bet · GJ01UU13 · 1996-03-07 00:00:00 — Motbakgrund av de genomgripandeförändringar som sker avsamarbetsstrukturen i bör också ifördragen regleras hur ett kontrolleratutträde ur EU-samarbete skall gå till.Vidare bör i fördraget föras in enmöjlighet att tillfälligt suspendera enmedlemsstat som allvarligt och upprepatbryter mot de grundläggande mänskligarättigheterna eller de demokratiskagrundprinciperna (yrkande 1).Centerpartiet anser vidare (i motion1995/96:U25) att det är en stor brist iregeringens skrivelse att det saknas ettutvecklat resonemang omsubsidiaritetsprincipen och att Sverigevid regeringskonferensen bör verka förfördragsändringar som stärkersubsidiaritetsprincipen. bör tainitiativ till en fullständig genomgångav ochgemenskapslagstiftningen för att prövaom de motsvarar en konsekventtillämpning av subsidiaritetsprincipenoch driva frågan om att upprätta ennormhierarki som tydliggör olikabeslutsnivåers ansvar och dendetaljeringsgrad som respektive nivå börhålla sig till. En sådan normhierarkiskulle kunna innebära att rådet ägnarsig åt ramlagstiftning i störreutsträckning medan mer detaljeradeföreskrifter kan utfärdas av respektivemedlemsland.Införandet av en normhierarki börenligt motionärerna kombineras medupprättandet av en katalog över lämpligakompetensområden för unionen,medlemsstaterna samt regionala ochlokala organ, och upprättandet av enkompetenskatalog bör kombineras medförändringar i artikel 3b. Artikeln böri enlighet med förslaglyda: På de områden där gemenskapeninte är ensam behörig skall den iöverensstämmelse medsubsidiaritetsprincipen agera endast omoch i den mån som målen för denplanerade åtgärden inte i tillräckligutsträckning kan uppnås avmedlemsstaterna eller av de regionalaeller lokala myndigheterna och därför,på grund av den planerade åtgärdensomfattning eller verkningar, bättre kanuppnås på gemenskapsnivå. Vidare ansermotionärerna, dock utan direkt yrkande,att principen om självstyrelsebör skrivas in i fördraget, som dendefinieras i stadga omkommunal självstyrelse (yrkande 2).Arbetsformerna i rådet måste enligtCenterpartiet förändras så att denationella parlamentens deltagande ibeslutsprocessen förbättras, och det ären brist att regeringen inte anger någrakonkreta förslag i denna riktning(yrkande 22 i berörd del). De nationellaparlamentens deltagande ibeslutsprocessen bör förbättras, bl.a.genom rätt att utfråga kommissionärerinför nationella parlamentsutskott. Imotionen betonas även vikten av att deofficiella språkens ställning värnasinom EU. Motionärerna anser att fåfrågor har lika stor betydelse somspråkfrågan för EU-samarbetets folkligastöd och legitimitet och förmöjligheterna att utöva insyn förmedborgare från alla EU:s medlemsländer.Motionärerna utvecklar sina synpunkternärmare vad avser angelägenheten av attalla de officiella språken likabehandlasinom EU. De påpekar attreflektionsgruppen har betonat att EU:sinstitutioner bör ägna ökaduppmärksamhet åt kravet omlikabehandling av unionens allaofficiella språk (yrkande 21).I motion 1995/96:U29 hävdar gröna att regeringens skrivelseinnehåller motstridiga målsättningar,negligering av stora problem samt ennärmast ointresserad inställning tillden stora majoritet av svenska folketsom är kritisk till det svenskamedlemskapet i EU. Skrivelsens innehållsägs också vara av den arten att manmåste ifrågasätta regeringensinställning till demokrati, folkväldeoch människors rätt till delaktighet.Regeringen är inte beredd att flyttafram positionerna, t.ex. beträffandemiljöpolitiken. Regeringen, som intetagit intryck av socialdemokratiska EU-kritiker, avser heller inte att stödjaEU-parlamentets förslag attregeringskonferensens resultat skallunderställas medborgarnas bedömning inationella folkomröstningar. Samråd medriksdagen inför konferensen har inteförekommit av den art och grad att detkan kallas för samråd mer än i någrafå frågor. I motionen ifrågasätts ocksåregeringens vilja att stimulera denoffentliga debatten och genomföra kvalificerade utredningar . har inte spelat den roll föratt initiera en genomgripande folkligdebatt som är nödvändig införregeringskonferensen. Utträdesrätt urunionen måste föras in i traktaten,detta utgör enligt motionärerna grundenför självständighet och kommandegenerationers möjlighet att själva väljavilken väg man vill ta (yrkande 1).Sverige skall motsätta sig varje stegsom ger