bet · GK01JuU1 · 1996-11-26 00:00:00 — Domkretsenför Kammarrätten i omfattarKopparbergs, ,, ,och län.Domkretsen för Kammarrätten i Jönköpingomfattar , ,, , , Skaraborgsoch län.För närvarande pågår en översyn avdomstolsorganisationen (dir. 1995:102).En utgångspunkt för arbetet är attantalet domstolar på lokalnivå skallminskas. Även antalet överinstanser ochsamverkan mellan de olikadomstolstyperna övervägs inom ramen förutredningsarbetet.På kriminalvårdens område ärKriminalvårdsstyrelsen centralförvaltningsmyndighet för allkriminalvårdsverksamhet. Styrelsen ärchefsmyndighet för sju geografisktindelade regioner som var och enomfattar anstalter, häkten ochfrivårdsmyndigheter. De sjuregionmyndigheternas huvuduppgifter äratt leda kriminalvården i regionernaenligt Kriminalvårdsstyrelsensriktlinjer, stödja verksamheten vid delokala myndigheterna och utöva tillsynöver deras verksamhet.Regionmyndigheterna har följandeverksamhetsområden. Region , regionNorrköping omfattar ,, län ochGotlands län. Region omfattarKronobergs län, ,län och län.Region omfattar ,, ,och . RegionÖrebro omfattar län, Värmlandslän, län, ochKopparbergs län. Region , och . Region län ochNorrbottens län.Enligt ett förslag frånKriminalvårdsstyrelsen som förnärvarande övervägs inom regeringenskall Umeåregionen läggas ned ochVästerbottens län och länföras till Härnösandsregionen.I sammanhanget kan det vara lämpligtatt också redovisa huvuddragen avskatteförvaltningens regionalaorganisation.Inom skatteförvaltningen svarar RSV förden centrala ledningen. På regional nivåfinns 24 skattemyndigheter medsammanlagt 131 lokala skattekontor. finns sålunda en skattemyndighet ivarje län. Vid de lokala skattekontorenhandhas förutom beskattning ävenfolkbokföring och fastighetstaxering.RSV redovisar i sinanslagsframställning en avsikt attutreda bl.a. huruvidaskatteförvaltningen kanutgöra en enda myndighet, i vilkenutsträckning vissa arbetsuppgifter kankoncentreras till en eller flera platseri landet och om det finns alternativtill den nuvarande uppbyggnaden baseradpå länsindelningen.Det kan här också vara på sin plats attnämna att inom ramenför sin effektivitetsrevision granskatden s.k. rättskedjan, dvs. verksamheteninom de fyra myndighetsområdena polis,åklagare, domstol och kriminalvård.Resultatet av granskningen har nyligenredovisats i rapporten (RRV 1996:63)Rättskedjan. Av denna framgår bl.a. attden lokala geografiska indelningen av defyra myndighetsområdena inte ärsamordnad trots det i vissa fall starkabehovet av samverkan. I rapporten lämnasbl.a. vissa rekommendationer om hur enförbättrad samordning av rättsväsendetkan åstadkommas.Frågor om den regionalasamhällsorganisationen är föremål föröverväganden i olika sammanhang sedanflera år tillbaka. Sålunda tillkalladesår 1992 en parlamentarisk kommitté meduppgift att utforma förslag om denoffentliga verksamhetens uppbyggnad ochindelning på regional nivå. Kommittén,som fick namnet Regionberedningen,presenterade delbetänkandet (SOU1993:97) och -regioner i förändring. lämnadeRegionberedningen sitt slutbetänkande(SOU 1995:27) Regional framtid. Ävendetta betänkande har remissbehandlats.För närvarande ligger på riksdagensbord regeringens proposition 1996/97:36om den regionala samhällsorganisationen.I propositionen, som bygger på bl.a.Regionberedningens överväganden,föreslås att en försöksverksamhet medändrad regional ansvarsfördelninggenomförs i , , ochJämtlands län fram till utgången av år2002. Syftet med försöksverksamheten äratt utveckla former för en bättredemokratisk förankring av det regionalautvecklingsarbetet. I propositionenbehandlar regeringen också vissa frågorom länsstyrelsernas roll ochorganisation. I fråga om länsindelningeni västra avser regeringen attåterkomma till under våren1997.Under hösten 1995 tillkallades ensärskild utredare för att kartlägga ochanalysera de regionala konsekvenserna avförändringar i den statliga sektorn.Enligt direktiven (dir. 1995:144) skallutredaren bl.a. belysa i vad