bet · GK01UbU4 · 1996-09-26 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringensförslag i proposition 1995/96:200 omfristående skolor m.m.Förslaget innebär att fristående skolorskall svara mot den värdegrund somgäller för det offentliga skolväsendet.Vidare skall skolorna vara öppna föralla. Fristående skolor som motsvarargrundskolan får inte ta ut elevavgifter.Uppgiften att besluta om friståendegymnasieskolors rätt till bidrag frånelevernas hemkommuner flyttas frånregeringen till . Skolverketskall också avgöra om en friståendeskola på grundskolenivå skall varaberättigad till bidrag frånhemkommunerna och skall kunna vägrasådan rätt, om den fristående skolansverksamhet skulle innebära påtagliganegativa följder för skolväsendet i denkommun där skolan ligger.Kommunen skall tilldela friståendeskolor på grundskolenivå bidrag utifrånskolans åtagande och elevernas behovefter samma grunder som kommunentillämpar för sina egna grundskolor.Kommunen där en bidragsberättigadfristående skola ligger skall ha rätttill insyn i dess verksamhet. Sådanaskolor skall också delta i denuppföljning och utvärdering som kommunengör av sitt eget skolväsende.På flertalet av de nämnda punkternafinns reservationer från m, c, fp ochkd.Utskottet tillstyrker regeringensförslag att ta bort den generella rättenför elever som tillhör vissa trossamfundatt befrias från undervisningen ireligionskunskap. Regeringen har i proposition 1995/96:200Fristående skolor m.m. föreslagit1. att antar regeringensförslag till lag om ändring i skollagen(1985:1100),2. att antar regeringensförslag till lag om ändring istudiestödslagen (1973:349).Lagförslagen återfinns som bilaga 1respektive bilaga 2 till dettabetänkande. 1995/96:Ub37 av m.fl.(s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kommunerna skallavgöra om en fristående skola skall harätt till bidrag.1995/96:Ub38 av och () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förändring avreglerna för beräkning, fastställandeoch utbetalning av bidrag tillfristående gymnasieskolor.1995/96:Ub39 av m.fl. (m, fp,kds) vari yrkas1. att avslår regeringensförslag till ändrade regler förgodkännande av fristående skolor ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att avslår regeringensförslag till slopande av den garanteradeersättningsnivån i bidraget tillfristående skolor i enlighet med vad somanförts i motionen,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kommunernas ansvar,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om alla barns rätt att väljaskola,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om elevavgifter,6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om tillsyn, insyn ochuppföljning av de fristående skolornasverksamhet,7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om internationella skolor,8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om sekretessmarkering i vissafall i grund- och gymnasieskolan.1995/96:Ub40 av m.fl. (c)vari yrkas1. att beslutar att avslåregeringens förslag om slopande av dengaranterade ersättningsnivån i bidragettill fristående skolor,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om skolhälsovård ochhemspråksundervisning,3. att beslutar att avslåregeringens förslag till ändrade reglerför godkännande av fristående skolor,4. att beslutar att avslåregeringens förslag om att Skolverketskall kunna upphäva en skolas bidrag omden har vuxit kraftigt i elevantal,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om elever med behov av särskiltstöd,6. att beslutar att avslåregeringens förslag om att en friståendeskola skall ha ett lägsta antal eleverför att bli godkänd,7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om skolskjuts,8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om skolavgift,9. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljning och utvärdering,10. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om insyn. InledningVåren 1991 gav som sin meningregeringen till känna vadutbildningsutskottet anfört angåendefinansieringen av fristående skolor förskol- pliktiga elever. Utskottet anfördei betänkande 1990/91:UbU17 (rskr. 357)att det är rimligt att en friståendeskola som är godkänd för skolpliktensfullgörande har de ekonomiskaförutsättningarna för verksamhetensdrift (s. 24 f.). Utskottet anfördevidare att samtliga i en kommunskolpliktiga elever, som går igrundskolan eller fristående skolagodkänd för vanlig skolplikt, borde ingåi underlaget för det dåvarandesektorsbidraget till kommunen. Kommunenborde enligt utskottet fördelatillgängliga resurser på skolområdet påsåväl kommunala som fristående skolorinom kommunens gränser på samma sätt somkommunen skulle ha gjort om samtligaskolor varit kommunala. Den förändringav bidragsordningen som utskottetförordade borde göras fr.o.m. budgetåret1992/93.Följande år lade den borgerligaregeringen fram propositionen Valfrihetoch fristående skolor (prop. 1991/92:95,bet. UbU22, rskr. 346) med förslag omhur kommunens bidrag till friståendeskolor för elever med vanlig skol- pliktskulle beräknas. beslutadeenligt förslaget att bidraget frånelevernas hemkommuner skulle motsvaragenomsnittskostnaden per elev ihemkommunen, dock att hemkommunen fickgöra ett avdrag från dennagenomsnittskostnad med högst 15 %.Lagändringen trädde i kraft den 1 juli1992.Våren 1995 beslutade , medanledning av förslag från densocialdemokratiska regeringen samt fleramotioner, att hemkommunen vidberäkningen av bidraget fick göra avdragmed högst , men att den därvidskulle beakta bl.a. om den friståendeskolan har särskilda kostnader (t.ex.för moms och arbetsgivaravgifter) pågrund av att den drivs av enskildhuvudman, att dess åtagande omfattarelever med behov av särskildastödinsatser eller att den erbjuderskolhälsovård (prop. 1994/95:157, bet.UbU16, rskr. Den nya ordningenträdde i kraft den 1 juli 1995.Hemkommunens skyldighet att ge bidragtill fristående gymnasieskolor infördesden efter förslag ipropositionen Valfrihet i skolan (prop.1992/93:230, bet. UbU17, rskr. 406).Regeringen skall förklara en friståendegymnasieskola berättigad till bidragfrån elevernas hemkommuner. Ett villkorför att en fristående gymnasieskolaskall ges rätt till bidrag frånelevernas hemkommuner är att den intehar en påtagligt negativ inverkan påmöjligheterna att upprätthålla bredden idet offentliga skolväsendet (prop.1992/93:230 s. 46 f.). Regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmerfastställer också vilken bidragsnivå somskall gälla för olika utbildningar, omkommunerna inte kommer överens om annatmed respektive skolas huvudman.I förevarande proposition (prop.1995/96:200) lägger regeringen framförslag om förändringar i reglerna förgodkännande av fristående skolor pågrundskolenivå och av villkoren förbidrag från hemkommunerna tillfristående skolor både på grundskolenivåoch gymnasienivå. Propositioneninnehåller också förslag om att rättentill befrielse från undervisning ireligionskunskap för elever som tillhörvissa trossamfund skall upphävas. Dettaförslag behandlas i det följande iavsnitt 9.2. Skolans värdegrundEnligt nuvarande bestämmelser gäller somvillkor för att fristående skolor skallgodkännas för skolpliktens fullgöranderespektive ha rätt till bidrag frånelevernas hemkommuner (gymnasieskolor)att utbildningen vid skolan gerkunskaper som till art och nivåväsentligen svarar mot dem somgrundskolan respektive gymnasieskolanförmedlar. Dessutom skall skolan även iövrigt väsentligen svara motgrundskolans respektive gymnasieskolansallmänna mål, särskilt de krav som angesi 1 kap. 2 § andra och tredje styckenaskollagen (1985:1100).Regeringen föreslår nu att detuttryckligen skall sägas i skollagen attfristående skolor, såväl pågrundskolenivå som på gymnasienivå,skall svara mot de allmänna mål och denvärdegrund som gäller för utbildninginom det offentliga skolväsendet.Värdegrunden finns angiven dels iskollagens 1 kap. 2 §, dels i de