bet · GJ01FiU10 · 1996-05-28 00:00:00 — Detta är ingen nyhet.Finansutskottet anser i likhet med Moderata samlingspartiet att SverigesRadio och skall kunna spela en mer kraftfull roll i detsvenska kulturlivet genom att koncentrera sin verksamhet till tvårespektive en kanal. Ingen åtgärd inom statens budget kan ge den svenskakulturen ett motsvarande tillskott av skaparkraft och möte med publiken.Utskottet anser att besparingar bör göras inom utgiftsområdet i enlighetmed detta synsätt. Det innebär att folkbildningen bör få bära merparten avbesparingarna. Vidare bör besparingar göras i stödet till Statens kulturrådoch dess allmänna kulturverksamhet, i filmstödet, litteraturstödet (En bokför alla) samt i stödet till idrott och allmänna samlingslokaler. ÄvenRiksteaterns verksamhet bör få vidkännas minskade anslag.Utgiftsområde 18: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggandeModerata samlingspartiet har drivit på för att bekämpa denineffektivitet som präglar bostadsmarknaden. Omfattande subventioner,skatter och regleringar bidrar till att försämra marknadens funktionssätt.Inom utgiftsområdet bör politiken inriktas på att minska subventionerna,sänka skatter och avreglera byggregler i syfte att skapa en långsiktigt välfungerande och effektiv bostadsmarknad. Minskade utgifter för bl.a. ränte-subventioner bidrar till att sanera statens finanser, vilket i sin turleder till sänkt ränta och därmed förbättrade förutsättningar förbostadsmarknaden.Utgiftsområde 19: Regional utjämning och utvecklingEnligt utskottets uppfattning är det möjligt att uppnå en gynnsamutveckling för de regioner som är föremål för den s.k. lillaregionalpolitiken med mindre resurser än vad som avsätts. I ställetför ett stort antal stödfor-mer är det angeläget att med generella åtgärderskapa förutsättningar för företagen att utvecklas av egen kraft. Det kanåstadkommas genom t.ex. avregleringar, minskad beskattning av företagandeoch genom bättre möjlig-heter till utbildning.Utgiftsområde 20: Allmän miljö- och naturvårdUtskottet delar regeringens bedömning i stort när det gäller nivån påutgifts-ramen, men anser att de positiva miljöeffekterna blir större, omvissa medel används för att medfinansiera EU:s miljöprogram för jordbruketinom ut-giftsområde 23. Därigenom kan få tillbaka medel från EU somkan användas för angelägna miljösatsningar. Liksom Moderata samlingspartietföreslår utskottet därför en något lägre utgiftsram än regeringen.Utgiftsområde 21: EnergiInriktningen av regeringens energipolitik är skadlig för sysselsättning ochtillväxt och kommer att leda till höga kostnader för samhället, antingenvia statsbudgeten eller på annat sätt.För utskottet är det en självklar utgångspunkt att vi skall använda alla deresurser som står till folkhushållets förfogande. Utskottet avvisar bestämtvarje tanke på en politiskt betingad förtida avveckling av kärnkraften. Sta-tens uppgift är inte att detaljplanera energisystemets utveckling. Statenskall i stället fastställa ramar och villkor som innebär att hushåll ochföretag ges långsiktigt hållbara spelregler.Utskottets utgångspunkt är att staten inte skall detaljplanera energisystem-ets utveckling. Därmed minskar behovet för staten att ta på sig storakostna-der för investeringar i ny energiteknik. Däremot anser utskottet attstaten har ett stort ansvar när det gäller energiforskning.Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att kommande energipoli-tiskaåtgärder bör vara statsfinansiellt neutrala och avvisar därför varje tankepå avvecklingsskatt på kärnkraften.Utgiftsområde 22: KommunikationerUtskottet noterar att Moderata samlingspartiet avser att återkomma med nyaoch tidigare lagda förslag om minskade subventioner till verksamhet som t.ex. rederinäringen, postbefordran och telekommunikationer samt minskadeanslag för utbyggnad av viss infrastruktur.Utgiftsområde 23: Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringarLandsbygden och de näringar som är viktiga för landsbygdens livskraft