kommissionen karaktär avregering och rådets ordförande karaktärav statschef (yrkande 6).Miljöpartiet anser också att denationella parlamenten skall ges rättatt medverka i EU:s beslutsprocessergenom att få initiativrätt och kunnalägga fram förslag till EU-regler(yrkande 3). Motionärerna anser attparlamenten och deras motsvarighetertill bör rekommenderas varabeslutande inför ministerrådsmöten(yrkande 4). I yrkande 21 begärs attregeringen skall verka för att fördragetmöjliggör införandet av valutaavgiftermellan EU och omvärlden och inom EU.En utträdesparagraf begärs även i motion1995/96:U30 (s) yrkande 2. I motionenerinras om att svenska folket i enfolkomröstning tog ställning till den dårådande EU-konstitutionen; omregeringskonferensen leder till ickebetydelselösa förändringar skall en nyfolkomröstning hållas (yrkande 3).Reformeringen av EU skall bygga på ettmellanstatligt samarbete (yrkande 4). Imotionen begärs också att regeringenskall verka för att artikel 235 iRomfördraget tas bort (yrkande 10).Folkpartiet liberalerna anser i motion1995/96:U19 att, för att uppnå en merastringent och tydlig kompetensfördelningmellan unionen och medlemsländerna, dengummiparagraf - artikel 235 iRomfördraget - som möjliggör att EU medhänvisning till den gemensamma marknadentar till sig nya områden bör omarbetaseller kanske till och med avskaffashelt. Motionärerna anser att ett annatsätt att tydliggöra och renodla vilkakompetenser EU bör ha vore att införa ens.k. kompetenskatalog som tydligtdefinierade vad unionen skall och inteskall göra, men de konstaterar attEuropaparlamentet, reflektionsgruppenoch kommissionen har gått emot den idénsamt att de nationella debatter som försinte heller tyder på någon storuppslutning (yrkande 6 i berörd del).I motion 1994/95:U502 (mp), frånallmänna motionstiden, framställs enlång rad krav på regeringens agerande iEU inom ramen för EU:s hittillsvarandestruktur och befogenhetsområden.Flertalet yrkanden behandlas av andrautskott än utrikesutskottet. I yrkande 2begärs att skall verka för attsubsidiaritetsprincipen tolkas som endecentraliceringsprincip så attmedlemsstaterna exempelvis får rätt attbesluta om strängare miljö- ochhälsokrav på varor utan risk för att fådetta underkänt med hänvisning tillfrihandeln.Utskottets övervägandenSamarbetet inom EU bygger på ett antalfördrag som slutits mellanmedlemsstaterna och som i demokratiskordning godkänts av varje enskildmedlemsstats parlament, i vissa fallefter folkomröstningar. Också varjeframtida fördragsändring kräverenhällighet mellan medlemsstaterna ochmåste godkännas av dessa iöverensstämmelse med varje medlemsstatskonstitutionella regler. Grunden församarbetet är alltså striktmellanstatligt och medlemsstaterna är ifolkrättslig mening suveräna stater. Detsom skiljer samarbetet i EU fråntraditionellt internationellt samarbeteär att det bygger på att de enskildamedlemsstaterna i högre grad än annarsavstår från en del av sina statsorgansbeslutsbefogenheter och överlåter dessatill gemenskapens institutioner. EU:scentrala roll i den europeiskautvecklingen bygger på denna unika och idemokratiska former beslutadekombination av överstatlighet ochmellanstatlighet - varje lands egenartrespekteras somförutsättningar har skapats för etteffektivt gemensamt handlande påcentrala områden.Unionens viktigaste uppgift är atttrygga freden, friheten, demokratin ochvälfärden i hela . En fördjupadoch utvidgad integration är enligtutskottets uppfattning den bästa vägenför att skapa bestående fred och för attnå en hållbar ekonomisk utveckling somkan lägga en stabil grund för välfärdenoch skapa nya arbetstillfällen. Enlångsiktigt hållbar utvecklingförutsätter att miljöfrågorna integrerasi allt arbete.Utvidgningen av unionen österut kan bliett viktigt steg på vägen mot denalleuropeiska freds- ochsäkerhetsordning som Sverigeeftersträvar. Med ett starkare nordisktbidrag i EU-arbetet har utvecklingen iÖstersjöregionen generellt redan fåttökad uppmärksamhet. Genom insatser somsker gemensamt i EU-regi får våragrannländer på andra sidan ettstöd som är betydligt mer omfattande ändet som hade kunnat erbjuda påegen hand. Dessa insatser gagnarstabiliteten i vårt närområde; därmedförstärks säkerheten även för Sverige.Det ligger i förlängningen av dennautveckling och i vårt lands starkaintresse att de länder i vårt närområdesom så önskar - och de baltiskastaterna - kan bli medlemmar i konstaterar att aktivtbidragit till att de baltiska staternapå erhållit s.k. Europaavtalvarigenom de kommit att jämställas medövriga stater som söker medlemskap i står också för stora internautmaningar, bl.a. när det gäller attsöka få till stånd en ökad förankring avEU hos dagens unionsmedborgare. EU-samarbetet måste förenklas och göras merbegripligt för EU:s invånare. Ökadöppenhet och effektivarebeslutsprocesser kan bidra till attstärka medborgarnas förtroende förunionen och öka insikten om behovet avinternationellt samarbete för att sökalösa gemensamma problem. EU måste göramer för att öka sysselsättningen ochförbättra miljön, stärka den gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken, främjajämställdheten, stärka konsumenternasoch löntagarnas ställning, bekämpabrottsligheten.Dessa stora och för EU:s framtidviktiga frågor tillhör dem som kommeratt behandlas vid den regeringskonferensmellan EU:s 15 medlemsländer som skallta sin början i den 29 mars 1996.Konferensen skall, enligtMaastrichtfördraget, ha till uppgift attundersöka vilka bestämmelser i som behöver ändras för att demål för unionen som står angivna därskall kunna uppfyllas. Översynen avfördraget skall ske med utgångspunkt ien utvärdering av hur samarbetet i EUhar fungerat sedan Maastrichtfördragetträdde i kraft ochäven med sikte på att EU skall utvidgasmed ett antal stater som önskar blimedlemmar, främst i Central- ochÖsteuropa.Sverige har - som också framgår avföreliggande skrivelse - under sittförsta år som medlem i EU aktivt kunnatdelta i det förberedande arbetet införkonferensen. På den nationella nivån harsärskilt den parlamentariska bidragit till att ökakunskapen om och stimulera denoffentliga debatten kring konferensenshuvudfrågor och ge företrädare för olikaåsikter tillfälle att argumentera försina uppfattningar.Som ett led i förberedelserna införregeringskonferensen pågåröverläggningar om dagordningen mellanEU:s medlemsstater. Enligt vad utskottetinhämtat talar mycket för att flera avde specifika frågor som aktualiserats imotionerna med anledning av regeringensskrivelse ej kommer att bli föremål förbehandling vid konferensen. De syftensom motionärerna eftersträvar skulledärmed inte kunna uppnås via deriksdagens uttalanden som begärts. Omfrågorna likväl skulle bli föremål förförhandlingar under regeringskonferensenutgår utskottet från att regeringen,inom ramen för samrådet med iEU-frågor, inhämtar EU-nämndenssynpunkter. Även utskottens kunskaperoch synpunkter måste tillvaratas i denövergripande samrådsprocessen mellanregering och riksdag i EU-frågor.Som framgått ovan har utrikesutskottetinhämtat yttrande från bl.a.konstitutionsutskottet.Konstitutionsutskottets yttrande(1995/96:KU5y) är omfattande ochbehandlar ett betydande antal av deyrkanden som väckts med anledning avregeringens skrivelse. Yttrandet i frågainnehåller också väsentligbakgrundsinformation i de olika spörsmålsom aktualiseras i skrivelsen ochmotionerna, bl.a. när det gällerkompetensfördelningen mellan Europeiskaunionen och medlemsstaterna, de olikabeslutsprocesserna inom EU samt om deolika EU-institutionernas nuvarandefunktioner och arbetsformer. Förbakgrundsinformation i mångaprincipiella frågor inomkonstitutionsutskottets beredningsområdevill utrikesutskottet därför hänvisatill detta utskotts yttrande, vilket, ilikhet med övriga yttranden, återges inextenso i bilaga till betänkandet.I yttrandekonstateras, under rubriken , att regeringens skrivelsei många avseenden är kortfattad. Deninnehåller - påpekarkonstitutionsutskottet - inga förslagtill förhandlingspositioner.Konstitutionsutskottet understrykerdärför vikten av att en fortsattförankring av konkretaställningstaganden kommer att ske i . Därutöver understrykerkonstitutionsutskottet vikten av attäven utskotten hålls informerade. Iyttrandet erinras om attkonstitutionsutskottet, vid sinbehandling av frågan om hur samrådetmellan regeringen och skulleske i EU-frågor (bet. 1994/95:KU22),framhöll att det är nödvändigt attutskottens kunskaper och synpunkter tastill vara i samrådsförfarandet, och attdet är fråga om en ömsesidig processmellan utskotten och nämnden.Konstitutionsutskottet ansåg det viktigtatt utskottens ledamöter och tjänstemänhåller sig väl informerade och att ledamöter och tjänstemän ocksåser det som viktigt att påminna omväntade ärenden och