bet · GJ01SkU32 · 1996-06-04 00:00:00 — Denna sektor har en storpotential och möjlighet att erbjuda nyaarbetstillfällen, men den nuvarandeskattesituationen gör att den vitamarknaden för sådana tjänster i stortsett är utplånad.I motionen diskuteras olika modellerför att uppnå en lämplig effekt. Vadgäller tjänster av den art somregeringen nu tar upp anser motionärernaatt subventionsgraden bör ökas. Imotionen föreslås också en bredare basför skattereduktionen. Förutom sådanahusrenoveringar som omfattas av regeringens förslag vill motionärerna ocksåinbegripa bilreparationer, större trädgårdsarbeten av anläggningskaraktär ocholika installationsarbeten av t.ex.vitvaror och datorer.Jag instämmer i motionärernasuppfattning att skattereduktionen är enbra modell för tjänster av detta slag.Som anförs i motionen är dessa arbetenavgränsade och kan planeras. Förslagetkan enligt min uppfattning förväntasmedföra positiva effekter påsysselsättningen och andra därmed sammanhängande fördelar som mer än väluppväger kostnaderna för denna stimulans.Med det anförda tillstyrker jagmotionen i denna del. Regeringen bör lägga fram förslag till deändringar i lagstiftnigen som behövs.Vad som här har anförts bör -med bifall till motionen - som sinmening ge regeringen till känna.dels vid mom. 5 hemställt5. beträffande skattereduktion förbilreparationer m.m.att med bifall till motion1995/96: Sk58 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad som härhar anförts om behovet av en bredare basför skattereduktionen.8. Permanenta skattelättnader förunderhåll av egna byggnader (mom. 6)(), (), () och () hardels anfört följande:Som anförs i motionerna Sk45 och Sk56bör man i stället för den tillfälligaskattereduktion som regeringen föreslårinföra permanenta skattelättnader förROT-åtgärder i den egna bostaden.Förslaget är ett led i en politik somsyftar till att skapaexpansionsmöjligheter för den del av denprivata tjänstesektorn som är riktadtill de enskilda hushållen. För dennasektor är de stora skattekilarna ettkraftigt hinder för att efterfrågatjänster i form av reparation ochunderhåll.Som Moderata samlingspartiet redovisati tidigare motioner bör ett permanentsystem med reducerade skattekilar förtjänster till hushållen vara inlemmat idet ordinarie skattesystemet. De nugällande direktiven inom EU medföremellertid svårigheter att genomföralämpliga lösningar med denna inriktning.I avvaktan på att EU-reglerna ändras kanen permanent skattereduktion förreparation och underhåll av byggnaderm.m. vara ett sätt att minskaskattekilarna. Som framgår av denavvikande mening (nr 1) som Moderaternai bostadsutskottet avlämnat tillbostadsutskottets betänkande finns detockså bostadspolitiska skäl för att nuvälja en sådan lösning.Det anförda innebär att vi tillstyrkermotion Sk56 i denna del.dels vid mom. 6 hemställt6. beträffande permanentaskattelättnader för underhåll av egnabyggnaderatt med bifall till motionerna1995/96: Sk45 yrkande 7 och 1995/96:Sk56 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad som här haranförts om ett permanent system förskattelättnader för reparation ochunderhåll av egna bostäder.9. Bidrag till allergisanering och"gröna" ROT-åtgärder (mom. 7)() hardels anfört följande:Avsikten med regeringens förslag tillskattereduktion för byggnadsarbeten äratt stimulera sysselsättningen inombyggbranschen. Inom anservi att effekten av förslaget är tveksam.Merparten av de arbeten som omfattas avskattereduktionen skulle förmodligenutföras ändå, och risken är stor för attde flesta arbeten som kommer att utförasinte är nytillkomna utan endastomfördelade i tiden.I reservation 1 har jag av dessa skälyrkat att avslår propositionenoch alltså bifaller de avslagsyrkandensom framställts i motion Sk60 (mp) och iandra motioner.Som anförs i motion Sk60 är detbetydligt viktigare att fullfölja denöverenskommelse som träffades i februari1995 mellan regeringen och Miljöpartietom ett bidrag på 1,8 miljarder kronortill allergisanering av