månutvecklingen påverkat strävan tillsamordning och samplanering av statligaresurser både i ett nationellt och i ettregionalt perspektiv. I sammanhanget böräven belysas hur olika organisatoriskalösningar och geografiska indelningarsom valts påverkatsamordningsmöjligheterna. Utredarenskall också göra en bedömning av denframtida utvecklingen av den statligasektorns olika delar och de regionalakonsekvenserna därav. Utredaren skallredovisa sitt uppdrag senast den 30november 1996.Som en del i det i föregående styckenämnda uppdraget har regeringen nyligenuppdragit åt Statskontoret att kartläggasysselsättnings- ochorganisationsförändringar inom statligamyndigheter ur ett regionalt perspektiv.Statskontoret skall rapporterakartläggningens resultat till regeringensenast och omfattaperioden 1995 till 1997.En annan utredning som bör nämnas isammanhanget är den likaledes år 1995tillkallade Kommissionen om den statligaförvaltningens uppgifter ochorganisation - . Denna har till uppgift attgöra en analys av om nuvarande formerför organisation och styrning av statligförvaltning och verksamhet ärändamålsenliga i förhållande till deuppgifter och mål som fastlagts avregering och riksdag (dir. 1995:93).Kommissionen skall också lämnasynpunkter på hur det långsiktigaarbetet med strukturförändringar i denstatliga förvaltningen bör bedrivas.Kommissionen beräknas avsluta sittarbete senast den 31 december 1996.ÖvervägandenUtskottet vill för sin del framhållanödvändigheten av en effektiv ochrationell organisation av offentligverksamhet som innebär en så braresursanvändning som möjligt och atterforderliga besparingar kan genomförasutan negativ inverkan på verksamhetensom sådan. Det sagda gäller naturligtvisäven rättsväsendet och här pågår ocksåsedan flera år tillbaka ett intensivtreformarbete. Förändringsarbetet gällersåväl myndigheternas ärendehantering ochadministration som den geografiskaorganisationen på regional och lokalnivå. För kronofogdemyndigheternas delär nu frågan om regionindelning särskiltaktuell.Utskottet vill inte motsäga depåståenden som gjorts i vissa sammanhangom att den geografiska indelningen avrättsväsendets olika myndighetsområdeninte är tillfredsställande samordnad.Utskottet har också förståelse för deönskemål som framförs i flera av de nuaktuella motionerna om behovet av enövergripande och samlad syn påregionindelning av skilda verksamheterinom rättsväsendet. I flera avseendenhar de olika myndighetsområdenaberöringspunkter med varandra och deproblem och frågor som uppkommer iverksamheten är gemensamma.Utskottet vill därför understryka viktenav att vid organisationsförändringarbeakta behovet av geografisk närhetmellan myndigheterna och av en godsamordning över huvud taget i fråga omrättsväsendets indelning på lokal nivå.Det nu anförda talar i viss mån för , som förordas i flera motioner,väntar med enregionindelning avkronofogdemyndigheterna för attåstadkomma en bättre sådan samordning.Enligt utskottets mening finns detemellertid tecken på att myndigheternahar blivit bättre när det gäller attsamverka vid förändringsarbete. Här villutskottet också peka på de olikaöverväganden om den regionalasamhällsorganisationen som pågår sedanen tid tillbaka och som är uttryck förett mer övergripande synsätt i dessafrågor. Det går inte heller att heltbortse från de skildamyndighetstraditioner och behov somtrots allt finns och som kan motiveravissa variationer i de valdaorganisatoriska lösningarna ochsärskilda tidtabeller för dessasgenomförande. Man kan därvid konstateraatt exempelvis åklagarväsendet redangenomfört sin omorganisation medan denframtida domstolsorganisationen ärföremål för en pågående särskildutredning. Utskottet vill också anmärkaatt en långtgående samordning i sigskulle kunna medföra en kraftfullcentralisering på regional och lokalnivå; det är inte säkert att dettaalltid är lämpligt.Vad särskilt gällerkronofogdemyndigheterna harorganisationen och den geografiskaindelningen länge varit föremål förutredning och