harpå grund av regeringens politik fått vidkännas försämringar. Till stor delberor detta på skattehöjningar och återinförda regleringar, men också påregeringens beslut tillsammans med att inte fullt ut utnyttjade möjligheter som finns i EU-avtalet.Sverige bör ha en högre ambition när det gäller att utnyttja EU:s miljöer-sättningar för jordbruket. Det skulle bl.a. ge möjlighet till en störreareal vallodling, med de positiva miljöeffekter som det ger. Utskottetanser också att bör undersöka möjligheten att använda EU:smiljöersättning för att återskapa våtmarker i vissa områden. Mot bakgrundav detta anser ut-skottet att utgiftsramen bör ligga något högre än enligtregeringens bedöm-ning.Utgiftsområde 24: NäringslivRegeringen saknar en tydlig strategi på det näringspolitiska området. Osä-kerheten om den näringspolitiska inriktningen har tillsammans med beslutenom kraftigt höjda skatter för företagen lett till ett dåligtföretagarklimat i , vilket resulterat i färre nya företag och ettökande antal konkurser.I likhet med Moderata samlingspartiet föreslår utskottet att näringspoliti-ken ges en radikalt annorlunda inriktning. Den tidigare brett upplagda för-säljningen av statliga företag måste återupptas, vilket även stärkerstatsfinan-serna. Åtgärder för ökad konkurrens skall genomföras inom allaområden i ekonomin. Företagsstödet måste minska och avregleringarnaåterupptas och påskyndas.När det gäller själva utgiftsramen delar utskottet i stort regeringens be-dömningar, men anser att ramen kan sänkas något genom lägre företagsstöd.Utgiftsområde 25: Allmänna bidrag till kommunerEn avreglering av kommunsektorn inleddes under föregående mandatperiod.Trots detta kvarstår behovet av fortsatta avregleringar, både för attstärka den lokala demokratin och för att skapa förutsättningar förkommunerna att effektivisera sin verksamhet. Därigenom minskar behovet avstatsbidrag.Moderata samlingspartiets familjepolitiska förslag minskar belastningen påden kommunala ekonomin, vilket gör att statsbidragen kan begränsas.Samma parti har lagt förslag om och avser att återkomma med ytterligareförslag om avregleringar av kommunerna. Bl.a. föreslås att barnomsorgsla-gen avskaffas och att socialtjänstlagen ändras liksom ansvarsfördelningenmellan stat och kommunsektor i vissa avseenden. Moderata samlingspartietsförslag om sänkta egenavgifter och ändrad sjukförsäkring medför att kom-munerna får ett större skatteunderlag samt minskade kostnader.Utskottet föreslår att statsbidragen till kommunerna minskas i motsvaran-demån.Utgiftsområde 26: Statsskuldräntor m.m.Statsskuldräntorna ingår inte i beräkningsunderlaget för det statligautgifts-taket. Med de förslag som Moderata samlingspartiet för fram kommerdock budgetunderskottet att minska i snabbare takt än med regeringensförslag och därmed minskar också ränteutgifterna i motsvarande utsträckning.Utgiftsområde 27: Avgiften till Europeiska gemenskapenUtskottets bedömning av utgiftsbehovet överensstämmer med regeringens.Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgetenUtskottet avvisar regeringens förslag att halvera ATP för de barn under 18år som uppbär barnpension, efter att ha förlorat en eller båda sinaföräldrar. Att på detta sätt halvera barnpensionen är inte bara ett brottmot tidigare över-enskommelser mellan riksdagspartierna. Det är dessutomatt betrakta som en konfiskation av inbetalade pensionsmedel.Såsom utskottet förordat i anslutning till utgiftsområde 11 bör tidpunktenför pensioneringen senareläggas. Dessa förslag är utformade så att ävenutgifterna inom detta utgiftsområde kommer att begränsas.Vad utskottet här redovisat innebär att utskottet biträder Moderatasamlings-partiets i motion Fi78 redovisade förslag till budgetpolitiskariktlinjer (yr-kande 2) och förslag till fördelning av utgifter påutgiftsområden (yrkande 5). Utskottet ansluter sig också till partietsuppfattning i fråga om arbets-marknadspolitiken (yrkande 13),utbildningspolitiken och införandet av en nationell skolpeng (yrkande 