bostäder, skoloroch daghem. Detta stöd har senareomfördelats så att det delvis har utgåtttill andra ändamål. Minst 600 miljonerkronor ytterligare behöver anslås fördenna stödform under /96,i enlighet med vad som föreslås i motionSk60 yrkande 2.Om ytterligare satsningar inombyggsektorn skall genomföras måste dettaenligt Miljöpartiers uppfattning ske med"gröna" förtecken, dvs. ett ekologisktriktigt byggande med miljöanpassadematerial, byggmetoder och energisystem.I motion 60 föreslås att hosregeringen begär förslag till ett"grönt" ROT-bidrag med detta syfte. Jagtillstyrker även detta förslag.dels vid mom. 7 hemställt7. beträffande bidrag tillallergisanering och "gröna" ROT-åtgärderatt med bifall till motion1995/96: Sk60 yrkandena 2 och 3 somsin mening ger regeringen till kännavad som här har anförts omytterligare statsanslag förallergisanering och om ett "grönt"ROT-bidrag för ett ekologiskt riktigtbyggande.Särskilt yttrandeSkattereduktion för allergisanering avoffentliga lokaler(mom. 2)I anser vi att frågan omstöd till allergisanering bör lösas inomramen för den överenskommelse somMiljöpartiet redan har träffat medregeringen i denna fråga. Jag hänvisartill reservation 9 vid moment 7, därfrågan belyses närmare.Bostadsutskottets yttrande1995/96:BoU10ySkattereduktion för utgifter förbyggnadsarbete på bostadshusTill skatteutskottetSkatteutskottet har berettbostadsutskottet tillfälle att yttra sigöver propositionerna 1995/96:198 -Ekonomisk-politiska åtgärder på skatte-och avgiftsområdet - och 1995/96:229 -Skattereduktion för utgifter förbyggnadsarbete på bostadshus - jämtemotioner. I den förstnämndapropositionen finns inga förslag somberör bostadsutskottets ansvarsområde,däremot aviseras det förslag somsedermera lades fram i den sistnämndapropositionen. Vad gäller regeringensförslag tas i detta yttrande såledesendast upp förslagen i proposition1996/96:229. Motioner har dock väcktsmed anledning av båda propositionerna ifrågor som berör bostadsutskottetsberedningsområde.SammanfattningBostadsutkottet tillstyrkerregeringsförslaget om skattereduktionför utgifter för byggnadsarbete påbostadshus och avstyrker samtliga idetta yttrande behandlade motioner.Till yttrandet har fogats fem avvikandemeningar.Förslagen i proposition 1995/96:229 ikorthetI propositionen föreslås enskattereduktion för utgifter avseendebyggnadsarbeten på bostadshus som utförsunder tiden - 31december 1997. Förslaget ansluter istora delar till reglerna för denskattereduktion för motsvarande ändamålsom kunde utgå - 31december 1994. En skillnad är attskattereduktionen nu föreslås kunnautnyttjas inte bara av fastighetsägareutan även av bostadsrättsinnehavare.Skattereduktionen föreslås uppgå till30 % av ett underlag som består avnedlagda arbetskostnader. I underlagetmedräknas inte värdet av byggnadsarbetesom utförts av ägaren eller vissa ilagförslaget med ägaren jämställda. Försmåhus uppgår skattereduktionen tillhögst . För hyreshus ärmotsvarande belopp det högsta avbeloppen och denfastighetsskatt som beräknas förbostadsdelen för hela kalenderåret 1996.Skattereduktionen förbostadsrättsinnehavare kan uppgå tillhögst per lägenhet.För att inte dubbel kompensation skallutgå i vissa fall föreslås attskattereduktion inte medges för åtgärderför vilka beviljats statligt ombyggnads-, förbättrings- ellerupprustningsbidrag. Skattereduktionmedges inte heller när utgifterna för enåtgärd täcks av försäkringsersättning.I yttrandet behandlade motionerFöljande motioner väckta med anledningav proposition 1995/96:198 tar uppbostadsfrågor:1995/96:Sk45 av m.fl. (m)yrkande 7 vari föreslås att riksdagenhos regeringen begär förslag om avdragför reparationer och underhåll av egnabostäder. Motionärerna anser att det istället för den av regeringen föreslagnaskattereduktionen bör införas ett systemmed permanent avdrag för arbetskostnadervid reparation och underhåll av egnabostäder.1995/96:Sk47 av m.fl.