provisoriska lösningar.Det synes här föreligga ett starktbehov, vilket inte minst framkommit vidden utfrågning som ägt rum införutskottet med olika representanter förexekutionsväsendet, av att fåorganisationen fastlagd mer beständigt.Härav skulle följa stabilitet iverksamheten och bättre möjligheter attplanera för framtiden. Som regeringenframhåller föreligger också uppenbarabrister, framför allt iledningsfunktionen, beträffande dennuvarande samverkansorganisationen,brister som bör åtgärdas så snart sommöjligt.Sammantaget anser utskottet sålunda attförutsättningar föreligger att genomföraen regionindelning avkronofogdemyndigheterna fr.o.m. den 1januari 1997.När det sedan gäller den närmareutformningen av regionerna och vilkahuvudorter som skall finnas villutskottet peka på att regeringensförslag innebär ganska omfattandeförändringar av den gällande indelningeni samverkansområden och sålunda också iförhållande till RSV:s förslag. Tillviss del är det fråga om justeringartill följd av att det fr.o.m. den 1januari 1997 bildas ett län avnuvarande och Kristianstadslän. Utskottet finner inte någonanledning att ifrågasätta dethuvudsakliga motivet bakom regeringensställningstagande, nämligen attändringarna jämfört med indelningen isamverkansområden medför den fördelenatt storleksspannet mellan regionernablir mindre. I vissa särskilda avseendenvill utskottet emellertid resainvändningar mot regeringens bedömning.Sålunda anser utskottet, i likhet medett flertal motionärer, att regeringeninte presenterat tillräckligt vägandeskäl för att på sätt som föreslåssplittra upp samverkansområdet Dalarnaslän och och frånta Gävlestatus som huvudort. Ett bibehållande iden nya regionindelningen avsamverkansområdena ochGävleborgs län med som sätesortrespektive ochJämtlands län med som sätesortsvarar enligt utskottet bättre mot degeografiska avstånden och utgör överhuvud taget en lämpligare indelning.Gävle har också inrättat sig somsamordningsmyndighet och inteifrågasatts som sätesort i RSV:sförslag. Utskottets ståndpunktinnefattar vidare att en lämplig regionbildas av och länmed som sätesort.Sammanfattningsvis innebär vad utskottetförordar att det bildas tio regioner,vilka överlag får anses storleksmässigtlämpliga som kronofogdemyndigheter.Utskottet har, utöver vad utskottet nuuttalat, inga invändningar motregeringens förslag till regionindelningeller särskilda synpunkter att framförai detta sammanhang.Vad utskottet sålunda anfört börriksdagen med anledning av motionernaJu601, Ju604, Ju605, Ju607, Ju609, Ju610och Ju611 samt med avslag på Ju402 iaktuell del, Ju603, Ju606 och Ju608övriga motioner i aktuella delar som sinmening ge regeringen till känna.Utskottet har slutligen inga erinringarmot de lagförslag som regeringen lämnari syfte att genomföra den nyaorganisationen.En obeståndsmyndighetI detta sammanhang behandlar utskottetockså en motion om att samhälletsinsatser bör samordnas påobeståndsområdet. Enligt motion Ju602(fp) sker en sådan samordning lämpligastgenom att man inrättar en särskildobeståndsmyndighet som får till uppgiftatt ha hand om konkurs- och ackords-ärenden, frågor omföretagsrekonstruktion och skuldsaneringsamt hanter-ingen av lönegarantin.Utskottet vill erinra om att en motionmed samma innehåll prövades avlagutskottet i samband medriksdagens behandling av en lag omföretagsrekonstruktion. I betänkandet iärendet avstyrkte lagutskottet motionenmed hänvisning till pågående beredninginom av frågor omkonkursförvaltningens organisation ochtillsynsverksamheten, och riksdagenföljde utskottet (1995/96:LU11, rskr.279). Utskottet kan för sin delkonstatera att beredning alltjämt pågårinom av frågor omkonkurshanteringen i stort. Med hänsynhärtill anser utskottet även nu attriksdagen, i avvaktan på resultatet avdenna beredning, inte bör vidta någrasärskilda åtgärder med anledning avmotionsönskemålen. Motion Ju602 avstyrkssålunda i aktuell del.Brottsförebyggande rådetInledningBrottsförebyggandet rådet (BRÅ) är ettkvalificerat