nyaläroplanerna (Lpo 94 och Lpf 94).Hänvisningen till nämnda paragraf iskollagen bör enligt regeringens meningtas bort, eftersom värdegrunden inteåterfinns enbart där.För det offentliga skolväsendet sägs irespektive läroplan att undervisningenskall vara icke-konfessionell. Någotsådant krav på undervisningen i enfristående skola torde enligt regeringeninte vara förenligt med Sverigesinternationella åtaganden. Därförföreslås att det i skollagens 9 kap.skall införas bestämmelser om att enfristående skola, inom ramen för dengemensamma värdegrunden, får ha enkonfessionell inriktning. Regeringenunderstryker emellertid att detta inteinnebär någon inskränkning i kravet attfristående skolor skall motsvara denvärdegrund som gäller för det offentligaskolväsendet.Moderata samlingspartiet, Folkpartietliberalerna och anföri motion 1995/96:Ub39 yrkande 1invändningar mot regeringens förslag pådenna punkt. De anser att den friståendeskolans undervisning, liksom ,väsentligen skall svara mot grundskolansallmänna mål och värdegrund. Detta gerenligt motionärerna utrymme föralternativ utan att viktiga fundamentalaprinciper behöver frånträdas. Förslagetom en passus i skollagen att friståendeskolor inom ramen för den gemensammavärdegrunden får ha konfessionellinriktning ser de som en brasklapp, somregeringen tvingas lägga in för att intebryta mot internationella konventioner.Utskottet konstaterar att tidigareläroplaner för (Lgr 80) ochgymnasieskolan (Lgy 71) inte harinnehållit något avsnitt omvärdegrunden. När de nu gällandevillkoren för godkännande av friståendegrundskolor formulerades, hade förslagettill ny läroplan för det obligatoriskaskolväsendet ännu inte lagts fram. Närriksdagen behandladeregeringens förslag till riktlinjer fördenna (prop. 1992/93:220, bet.1993/94:UbU1, rskr. 82) ägnades fråganom skolans värdegrund storuppmärksamhet. En intensiv diskussionfördes i frågan huruvida skolansvärdegrund i läroplanerna uttryckligenskulle kopplas samman med etikoch västerländsk humanism. Kravet attdet skulle markeras att undervisningen idet offentliga skolväsendet skall varaicke-konfessionell formulerades mot denbakgrunden. Vikten av att skolanmedverkar i kampen motfrämlingsfientlighet och rasism -företeelser som enligt utskottets meninghotar grundläggande värden i vårdemokrati och därmed starkt strider motskolans mål - underströks i ettenhälligt tillkännagivande av riksdagentill regeringen.Det som sägs i läroplanerna (Lpo 94 ochLpf 94) när det gäller det offentligaskolväsendets värdegrund är enligtutskottets mening av fundamentalbetydelse för eleverna. Det bör gällaäven för fristående skolor i vilka barnfår fullgöra sin skolplikt, och ifristående gymnasieskolor som fåroffentligt stöd. Detta är nödvändigt föratt utbildningen i fristående skolorskall kunna betraktas som likvärdig medutbildning i det offentligaskolväsendet.Eftersom ett krav på att undervisningeni en fristående skola skall vara icke-konfessionell inte torde vara förenligtmed internationella åtagandenbehövs det en bestämmelse om attfristående skolor kan ha enkonfessionell inriktning.Utskottet instämmer i regeringensuppfattning att elevens rätt till ensaklig och allsidig undervisning av godkvalitet aldrig kan underordnasföräldrarnas rätt att välja enundervisning som överensstämmer medderas religiösa eller filosofiskaövertygelse. Den omständigheten att enskola har en konfessionell profil fårinte inkräkta på sakligheten ochallsidigheten i utbildningen. Oavsettprofil skall en fristående skola irealiteten vara öppen för skildauppfattningar, hävda de grundläggandevärden som anges i skollagen ochläroplanerna samt klart ta avstånd fråndet som strider mot dessa värden. De målsom anges i kursplanerna för olikadmnen, däribland religionskunskap, skallnås även vid en fristående skola.Utskottet anser att regeringens förslagtydliggör detta. Nuvarande formulering iskollagen: skolan även i övrigtväsentligen svarar mot grundskolansallmänna mål