15)samt energipolitiken (yrkande 16). Utskot-tets ställningstagande innebärvidare att förslagen i motion Fi86 (m) yrkan-dena 1 och 2 tillgodoses.Propositionen (yrkande 5) samt övriga i sammanhanget aktuella motioneravstyrks av utskottet. Utskottet avstyrker således motionerna Fi79 (fp) yr-kandena 2, 4, 6, 7, 9 och 12, Fi80 (v) yrkande 6, Fi81 (mp) yrkandena 4, 26-31, 33-38, 43 och 44, Fi82 (kds) yrkande 7, Fi83 (fp), Fi90 (fp) yrkandena1 och 2, Fi92 (s) yrkandena 1-4, Fi93 (kds) yrkandena 1 och 2, Fi94 (c) yr-kandena 1 och 2, Fi95 (fp), Fi97 (fp) yrkandena 1, 2, 4-8, 10-11, Fi98 (c),Kr2 (c) (delvis), Kr3 (fp) (delvis), Kr4 (s) (delvis) och Kr6 (v) yrkande 3.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande den preliminära fördelningen av utgifterna på ut-giftsområdenatt med bifall till motionerna 1995/96:Fi78 yrkandena 2, 5, 13,15 och 16 samt 1995/96:Fi86 godkänner den preliminära fördel-ningen påutgiftsområden som riktlinjer för regeringens budgetarbete samt avslårproposition 1995/96:150 yrkande 5 och motionerna 1995/96:Fi79 yrkandena 2,4, 6, 7, 9 och 12, 1995/96:Fi80 yrkande 6, 1995/96:Fi81 yrkandena 4, 26-31, 33-38, 43 och 44, 1995/96:Fi82 yrkande 7, 1995/96:Fi83, 1995/96:Fi90,1995/96:Fi92, 1995/96:Fi93, 1995/96:Fi94, 1995/96:Fi95, 1995/96:Fi97yrkandena 1, 2, 4-8, 10 och 11, 1995/96:Fi98, 1995/96:Kr2 i denna del, 1995/96:Kr3 i denna del, 1995/96:Kr4 i denna del och 1995/96:Kr6 yrkande 3,30. Den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden (mom. 11)Under förutsättning av bifall till reservation 22Anne () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken ut-gifts-takets preliminära fördelning på utgiftsområden börjar med "I vår-propositionen" och slutar med "permanenta inkomstförstärkningar" bort hautgått,dels att den del av utskottets yttrande som under rubriken av de preliminärt gjorda beräkningarna församtliga utgiftsområden börjar med "Huvudsyftet med den" och slutar med "yrkande 3 (UO 17)" bort ha följande lydelse:Huvudsyftet med den ekonomiska vårpropositionen är att skallkunna ta ställning till de statliga utgifternas omfattning och huvudsakligainriktning . Dessa frågor måste i första hand prövasutifrån det allmänna ekonomiska läget och den statsfinansiella utvecklingen.I denna inledande fas av budgetprocessen bör alltså behandlingfrämst inriktas på frågor som gäller budgetens utformning i stort och dessfördelning på utgiftsområden. Omprioriteringar inom utgiftsområden, liksomkonkreta förslag till ökad eller minskad satsning på särskilda verksamheter, bör enligt finansutskottets mening normalt inte aktualiseras i dettasamman-hang utan bör liksom tidigare prövas i anslutning till regeringensbudgetför-slag.För att underlätta övergången till en sådan behandlingsordning är det an-geläget att stor omsorg ägnas åt utformningen av det beslutsunderlag somläggs fram för . Presentationerna måste vara överskådliga ochklara samt noga avvägda med hänsyn till ärendenas art. Är avsikten attriksdagen bara skall ta ställning till budgetens utformning i stort kan enalltför detalje-rad bakgrundsbeskrivning i vårpropositionen leda till attenskildheter i för-slaget ägnas större uppmärksamhet än önskat i denfortsatta beredningen. Å andra sidan får presentationen av ett ämne integöras så knapphändig att förslagets rätta innebörd går förlorad.Utskottet anser att dessa krav inte uppfylls i vårpropositionen. Det ärförst med ett bättre beslutsunderlag som kan göra en egenbedömning och därmed rättvisande prövning av förslagen. Det är ocksåönskvärt att regeringen presenterar de förutsättningar på vilka förslagetbygger. I den nu aktuella propositionen är detta bristfälligt. T.ex. harutrikesutskottet påpekat att regeringens förslag bygger på att stödet tillÖsteuropasamarbetet upphör efter 1998, eftersom riksdagsbeslutet om medelför detta samarbete bara har fattats för perioden t.o.m. 1998.Finansutskottet delar utrikesutskottets upp-fattning att det är angelägetatt samarbetet kan fortsätta även efter 1998. Ett