expertorgan underregeringen. Rådets övergripande mål äratt främja brottsförebyggande insatsergenom att arbeta med utveckling,utvärdering, tillämpad forskning ochinformation inom det kriminalpolitiskaområdet och därigenom bidra till attminska brottsligheten och öka människorstrygghet i samhället. Viktiga inslag iverksamheten är att ta fram underlagtill regeringen för åtgärder ochprioriteringar i det kriminalpolitiskaarbetet, utvärdering av vidtagnaåtgärder samt stöd till lokaltbrottsförebyggande arbete. BRÅ:suppgifter finns närmare angivna i dessinstruktion (SFS 1993:669).Anslaget till BRÅRegeringen föreslår ibudgetpropositionen att tillBrottsförebyggande rådet anvisar ettramanslag på 25 355 000 kr.Anslagsyrkandet behandlas ovan iavsnittet Utgiftsramen och anslagen.BRÅ:s inriktningFrågan om BRÅ:s verksamhetsinriktningtas upp i två motioner. Yrkandenaredovisas nedan.BRÅ inrättades och avsikten varatt rådet skulle fungera som ettsamordnande aktions- ochinformationsorgan (prop. 4,JuU 1974:10, rskr. 183, SFS 1974:400).Redan från början bedrevs dock vid rådeten omfattande forskning. De första årenefter sin tillkomst fungerade BRÅ somett kriminalpolitiskt utrednings- ochaktionsorgan men verksamheten ändradesuccessivt karaktär och hade under mångaår sin tyngdpunkt i mer grundläggandekriminologisk forskning. utvecklades BRÅ till ett FoU-organgenom att den tillämpade forskningen ochutvecklingsarbetet efter hand gavs alltstörre utrymme. Inom BRÅ bedrevs ocksåviss kontinuerlig basforskning inomolika områden.BRÅ har varit föremål för översyn vidtre tillfällen. Samtliga översyner harresulterat i nya instruktioner (SFS1982:787, 1988:1223 och 1993:669).Den senaste översynen ägde rum år 1992då en särskild utredare av regeringengavs i uppdrag att göra en översyn avden kriminologiska och kriminalpolitiskaforskningen m.m. Enligt uppdraget skulleutredaren se över hur de resurser förkriminologisk/kriminalpolitisk forskningsom disponerades av bl.a. BRÅ bäst kundeutnyttjas för en verksamhet av högvetenskaplig kvalitet ochsamhällsrelevans. En utgångspunkt föruppdraget var att behovet avkriminologisk och kriminalpolitiskforskning borde ses i ett övergripandenationellt perspektiv och innefattasåväl den forskning som bedrevs vid BRÅ,ochpolishögskolan liksom den forskning sombedrevs vid universiteten med resursersom fördelades av forskningsråden inomUtbildningsdepartementetsverksamhetsområde. En avsikt medöversynen var att belysa hur denaktuella forskningen kunde förstärkas,bl.a. genom en bättre samordning.Den särskilde utredaren redovisade sittarbete i betänkandet (SOU 1992:80)Kriminologisk och kriminalpolitiskforskning. I betänkandet kartladeutredaren den forskning ochutredningsverksamhet som bedrevs inomuniversitet och högskolor och vid des.k. sektorsmyndigheterna (BRÅ,,ochRättsmedicinalverket), liksom hur dennaverksamhet finansierades. Enligtutredarens uppfattning borde resursernalämpligen fördelas så att hälften ladespå grundläggande forskning inomuniversitet och högskolor och hälften påtillämpad forskning och påutvecklingsarbete vid sektorsorganen.Utredaren lämnade också olika förslag omBRÅ:s framtid.Regeringen anförde i 1993 årsforskningsproposition (1992/93:170 s.76) att en utgångspunkt för dessöverväganden när det gällde BRÅ:sverksamhet var att tyngdpunkten ochdärmed resurserna vad avsergrundforskningen borde koncentreras tilluniversitet och högskolor. BRÅ bordeutvecklas till ett kvalificeratexpertorgan i kriminalpolitiska frågorunder regeringen. Detta innebar att BRÅskulle få en delvis ny roll i fråga omutvecklingsarbete, utvärdering ochtillämpad forskning. BRÅ skulle i sinframtida roll, förutom att fokusera påutveckling och utvärdering inom detkriminalpolitiska fältet, även ifortsättningen sammanställa och förmedlaför rådets verksamhetsområde relevantinformation om kriminalvetenskapligforskning till myndigheter, andraorganisationer och enskilda. En annan änmer betydelsefull uppgift var att underregeringen ansvara