(fp) yrkande 5 vari föreslås attriksdagen avslår förslaget tillskattereduktion för byggnadsarbete påbostadshus. I yrkande 6 föreslås attriksdagen vid avslag på yrkande 5 somsin mening ger regeringen till känna vadsom anförts om krav på positivamiljöeffekter för ROT-projekt m.m.1995/96:Sk50 av m.fl. (kds)yrkande 13 vari föreslås att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett vidgat ROT-program för tjänster riktade tillhushållen. Motionärerna anför attskattereduktionen bör vara avsevärtstörre än vad regeringen förordat ipropositionen. Yrkandet behandlas idetta yttrande endast till den del somavser åtgärder i bostadshus.1995/96:Sk51 av . (mp) yrkande 11 vari föreslås attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omskattereduktion för utgifter förbostadshus. Motionärerna anser att i denmån staten skall subventionerabyggnadsarbeten, bör detta gälla arbetenmed särskild miljöinriktning.1995/96:Sk52 av ochErling () vari föreslås attriksdagen - vid bifall till förslaget omett nytt ROT-program - som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inom ramen för dettaprogram genomföra en flerårig satsningpå allergisanering av offentligalokaler. Motionärerna anför att det idagens statsfinansiella läge inte ärförsvarligt att satsa skattemedel på ROT-åtgärder. Skulle ändå beslutaom en sådan satsning förordas emellertidatt medlen används för ett flerårigtprogram om per årför allergisanering av offentligalokaler.Följande motioner har väckts medanledning av proposition 1995/96:229:1995/96:Sk56 av m.fl. (m)yrkande 1 vari föreslås att riksdagenhos regeringen begär förslag om ettpermanent system som sänker skattekilenpå arbete för reparation och underhållav egna bostäder. I yrkande 2 föreslåsatt avslår proposition1995/96:229. Motionärerna framhåller attnuvarande skattebelastning utgör ettkraftigt hinder för efterfrågan avtjänster i form av arbete med reparationoch underhåll.1995/96:Sk57 av och (båda fp) vari föreslås attriksdagen avslår proposition1995/96:229. I motionen hänvisas tillstatsfinanserna samt till att generellaförbättringar av företagsklimatet ävenskulle gynna byggsektorn.1995/96:Sk58 av m.fl. (kds)yrkande 2 vari föreslås att riksdagenbeslutar att skattereduktion skallmedges med ett belopp motsvarande 60 %av underlaget. I yrkande 3 föreslås attriksdagen beslutar att skattereduktionskall medges även åren 1998 och 1999.Motionens yrkande 1 avser förslag om enbredare bas för skattereduktionen. Dettaförslag tas dock inte upp ibostadsutskottets yttrande. Vad gällerregeringsförslaget om skattereduktionför arbete på bostadshus framhållermotionärerna att man i grunden ärpositiva men att man förordar ändringarav lagförslaget enligt yrkandena 2 och 3i syfte att minska risken försvartarbete och för att skapa störrekontinuitet.1995/96:Sk59 av m.fl. (v)yrkande 1 vari föreslås att riksdagenmed avslag på regeringens proposition1995/96:229 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om riktade stöd inombostadssektorn. Motionärerna anser attstimulansen av byggsektorn i första handbör ske genom de befintliga stödformerna- det extra statliga stödet förförbättring av bostäder respektivebidraget för förbättring avinomhusmiljön i bostäder och vissalokaler. Dessutom förordar man att ettsärskilt stöd med miljöprofil inrättasför egnahem. De olika stöden föreslåsutgå inom samma ekonomiska ram somberäknats för regeringsförslaget, dvs.totalt . Som ettandrahandsyrkande, i händelse av attriksdagsbehandlingen leder till ett stödför systemet med skattereduktion,föreslår motionärerna i yrkande begär ett nytt förslag somgynnar eftersatta bostadsområden.1995/96:Sk60 av m.fl.