ger utrymme för oklarhetjust om konfessionella skolorsförhållande till värdegrunden och tillläroplanen och kursplanerna i övrigt.Utskottet anser därför att böravslå motion 1995/96:Ub39 yrkande 1 idenna del.3. Fristående skolor skall vara öppnaför allaEn godkänd fristående grundskola somförklaras berättigad till bidrag skallenligt propositionen tilldelas bidrag avelevernas hemkommuner. Bidrag skall gesenligt samma grunder som tillämpas förkommunens egna grundskolor utifrånskolans åtagande och elevernas behov. Omen elev har ett omfattande behov avsärskilt stöd, skall kommunen inte varaskyldig att lämna bidrag för detsärskilda stödet, om betydandeorganisatoriska eller ekonomiskasvårigheter uppstår för kommunen.Regeringen föreslår vidare attprincipen att en fristående skola skallvara öppen för alla tas in i skollagen.En skola skall dock enligt förslagetinte vara skyldig att ta emot en elev,om mottagandet medför betydandeorganisatoriska eller ekonomiskasvårigheter för skolan.Som en följd av öppenhetsprincipen fårendast sådana urvalsgrunder som intesätter öppenheten ur spel tillämpas,exempelvis anmälningsdatum, geografisknärhet och syskonförtur. Intagningsprovav olika slag begränsar öppenheten ochdärmed möjligheten att välja skola ochriskerar att bidra till och förstärka enicke önskvärd segregering, anserregeringen.Förutom i de fall då en skola inte harplats för alla som sökt dit finns detenligt regeringen situationer då detinte är rimligt att kräva att en skolaskall vara skyldig att ta emot ensökande. Liksom en kommun enligtskollagen 4 kap. 6 § kan neka att taemot ett barn i den skola föräldrarnavalt, om det skulle medföra betydandeorganisatoriska eller ekonomiskasvårigheter för kommunen, börmotsvarande gälla för fristående skolor.En fristående skola kan dock inteåberopa ekonomiska svårigheter som skälför att neka att ta emot en elev, omkommunen är beredd att betala för detsärskilda stöd som eleven behöver.Regeringen påpekar att en elev sombehöver särskilt stöd i första handskall få detta vid den skola som haneller hon vill gå i.I motionerna 1995/96:Ub39 (m, fp, kds)yrkande 4 och 1995/96:Ub40 (c) yrkande 5invänder de fyra partierna attregeringens förslag om undantag frånskyldigheten att ta emot elev med ettomfattande behov av särskilt stödfråntar sådana elever rätten att väljaskola. De anser det särskilt stötandeatt kommunen föreslås kunna vägra attfinansiera särskilt stöd för en elev ien fristående skola, om betydandeorganisatoriska eller ekonomiskasvårigheter uppstår för kommunen.Utskottet vill först framhålla attkommunen har en oavvislig skyldighet atttillgodose en elevs behov av särskiltstöd. Denna skyldighet är enligtutskottets mening ännu viktigare änskyldigheten att tillgodose elevens(vårdnadshavarens) val av en viss skola,den må vara eller fristående.Utskottet erinrar om att den nugällande inskränkningen i kommunsskyldighet att ta emot en elev i denskola eleven valt infördes efter förslagav den dåvarande regeringen iproposition 1992/93:230 (bet. UbU17,rskr. 406) Valfrihet i skolan. Däranförde föredragande statsrådet (s. 58):Jag ser det som principiellt viktigt atteftersträva samma regler och rättigheterför barn med funktionshinder som förandra. Det särskilda stöd som en enskildelev kan behöva bör enligt min mening ide flesta fall kunna lämnas i den skolasom eleven valt. Med stöd avser jag härsåväl tekniska hjälpmedel som olikaspecialpedagogiska insatser. Skulledetta dock inte vara möjligt måstekommunen kunna placera eleven vid enskola som har sådana resurser.Självfallet är det viktigt att sådanabeslut fattas i samförstånd med elevensvårdnadshavare. Eftersom det ärkommunens oavvisliga skyldighet att gesärskilt stöd till alla elever sombehöver det, måste kommunen ytterst hamöjlighet att även mot vårdnadshavarensvilja placera eleven i en skola därsådant stöd kan lämnas.Utskottet delar den uppfattning somstatsrådet där gav uttryck för. Liksomregeringen i förevarande