för övergripandeutredningar och analyser av samhälletssamlade resurser inom detkriminalpolitiska fältet och därigenomge underlag för statsmakternaskriminalpolitiska åtgärder.Regeringen föreslog att riksdagenskulle godkänna den angivna inriktningenav BRÅ:s verksamhet.Utskottet delade i sitt av riksdagengodkända betänkande regeringensuppfattning (1992/93:JuU30, rskr. 395)vilket resulterade i att BRÅ:sverksamhet fick sin nuvarandeinriktning.BRÅ har fr.o.m. frånStatistiska centralbyrån också övertagitbeställaransvaret för statistiken inomrättsväsendet (prop. 1992/93:101, FiU7,rskr. 122, prop. 1993/94:100 bil. 8,FiU15, rskr. Ansvaret omfattarbåde kriminalstatistik och annanstatistik för rättsväsendet. BRÅ harnumera även produktionsansvaret förrättsstatistiken.I 1994 års budgetproposition (prop.1993/94:100 bil 3. s. 155) uttalades attBRÅ på ett förtjänstfullt sätt anpassatverksamheten till den nya inriktningen.Tyngdpunkten i forskningsverksamhetenhar förskjutits mot tillämpad forskning,utvärderingar, statistiska översikteroch analyser. har BRÅförstärkt sin forskningskompetens så attverksamheten blivit mer tvärvetenskapligoch spänner över flera områden. Exempelpå områden som BRÅ arbetar med ärbrottslighetens nivå, struktur ochutveckling, teorier och praktik inombrottsprevention från tidiga åtgärdertill lokalt brottsförebyggande arbete,rasistiskt våld och motvåld,ekobrottslighet och samhälletsreaktioner på brott.Regeringen fattade den 10 juni 1996beslut om ett nationelltbrottsförebyggande program (Ds 1996:59;Allas vårt ansvar). Regeringen redovisari budgetpropositionen ochforskningspropositionen (utg.omr. 4avsnitt 9 resp. prop. 1996/97:5) att somett led i genomförandet av programmetskall BRÅ:s verksamhet till stöd förlokalt brottsförebyggande arbete på siktlyftas fram och utvecklas ytterligare.BRÅ skall bl.a., anförs det, bistå medinformation om brottsförebyggande arbeteoch i samarbete med landets universitetoch högskolor verka för att behovet avkvalificerad utbildning på lokal nivåtillgodoses. Med anledning härav anserregeringen att det är nödvändigt att detgörs vissa omprioriteringar ochförändringar av BRÅ:sverksamhetsinriktning. Dessaförändringar övervägs inomJustitiedepartementet i samband med enöversyn av rättsväsendets forsknings-och utvecklingsverksamhet och deberäknas kunna genomföras under år 1997.Regeringen anför iforskningspropositionen (prop. s. 141)att den pågående översynen inomJustitiedepartementet om hurrättsväsendets forsknings- ochutvecklingsverksamhet bör varaorganiserad har till syfteatt de samlade resurserna skall kunnautnyttjas på ett effektivare sätt. Iarbetet ingår bl.a. att bedöma om ensammanläggning av den forsknings- ochutvecklingsverksamhet som bedrivs inomrättsväsendet, främst vid BRÅ ochRikspolisstyrelsens forskningsenhet,skulle kunna ge forskningsmässigafördelar och leda till ett effektivareresursutnyttjande. Rikspolischefen harfått i uppdrag att biståJustitiedepartementet i översynen.I motion Ju922 (v) yrkas att BRÅ skallbedriva ett fältnära arbete i samverkanmed myndigheter på riks-, läns- ochlokalnivå. BRÅ skall vidare spridakunskap till skolor, organisationer m.m.Vidare anser motionärerna att detnationella brottsförebyggande programmetskall vara en huvuduppgift för BRÅ. Imotion Ju925 (c, m, fp, mp, kd) begärsett uttalande om rättsväsendets framtidaforsknings- och utvecklingsverksamhet.Enligt motionärerna bör denna forskningdga rum i olika miljöer och BRÅ:sforskningsverksamhet bör fortsätta, ävenom det inrättas en utskottets mening saknas detanledning för att föregripaden pågående översynen och göra ettuttalande om BRÅ:s framtidaverksamhetsinriktning. Utskottet utgårdock ifrån att frågan om en eventuell nyinriktning underställs såsomskett vid tidigare beslut i samma fråga.Motionerna Ju922 och Ju925 avstyrks i nuberört ämne.I motion Ub8 (kd) begärs bl.a. attforskning om brottsförebyggandeverksamhet, brottsoffer ochekobrottslighet prioriteras. Vidarebegärs inrättande av en