(mp) vari föreslås i yrkande avslår proposition1995/96:229. Det anförs att merparten avarbetena som medför skattereduktionsannolikt skulle ha utförts ändå. Iyrkande 2 föreslås att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ytterligareminst anslås /96 till allergisanering.Motionärerna avser det bidrag som kanutgå för förbättring av inomhusmiljön ibostäder och vissa lokaler. I yrkande 3föreslås att hos regeringenbegär förslag till ett grönt ROT-bidrag. Stödet föreslås gå tillekologiskt riktigt byggande medmiljöanpassade material.SkrivelserSkrivelser med anknytning till de frågorsom behandlas i detta yttrande har tillbostadsutskottet inkommit frånLänsbostadsdirektörsföreningen, () ochByggentreprenörerna.UtskottetInvesteringarna inom bostadssektorn harunder legat på en mycket lågnivå. Enligt en redovisning i denekonomiska vårpropositionen ärbostadsbyggandets andel av BNP nu denlägsta . Denhistoriskt sett mycket låga nivån pånyproduktionen av bostäder haremellertid tillviss del motverkats av en ökad satsningpå ROT-åtgärder (Reparationer,Ombyggnad, Tillbyggnad) i det befintligabostads- och byggnadsbeståndet. Dennasatsning har delvis kommit till ståndmed olika former av statliga stöd sominrättats av bl.a.sysselsättningspolitiska skäl. Ett extrastatligt stöd för förbättring avbostäder (SFS 1994:1994) har såledeskunnat utgå för projekt som påbörjasunder tiden 1 januari 1995-30 september1995 och slutförs senast under år 1996.Dessutom har stöd givits åtförbättringar av inomhusmiljön ibostäder och vissa lokaler (SFS1995:802) för projekt för vilkapreliminär ansökan om stöd inlämnatssenast den 29 februari 1996.Bostadsutskottet har vid olikatillfällen understrukit behovet av attupprätthålla investeringarna inombostadssektorn på en rimlig nivå. Genomatt ledig kapacitet inom byggsektornkunnat utnyttjas för att genomföranödvändiga reparations- ochunderhållsarbeten m.m. i bostäder ochandra byggnader har den högaarbetslösheten inom branschen kunnatbegränsas. Olika prognoser tyder på attbostadsefterfrågan kommeratt öka påtagligt i vissa delar avlandet. Det är därför angeläget atttillräcklig byggkapacitet står till budsnär nyproduktionen av bostäder återökar.Bostadsutskottet ser således positivtpå fortsatta stimulansåtgärder inom ROT-sektorn. Som framhållits i fleramotioner kan den lämpligaste formen föroch omfattningen av stimulansåtgärdernadiskuteras. Utskottet har förståelse förde synpunkter som framförs i motion1995/96:Sk59 (v) om att vissa fördelarskulle kunna uppnås med en fortsattstödgivning enligt redan etableradebidragsformer. Behovet av kontinuitetvad gäller villkoren för bygg- ochbostadssektorn har vid flera tillfällenframhållits av utskottet. Regeringen haremellertid nu gjort bedömningen attsyftet att öka kapacitetsutnyttjandetinom byggsektorn och att motverkaarbetslösheten bäst kanuppnås genom ett system medskattereduktion för byggnadsarbeten påbostadshus. Den skattereduktion somkunde utgå och 1994 ansesha givit ett gott resultat.Bostadsutskottet har inte skäl attifrågasätta denna bedömning.I dagens statsfinansiella läge måstesatsningar inom olika samhällssektorerutformas på ett sådant sätt att hänsyntas till det totala samhällsekonomiskaoch statsfinansiella utfallet. Detviktigaste är naturligtvis att stödetfår avsedd effekt och attsysselsättningen inom sektorn kanupprätthållas. Det bör även framhållasatt det föreslagna systemet medskattereduktion för byggnadsarbete ihuvudsak ansluter till vad som gälldeunder . Under dennaperiod fanns hos såväl bygg- ochbostadsföretag som hos en bredareallmänhet en utbredd kännedom ommöjligheten till skattereduktion. Detfinns därför skäl att anta att en nyperiod med möjlighet tillskattereduktion nu kan introduceras utande initiala problem som ofta blirföljden av helt nya stödformer.Förslag om att avslå propositionen avframför allt statsfinansiella skäl försfram i partimotion1995/96:Sk47 samt i motion 1995/96:Sk57(fp). vill i dennafråga erinra om att en bevarad kapaciteti byggbranschen i form av arbetskraftoch realkapital kan få storsamhällsekonomisk betydelse och därmedäven en positiv inverkan på statensfinanser. Utskottet kan därutöverhänvisa till vad i propositionen anförtsom att en ökad byggaktivitet leder tillminskade utgifter i form avarbetslöshetsunderstöd samt till ökadeskatte- och avgiftsintäkter.I flera motioner framhålls atteventuella statliga