propositionanser utskottet att en elev som behöversärskilt stöd i första hand skall fådetta vid den skola - ellerfristående - som han eller hon vill gåi.De särskilda åtgärder som behövs föratt en funktionshindrad elev skall få enbra skolgång kan vara av många olikaslag. Man kan inte bortse från att enskola - eller fristående - kanha mycket svårt att tillhandahållalokaler, tekniska hjälpmedel och/ellerspecialpedagogiska insatser som en vissfunktionshindrad elev behöver. Kommunenhar som nämnts en oavvislig skyldighetatt tillgodose elevens behov, men det ärinte orimligt att kommunen i det lägethar rätt att hänvisa eleven till denskola som har de bästa möjligheterna attgöra detta. Om den möjligheten intefanns, skulle rätten att välja skolakunna medföra t.ex. att en kommun somgjort stora investeringar i en av sinaskolor för att tillgodose en elev medett visst funktionshinder tvingasfinansiera motsvarande åtgärder i enannan skola eller en friståendeskola, om nämligen den funktionshindradeeleven önskar byta skola eller om enannan elev som har liknande behov ochsom skulle ha kunnat utnyttja sammainvesteringar, väljer en annan skola.Utskottet vill understryka att deorganisatoriska eller ekonomiskasvårigheterna skall vara betydande, omden fristående skolan skall kunna nekaatt ta emot en elev eller kommunen nekaatt betala den fristående skolan för detsärskilda stöd som eleven behöver. Underhand har utskottet erfarit attUtbildningsdepartementet planerar att geSkolverket ett särskilt uppdrag attfölja denna fråga. Beslut härom kanväntas före årets utgång. Slutligen villutskottet påpeka att om en kommun skulleha en ovillkorlig skyldighet att betalaför särskilt stöd i en fristående skola,medan motsvarande skyldighet inte gälleri fråga om elever som vill välja inomdet kommunala skolväsendet, skulle detuppstå en obefogad skillnad.Utskottet föreslår med hänvisning tilldet anförda att avslårmotionerna 1995/96:Ub39 yrkande 4 idenna del och 1995/96:Ub40 yrkande 5 idenna del.4. Fristående skolor på grundskolenivåRegeringen föreslår att en friståendeskola för skolpliktiga elever för attkunna godkännas skall ha ett visstminsta antal elever, nämligen minst 20,om det inte finns särskilda skäl för ettlägre elevantal.I motionerna 1995/96:Ub39 (m, fp, kds)yrkande 1 och 1995/96:Ub40 (c) yrkande 6avstyrks detta förslag. I bådamotionerna sägs att de skolor som främstberörs av förslaget är skolor iglesbygden, skolor under uppbyggnad ochskolor som tillfälligt råkar ut för ettminskat elevunderlag. Lagstiftningen börenligt motionärerna utgå från dendefinition av vad som är att betraktasom en skola som redan tillämpas, ochsom framgår av proposition 1982/83:1Skolor med enskild huvudman (s. 66). Deanser att , som har utvecklaten praxis utifrån sin erfarenhet, ärbäst lämpat att göra denna bedömningäven i fortsättningen.Utskottet anser liksom regeringen atten skola med ett fåtal elever innebärbegränsningar i möjligheterna tillsamarbete, social fostran ochutveckling. En skola med alltför fåelever har därför svårt att leva upptill kravet i läroplanen att erbjuda enallsidig och utvecklande miljö. Detframgår av propositionen (s. 40) attkravet på minst 20 elever gäller vidfullt utbyggd verksamhet enligt ansökanom godkännande. En fristående skola sombegär godkännande 1-6 kanalltså bygga upp verksamheten successivtoch börja med färre elever än 20.Undantag från kravet på minst 20 eleverbör enligt propositionen kunna medgest.ex. för att i lägre årskursermöjliggöra skolgång inom rimligt avståndfrån elevernas hem i glesbygd, ellerdärför att en nystartad skola behöver enviss tid för uppbyggnad. Utskottetställer sig bakom regeringens bedömningpå denna punkt och föreslår attriksdagen avslår motionerna 1995/96:Ub39yrkande 1 i denna del samt 1995/96:Ub40yrkande 6 i denna del.Regeringen föreslår att lagregleringenav villkoren för godkännande avfristående skolor på grundskolenivå skeri 9 kap. 2 § skollagen. Villkoren