professur iämnet kriminalpsykologi.I forskningspropositionen (s. 139)bedömer regeringen att den avmotionärerna efterlysta forskningenskall prioriteras inom rättsväsendet ochmotionen får i denna del ansestillgodosedd.När det gäller yrkandet om inrättandetav en professur i ämnetkriminalpsykologi har utskottet noteratatt regeringen harbefogenhet att inrätta professurer viduniversitet och högskolor för att kunnaprioritera vissa nationellt angelägnaforskningsområden (prop. 1994/95:100bil. 9 s. 103-105, UbU12, rskr. Ipropositionen framhölls att antaletprofessurer inrättade av regeringenskall vara begränsat och motiverat avett nationellt behov som annars riskeraratt inte tillgodoses. I normalfalletinrättas professurer av universitet ochhögskolor.I budgetpropositionen (utg.omr. 16avsnitt 5.5.1) föreslår regeringen attmedel anslås för inrättande avprofessurer i vissa ämnen, dock inte detav motionärerna begärda.Utskottet anser att detforskningsområde som den begärdaprofessuren gäller i och för sig är ettur utskottets synpunkt intressant områdemen tvingas konstatera att utskottetsaknar underlag för att idetta hänseende prioritera vissaforskningsområden före andra. MotionenUb8 avstyrks i nu behandlade delar.RättsmedicinalverketInledningRättsmedicinalverket är centralförvaltningsmyndighet förrättspsykiatrisk, rättsmedicinsk,rättskemisk och rättsgenetisk verksamheti den utsträckning sådana frågor intehandläggs av någon annan statligmyndighet. skallsärskilt svara för rättspsykiatriskaundersökningar i brottmål och läkarintygsom avses i 7 § lagen (1991:2041) omsärskild personutredning i brottmålm.m., rättsmedicinska obduktioner ochandra rättsmedicinska undersökningarsamt rättsmedicinsk medverkan i övrigtpå begäran av domstol, länsstyrelse,allmän åklagare eller polismyndighet.Vidare skall utförarättskemiska och rättsserologiskaundersökningar samt lämna informationinom sitt ansvarsområde till andramyndigheter och enskilda. Vissa grenarav verksamhet ärhelt eller delvis uppdragsfinansierade.Det övergripande målet förRättsmedicinalverket är att denrättspsykiatriskaundersökningsverksamheten skall levererabeslutsunderlag av hög kvalitet tillrättsväsendet. Underlaget skall lämnasinom lagstadgad tid. Vidare skall derättsmedicinska, rättskemiska ochrättsgenetiskaundersökningsverksamheterna medverkatill att goda förutsättningar förrättssäkerhet och effektivitet skapasinom rättsväsendet. Rättsmedicinalverketskall som ett led i samhälletsbrottsförebyggande verksamhet prioriteraarbetet med att informera om deerfarenheter som vunnits inom derättsmedicinska, rättskemiska ochrättspsykiatriska verksamheterna. Verketskall vidare bedriva utvecklingsarbeteoch stöd åt forskning av betydelse förverksamheten.Anslaget till RättsmedicinalverketRegeringen föreslår att tillRättsmedicinalverket anvisar ettramanslag på 165 728 000 kr.Rättsmedicinalverket omfattas av detgenerella besparingskravet på statligkonsumtion på för åren 1997 och1998.Anslagsyrkandet behandlas ovan iavsnittet Utgiftsramen och anslagen.GentekniknämndenGentekniknämndens övergripande mål äratt främja en etiskt försvarbar ochsäker användning av gentekniken så attoönskade effekter på människors ochdjurs hälsa och miljön undviks.Gentekniknämnden skall bl.a. yttra sigöver ansökningar och tillstånd enligtlagen (1994:900) om genetisktmodifierade organismer och samråda medandra myndigheter när dessa meddelarföreskrifter. Nämnden skall vidarebedriva rådgivande verksamhet samt följautvecklingen på genteknikområdet ochbevaka de etiska frågorna.Regeringen föreslår att till Gentekniknämndenanvisar ett ramanslag på 2 127 000 kr.Anslagsyrkandet behandlas ovan iavsnittet Utgiftsramen och anslagen.BrottsoffermyndighetenInledningBrottsoffermyndighetens övergripande måloch uppgifter är att främja brottsoffersrättigheter samt bevaka deras behov ochintressen. Myndigheten skall särskiltpröva ärenden om brottsskadeersättningenligt brottsskadelagen (1978:413) ochärenden om bidrag frånbrottsofferfonden.