stimulansåtgärderinom ROT-sektorn bör ges en mer direktmiljöinriktning. Förslag om fortsattbidragsgivning till inomhusmiljön ibostäder och vissa lokaler läggs fram imotionerna 1995/96:Sk59 (v) och1995/96:Sk60 (mp). I den senare motionenförordas även att begär ettförslag om ett grönt ROT-bidrag.Motsvarande förslag finns också i motion1995/96:Sk51 (mp). En flerårig satsningpå allergisanering av offentliga lokalerföreslås i motion 1995/96:Sk52 (fp).Bostadsutskottet, som ägnat storuppmärksamhet åt frågor om inomhusmiljönoch åtgärder för att skapa sundaboendemiljöer, anser det givetvis varaönskvärt att de byggnadsåtgärder somfortsättningsvis kommer att vidtas medutnyttjande av skattereduktionen i höggrad inriktas mot angelägnamiljöförbättrande åtgärder. Ett utbrettintresse för att vidta sådana åtgärderhar också framkommit i samband med denstödgivning som under det senaste åretvarit direkt inriktad mot förbättringarav inomhusmiljön. Som framgår av motionSk60 (mp) tyder preliminära beräkningarpå att efterfrågan på detta stöd intehelt kan tillgodoses inom dentillgängliga medelsramen om ca . En fördel i dettaavseende med den nu föreslagnaskattereduktionen i förhållande till dentidigare bidragsformen är att defastighetsägare som önskar vidtamiljöförbättrande åtgärder - eller andratyper av byggnadsåtgärder - inte behöversväva i ovisshet om att erforderligamedel kommer att stå till buds näransökan om skattereduktion behandlas.Skattereduktion kommer enligtregeringsförslaget att medges utan någonrambegränsning av det totalautnyttjandet, under förutsättning attden sökande i övrigt har uppfylltvillkoren för reduktionen. Någrabestämmelser som förhindrar åtgärder sominriktas mot exempelvis förbättringar urallergisynpunkt finns inte.Bostadsutskottet kan därför inte senågon motsättning mellan önskemålet ommiljöinriktade satsningar ochregeringsförslagets utformning.Utskottet vill i sammanhanget ocksåerinra om de riktade stöd tillmiljöförbättrande åtgärder somfortfarande kan utgå för radonsaneringoch från fonden för fukt- ochmögelskador i småhus.Ett i förhållande till regeringensförslag mer omfattande system förskattereduktion eller skatteavdragförordas i vissa motioner. Såledesföreslås i motionerna 1995/96:Sk45 (m)och 1995/96:Sk56 (m) att skallbegära förslag om ett system medpermanent avdrag för reparationer ochunderhåll på egna bostäder.Bostadsutskottet har under detinnevarande riksdagsåret avstått frånatt göra uttalanden om formerna förstatens stöd till bostadssektorn pålängre sikt med hänvisning till denBostadspolitiska utredningens pågåendearbete. Inte heller i detta sammanhangär utskottet berett att föregripa denparlamentariska utredningens förslag ifrågan.Även i motionerna 1995/96:Sk50 (kds)och 1995/96:Sk58 (kds) föreslås enutvidgning i förhållande tillregeringförslaget. Motionärerna anfördock att man i grunden är positiva tillförslaget i propositionen. I densistnämnda motionen förordas i yrkande 2att nivån på skattereduktionen bestämstill och i yrkande 3 attreduktionen även medges under åren 1998och 1999. Övriga i motionen förordadeutvidgningar av basen för skattreduktionm.m. ligger inte inom bostadsutskottetsberedningsområde. De behandlas därförinte i detta yttrande. Vad gällerförslaget att förlänga möjligheten tillskattereduktion med villutskottet dels hänvisa till det ovananförda om den förslag, dels tillsvårigheterna att nu bedöma behovet avden aktuella stimulansen under de sistaåren . Förhoppningen ärgivetvis att byggarbetsmarknaden efterår 1997 skall vara i sådan balans attbehovet av tidsbegränsade särskildainsatser starkt minskat eller helt kanundvaras. Den av regeringen föreslagnanivån på skattereduktionen - -måste ses i förhållande till vilketskattebortfall som i det rådandestatsfinansiella läget är acceptabelt.Erfarenheterna från den tidigareperioden med skattereduktion visar ocksåatt denna nivå är tillräcklig för attstimulera till en relativt omfattandebyggnadsverksamhet.Bostadsutskottet