annat exempel på bristeri beslutsunderlaget ges av försvarsutskottet som har känt sig tvunget attinhämta kompletterande information för att kunna bedö-ma propositionensförslag. Detsamma gäller t.ex. social- och socialförsäk-ringsutskotten.Utskottet har förståelse för att beslutsunderlaget är bristfälligt och svår-överskådligt eftersom det är första gången, men förutsätter att detsuccessivt förbättras i takt med att erfarenhet vinns av arbetet medutgiftstak och ut-giftsområden.En lämplig ansats är att man använder sig av olika typer av kon-sekvensanalyser. Viktigt i sammanhanget är också sådan information sombelyser hur väl man inom respektive utgiftsområde har kunnat uppfylla demål som har ställt upp. Hur har tilldelade resurser utnyttjats?Vilka konsekvenser väntas bli följden av en föreslagen besparing? Detta ärexem-pel på frågor som kan aktualiseras vid en sådan prövning.Utgångspunkten för bedömningen bör självklart vara en redovisning somtillhandahålls av regeringen och de ansvariga myndigheterna. Av den skallockså framgå hur förutsättningarna för verksamheten kommer att förändrasframöver. Den bör innefatta en omvärldsanalys av hur t.ex. olika demogra-fiska, externa och institutionella faktorer förändras samt bedömningar avhur regeringen anser att dessa förändringar påverkar anspråken inomutgiftsom-rådet.Med ledning av uppgifter av detta slag bör och utskotten kunna taställning till verksamhetens framtida inriktning. De kan då också bedömahur de av regeringen föreslagna resurserna är avpassade för attverksamheten skall kunna genomföras på det sätt som önskar.Det är önskvärt att regeringen i den kommande budgetpropositionen läm-naren utförlig redovisning av utfallet samt gör en bedömning av detväntade utfallet . Regeringen bör också redovisa uppnådda ellerförväntade mål och resultat under dessa båda år samt i anslutning härtillgöra de kommentarer man finner erforderliga.Beträffande statsfinansernas utveckling vill finansutskottet erinra om attden borgerliga regeringen presenterade den s.k. Nathalieplanen försaneringen av de offentliga finanserna. Utskottet konstaterar att Nathalie-planen och den nuvarande regeringens motsvarande plan uppvisar fleralikheter men också skillnader i sakinnehåll.Regeringens plan för saneringen av de offentliga finanserna är precis påsamma sätt som Nathalieplanen en flerårig plan med en hel del opreciseradeframtida besparingar. Den innehåller precis som Nathalieplanen bidrag tillsanering från "realt oförändrade utgifter för offentlig konsumtion" - ettbegrepp som i valrörelsen felaktigt påstods innebära indragningar frånkommuner och landsting på flera . fullföljerrege-ringen själv denna inriktning. Dessutom bidrar ett flertal av debudgetför-stärkande åtgärder som den dåvarande oppositionen intensivtmotsatte sig - t.ex. det nya bostadsfinansieringssystemet och sänkningen ava-kasseersättningen till - nu starkt till den förbättring av deoffentliga finanserna som regeringen genomfört.Skillnaderna mellan de båda programmen består huvudsakligen i de våld-sammaskattehöjningar som Socialdemokraterna genomfört, med kortsiktig positiveffekt på budgeten men långsiktig negativ inverkan på ekonominsutvecklingskraft och sysselsättningen och därmed medborgarnas välstånd.En grundläggande målsättning för den framtida ekonomiska politiken bör varafortsatt sanering av statsfinanserna för budgetbalans 1998 med störresäkerhetsmarginaler i finanspolitiken. Utskottet förordar en helt annan in-riktning av budgetpolitiken än vad regeringen föreslagit i propositionen.De principiella utgångspunkterna, vilka föreslås i motion Fi79 (fp) och somutskottet här ställer sig bakom, är följande:- Underskottet skall understiga av BNP och de offentliga finan-serna skall vara i balans . Säkerhetsmarginalen bör vara stör-re än regeringen anger, vilket innebär ett något lägre lånebehov även utanhänsyn till inkomster från försäljning av statliga företag.- Skuldkvoten skall stabiliseras år 1996.