förgodkännande formuleras i förslaget -till skillnad från tidigare - gemensamtför fristående grundskolor, friståendesärskolor och fristående specialskolor.En förändring i villkoren förgodkännande, utöver dem som utskottethar beskrivit i det föregående, är attden fristående skolan skall uppfylla deytterligare villkor som regeringenföreskriver i fråga om utbildningen vidfristående skolor och om antagningentill och ledningen av sådana skolor.Utskottet har på den sistnämnda punkteningen invändning mot regeringensförslag. Bestämmelsen är avsedd attanvändas som stöd för att utfärdaföreskrifter om skyldighet att erbjudahemspråksundervisning, i vilkenomfattning krav på speciella kunskaperoch färdigheter får ställas och i vilkenomfattning test och prov får användasvid antagningen. Vidare avser regeringenatt meddela föreskrifter om skolledare.Med hänvisning till vad utskottet i detföregående anfört om skolans värdegrund,om att fristående skolor skall varaöppna för alla och om kravet på visstminsta elevantal föreslår utskottet attriksdagen antar regeringens förslag tilllag om ändring i skollagen (1985:1100)såvitt avser 9 kap. 2 §.Regeringen föreslår att rätt till bidragfrån elevernas hemkommuner inte längreautomatiskt skall följa av att en skolagodkänns för skolpliktens fullgörande.Skolverket skall förklara en friståendeskola berättigad till bidrag frånelevernas hemkommuner. Förklaring skallinte lämnas om det skulle innebärapåtagliga negativa följder förskolväsendet i den kommun där skolan ärbelägen. Utbildningen vid en friståendegrundskola som får offentligt bidragskall vara avgiftsfri för de elever sombidragen avser. Om skolan tar utavgifter i strid med detta, skallSkolverket inte förklara skolanberättigad till bidrag. Det bidrag somhemkommunen lämnar skall bestämmas medhänsyn till skolans åtagande och elevensbehov efter samma grunder som kommunentillämpar vid fördelning av resursertill de egna grundskolorna. Dennuvarande bestämmelsen att bidragetskall relateras till kommunensgenomsnittskostnad per elev föreslåsutgå.Utskottet tar först upp förslaget attfristående skolor som motsvarargrundskolan skall vara avgiftsfria.Regeringen föreslår en sådan ändring i 9kap. 7 § skollagen att utbildningen i enfristående skola som motsvarargrundskolan och som får bidrag frånelevernas hemkommuner skall varaavgiftsfri i samma utsträckning somgrundskolan. Bestämmelsen om avgifter ifristående särskolor föreslås inteändras. Inte heller föreslår regeringennågon ändring när det gäller friståendegymnasieskolors rätt att ta ut avgifter.Enligt motion 1995/96:Ub39 (m, fp, kds)yrkande 5 finns en klarbegränsning för avgifter, medtillhörande sanktionsmöjligheter.Motionärerna anser att all undervisningskall vara avgiftsfri, men att skäligamerkostnader för t.ex. profilen påskolan kan tas ut. Även i motion1995/96:Ub40 (c) yrkande 8 sägs att detär rimligt att skolor med särskildprofil, som t.ex. musik- ellerkonstinriktning, kan ta ut en vissavgift för materialkostnader.Utskottet ansluter sig till regeringensförslag. Om en fristående skola fåroffentliga bidrag som är likvärdiga medvad kommunen tilldelar sina egnagrundskolor, bör den inte ha rätt att taut någon elevavgift utöver vad somaccepteras i den offentliga skolan.Eljest skulle den fristående skolan ochde offentliga skolorna inte få arbeta pålikvärdiga villkor. Utskottet ansersåledes att bör avslåmotionerna 1995/96:Ub39 yrkande 5 och1995/96:Ub40 yrkande 8 och antaregeringens förslag till ändring av 9kap. 7 § skollagen.Som nämnts skall enligt regeringensförslag rätt till bidrag inte längrefölja automatiskt av godkännandet avfristående skolor på grundskolenivå.Huvudregeln skall vara att en skola somgodkänts också skall förklarasberättigad till bidrag. Etableringen aven ny bidragsberättigad fristående skolakan emellertid enligt regeringen fåpåtagliga negativa följder förskolväsendet i kommunen. I så fall skallSkolverket inte förklara skolanbidragsberättigad.