ansersammanfattningsvis attregeringsförslaget om skattereduktionför utgifter för byggnadsarbete påbostadshus bör vinna bifall.Med hänvisning till det ovan anfördaavstyrker utskottet samtliga i dettayttrande behandlade motionsyrkanden.Inför den fortsatta beredning avlagförslaget vill bostadsutskottetavslutningsvis göra skatteutskottetuppmärksamt på att begreppetbostadsrättsinnehavare som används ipropositionen normalt inte används iförfattningstext. I bostadsrättslagen(1991:614) m.fl. relevanta lagar användsi stället begreppet bostadsrättshavare.Stockholm den 28 maj 1996På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit: (), (), (), (), RigmorAhlstedt (c), (), StigGrauers (m), (), OweHellberg (v), (), IngaBerggren (m), Per (), UlfBjörklund (kds), (), JuanFonseca (s), ()och ().Avvikande meningar1. Skattereduktion för byggnadsarbeteKnut , , och ()anser att bostadsutskottets yttrandeunder rubriken bort haföljande lydelse:Även om skattesystemet som sådant intenu är föremål för överväganden förtjänardet enligt utskottets mening att påpekasatt detta system i mångt och mycket ärgrunden till de problem som finnsi byggsektorn. Olika skatter ochavgifter utgör en orimligt hög andel avden totala byggkostnaden. Inte minstgäller detta vid reparation, om- ochtillbyggnad (). De bidrar dessutomtill att kraftigt begränsa efterfrågan.Ett minskat skatteuttag avseende såvälinkomstbeskattningen som skatten påbyggande och boende är därförsynnerligen angeläget. Detta bör enligtutskottets mening åstadkommas genom engenomgripande reformering avskattesystemet i enlighet med vadModerata samlingspartiet föreslagitbl.a. i sin partimotion 1995/96:Fi78.Målet bör således vara att skapa sådanaallmänna förutsättningar för byggandeoch boende att samhällets insatser ochstyrning kan minimeras.En ytterligare förutsättning för enbostadsproduktion som svarar motefterfrågan är stabila och förutsägbaraspelregler. Med ett sådant synsättframstår det som mindre lämpligt att mereller mindre planlöst införa temporäraåtgärder på det sätt som skett undersenare år. Här har skatteavdrag ochbidrag med olika konstruktion bådeavlöst och överlappat varandra på ettsätt som nästan inte kunnat överblickas.Det är naturligtvis inte möjligt attupprätthålla en jämn bostadsproduktionoch ett planmässigt underhåll i ensituation där förutsättningarna helatiden ändras. Sammantaget talar dettaenligt utskottets mening för att den avregeringen tidsbegränsadeskattereduktionen för byggnadsarbeteninte bör införas. Regeringens förslagavstyrks i enlighet med vad som förordasi motion 1995/96:Sk56 (m) yrkande 2.Åtgärder inom ROT-sektorn är jämförtmed nyproduktion väsentligt merarbetsintensiva. Det innebär att en stordel av kostnaden vid denna typ avprojekt utgörs av arbetskostnader. Enföljd av detta är att skattebelastningenpå denna typ av arbeten i form avinkomstskatt, löneskatt ochmervärdesskatt blir särskilt stor.Enligt utskottets mening kan det motbakgrund härav finnas skäl att övervägainförandet av ett permanent system föravdrag för ROT-åtgärder som avser denegna bostaden. Genom en sådanavdragsrätt skulle de negativaeffekterna av dagens skattesystemminskas som långsiktigaspelreger för denna del av byggmarknadenläggs fast.Vad utskottet nu med anledning avmotionerna 1995/96:Sk45 (m) yrkande 7samt 1995/96:Sk56 (m) yrkande 1 anförtom ett permanent system medskattereduktion för ROT-åtgärder i denegna bostaden bör som sinmening ger regeringen till känna. Övrigamotionsyrkanden avstyrks av utskottet iden mån de inte kan anses tillgodoseddamed vad nu förordats.2. Skattereduktion för byggnadsarbeteLennart Fremling (fp) anser attbostadsutskottets yttrande underrubriken bort ha följandelydelse:Sverige har ett i förhållande tillandra länder i många avseenden moderntoch väl utformat byggnadsbestånd. Detskulle mot denna bakgrund kunna hävdasatt något behov för staten att genombidrag eller tillfälligaskattesubventioner stimulera tillreparations- och underhållsåtgärder inteföreligger.