- Skatterna för företagande och tillväxt måste sänkas. Utskottet ställersig bakom de omfattande förslag till skattesänkningar på 20-25 miljarderkro-nor för företagande och nya jobb som redovisas i motionen.- De totala utgifterna skall sjunka snabbare än i regeringens förslag.- Profilen i budgetpolitiken skall präglas av rättvisa, dvs. en tydligareom-sorg om de mest utsatta i och utanför Sverige.Av efterföljande tabell framgår hur utskottet anser att de statligautgifterna preliminärt bör fördelas på de olika utgiftsområdena.Fördelningen motsva-rar den lösning som förespråkas i motion Fi79 (fp) samtde kompletterande ställningstaganden som liberalernasrepresentanter har gjort i vissa fackutskott. Vägledande för förslagen tillutgiftsförändringar har varit en i motionen redovisad gruppering: (a) lägreskatter för jobb genom företa-gande, (b) rättvis fördelningspolitik samt (c) finansiering för lägre offentlig utgiftskvot. I anslutning tillöversikten redovisar utskottet vilka förändringar som utskottet anser börgenomföras inom respektive utgiftsområde jämfört med regeringens förslag.Utskottets förslag till utgiftsramar för 1997-1999Belopp i , löpande priserFörändringar i förhållande till regeringens förslag till utgiftsramar.Utgiftsområde 1: Rikets styrelseUtgiftsområdet kan minskas i förhållande till regeringsförslaget. Enligt ut-skottets mening bör besparingar göras i presstödet. En minskning avstatens stöd till dagspressen är befogad av statsfinansiella skäl. Enviktig punkt för att förbättra statsfinanserna och förbättramarknadens funktionssätt är nedskärningarna i företagssubventionerna, tillvilket presstödet räknas.Utgiftsområde 2: Samhällsekonomi och finansförvaltningUtskottet anser att lägenhetsregistret bör slopas, vilket beräknas medföraminskade utgifter om per år.Utgiftsområde 4: RättsväsendetUtskottet vill påpeka att de medel från utgiftsområde 2 som enligt regering-ens förslag bör få disponeras inom utgiftsområde 4 för bekämpning av eko-nomisk brottslighet även bör få användas inom polisen för att bekämpa mc-relaterad brottslighet som uppfyller alla kriterier på ekonomiskbrottslighet.Utgiftsområde 7: Internationellt biståndUtskottet avvisar den av regeringen föreslagna sänkningen av u-landsbiståndet. Utskottet befarar att enprocentsmålet definitivt övergivitsav regeringen, vilket ej kan accepteras. En viktig princip i det förslagtill preli-minär beräkning för olika utgiftsområden som utskottet förordarär att den ekonomiska politiken skall leda till en rättvis fördelning,vilket innebär att de mest utsatta i samhället - både i ochutomlands - inte skall behöva betala för den oförmågaatt få ekonomi i ba-lans.Utskottet anser vidare att regeringen bör redovisa hur den avser att nå upptill enprocentsmålet igen.I utrikesutskottets yttrande (UU4y) har fråga väckts om åtagandena för sam-arbetsprogrammet med ryms inom den av regeringenberäknade ramen även för . Enligt finansutskottets uppfattning måstetaket för utgiftsområde 7, Internationellt bistånd, sättas så att detrymmer såväl ett u-landsbistånd som närmar sig av BNI som tillräckligamedel för att kunna föra Östeuropasamarbetet vidare.Utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorgAv samma skäl som utskottet avvisar neddragningar av det internationellabiståndet, eftersom det drabbar de mest utsatta, kan utskottet inte ställasig bakom regeringens förslag till besparingar som drabbarfunktionshindrade eller långtidssjuka. Dessa besparingar avvisas därför.Utskottet motsätter sig den besparing inom den statligaassistansersättningen som regeringen före-slagit i proposition 1995/96:146och som vidhålls i vårpropositionen. Ut-skottet avvisar vidarebesparingarna inom läkemedelsområdet som innebär en drastisk höjning avegenkostnadstaket i högkostnadsskyddet för läkeme-del och öppen sjukvård.Enligt utskottet saknar regeringens inriktning av besparingsåtgärderna inomdet sociala området en heltäckande analys av vilka effekterna blir.Budgetförslagen bör i fortsättningen innehålla en hälsoekonomisk analys avbesparingsförslagens sammantagna effekter på folkhälsan.Utgiftsområde 10: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikappUtskottet anser att ersättningsnivån i sjukförsäkringen bör höjas till 80 %redan den 1 januari 1997. Höjningen finansieras genom en motsvarandetidigareläggning av en förändring av den sjukpenninggrundande inkomsten.Utskottet avvisar vidare förslaget att minska stödet tillrehabiliteringsinsatser och anser att medlen för dessa ändamål i ställetskall fördubblas. Dessa för-slag innebär en omprioritering inomutgiftsområdet och påverkar inte det totala utgiftsbeloppet. Även förslagetatt förlänga sjuklöneperioden avvisas eftersom företagen inte avses blikompenserade fullt ut. Regeringens förslag om lägre sjuklön är renttekniskt en minskad statlig utgift, men den reella innebörden är en ökadbelastning på företagen. Den är särskilt besvärande för de mindre företagen, och utskottet befarar att effekten av regeringens förslag blir en ökadarbetslöshet.Utgiftsområde 11: Ekonomisk trygghet vid ålderdomUtskottet avvisar de av regeringen aviserade förslagen till försämringar avbostadstillägg för pensionärer och att tiden för omställningspension tillef-terlevande förkortas.Utgiftsområde 12: Ekonomisk trygghet för familjer och barnUtskottet förordar en större ram än vad regeringen föreslagit. Beräkningenav utgiftsområdet baseras på att höjningen av ersättningsnivån inomföräldra-försäkringen tidigareläggs liksom förslaget till ändrad SGI-beräkning. Vidare avvisas regeringens förslag om att slopa den högreersättningen för mam-ma/pappamånaden. Däremot kan garantidagarna iföräldraförsäkringen av-skaffas. Vidare bygger beräkningen på attbarnbidragen höjs till samt att flerbarnstillägget återinförs.Utgiftsområde 13: Ekonomisk trygghet vid arbetslöshetUtskottet föreslår besparingar på utgiftsområdet i förhållande tillregeringens förslag. Utskottet förordar att en allmänarbetslöshetsförsäkring finansierad med egenavgifter införs, med lägrestatliga utgifter. Besparingen kan t.ex. ske enligt det s.k.mellanalternativet i det presenterade förslaget från den utredare,, som har i uppdrag att presentera hur en ny arbetslös-hetsförsäkringskall utformas (SOU 1995:51). Utskottet förordar också att viss lånedelåterinförs i utbildningsbidragen.Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetslivInom detta utgiftsområde förordar utskottet den största beloppsmässigaförändringen i förhållande till regeringens förslag till preliminärberäkning av utgiftsområden eftersom en stor del av nuvarandeföretagssubventioner ligger inom detta utgiftsområde. Besparingar börsåledes göras genom bl.a. minskade subventioner inomarbetsmarknadspolitiken. Däremot bör enligt utskottets mening dehandikappade ges större möjlighet till anställning med lönebidrag. Fördetta beräknas ökade satsningar om för vart och ett avde tre åren.Utgiftsområdena 15-17:Utskottet välkomnar den utbildningssatsning som regeringen föreslår, ävenom många av förslagen enbart innebär att tillfälliga insatser permanentas,och vill för egen del inte göra någon annan beräkning av utgiftsområdena änvad regeringen föreslagit. Utskottet vill dock framhålla att det kan bliaktu-ellt att öka satsningarna på folkbildningsområdet, medansatsning-arna minskas inom komvux. Även på andra sätt kan det bli fråga omomför-delningar i förhållande till det beräkningsunderlag som regeringenanvänt i propositionen. Utskottet ser positivt på de förslag till framtidautbildnings-politik som liberalerna vill föra och som bl.a.kommer att innebä-ra tidigare skolstart i och satsning påsommaruniversitet för ökat resursutnyttjande. Utskottet välkomnar också detav avise-rade förslaget om "återlånerätt" i pensionssystemetsom föreslås kunna an-vändas för att finansiera studier i syfte att ökakompetensen samt öka möj-ligheterna till företagande. Utskottet villslutligen åter uppmärksamma de allvarliga konsekvenserna av att detsärskilda barntillägget inom ramen för svux/svuxa tagits bort.