dagordningar inomEU.Utrikesutskottet ställer sig bakomkonstitutionsutskottets uppfattning omvikten av en fortsatt förankring avkonkreta ställningstaganden i EU-nämndenoch om utskottens betydelsefulla roll idet generella samrådsförfarandet i EU-frågor. noterar ävenatt i annatsammanhang genomför en utvärdering avsamrådsförfarandet i kan då haanledning att lämna närmare synpunkterpå informations- och samrådshanteringeni riksdagen.Utrikesutskottet konstaterar att allafrågor varken kan eller behöver lösasvid regeringskonferensen. Flera storafrågor - bland dem frågor som rörjordbruks- och strukturfonderna,frihandelssystemet inomVärldshandelsorganisationen, VHO (, WTO) samt deregelrätta medlemskapsförhandlingarnamed kandidatländerna - kommer att bliföremål för separata förhandlingar, därregeringskonferensens resultat kommeratt utgöra enbart en av flera viktigafaktorer. Särskilt viktigt i ettutvidgningsperspektiv blir självfalletförhandlingarna inom VHO, där särskiltden ur svensk synvinkel önskvärdaliberaliseringen av handeln medjordbruksprodukter kan väntas få storbetydelse för den framtida inriktningenav den gemensamma jordbrukspolitikeninom EU.Ett flertal motioner, väckta såväl medanledning av skrivelsen som underallmänna motionstiden , tar uppfrågor som rör medlemskap i och de övergripande svenskamålsättningarna med samarbetet inom EU.Utskottet konstaterar att en bredparlamentarisk samsyn råder i många avde frågor som förväntas bli aktuellaunder . I likhetmed det stora flertalet motionärer anserutskottet att vid konferensenskall verka för att EU skall utvecklastill en effektiv och handlingskraftigorganisation för samarbete i alla defrågor som är av gemensamt intresse förunionens medlemmar och där samverkansyftar till att förbättra invånarnastrygghet, välfärd och miljö. EU:sverksamhet ter sig för mångamänniskor abstrakt och avlägsen. Enangelägen uppgift förregeringskonferensen bör därför bli, somockså regeringen anför i skrivelsen, attinrikta EU-samarbetet på att söka lösaproblem som EU-invånaren möter i sittdagliga liv.Utskottet konstaterar att mycket kritikframförts mot EU:s - enligt mångasmening - alltför omfattande regelsystemoch stora byråkrati. I många avseendenär dock ett omfattande regelsystem enförutsättning för att spelreglerna skallvara lika för alla på en marknad med 370miljoner konsumenter och där företagenskall kunna konkurrera på lika villkor.Många regler syftar till att skapaenhetliga bestämmelser för hälsa, miljöoch säkerhet. Enligt utskottetsuppfattning ligger det inte i Sverigesintresse att på områden som dessa ihögre grad återföra beslutsrätten tillnationell nivå, dvs. minska detvverstatliga inslaget. Vår strävan bör istället vara att bibehålla ochvidareutveckla regelsystem medminiminivåer. Onödig detaljreglering iEG-rätten skall givetvis undvikas. Fusk,slöseri och ineffektiv hantering avgemensamma medel måste stävjas.I likhet med regeringen utgårutrikesutskottet från att EU också ifortsättningen kommer att utvecklas somen sammanslutning av självständigastater till vilken medlemsstaterna ivissa fall överför beslutsbefogenheterför att lättare uppnå gemensamma mål.Utrikesutskottet noterar att ävenkonstitutionsutskottet anser att ensådan hållning är en lämpligutgångspunkt för den svenskainställningen till arbetet vidregeringskonferensen och att unionenskaraktär av ett förbund av stater börbevaras. anförvidare följande:Varje fråga om att överföra ytterligarebeslutsbefogenheter får givetvis prövasnoga i en situation då fråganaktualiseras. Utskottet utgår från attregeringen för del kommer attverka för en utveckling av EU:sstrukturer och beslutsmekanismer i dedelar där det är påkallat för att uppnåvaraktig effektivitet ochhandlingskraft. Med det anförda anserutskottet inte att något ytterligareuttalande behövs med anledning avmotionerna U21 yrkande 1 och U30 yrkande4.Något konkret förslag föreligger inteom åtgärder som skulle ge kommissionenkaraktären av regering eller rådetsordförande ställning som statschef.Enligt utskottets uppfattning finns detingen anledning att befara en utvecklingi sådan riktning, och utskottetavstyrker motion U29 yrkande 6.Utrikesutskottet instämmer i ovanståendesynpunkter och vill för sin del ocksåframhålla att EU står för sådanagrundläggande värden i den europeiskautvecklingen som respekt för demänskliga fri- och rättigheterna,demokrati och rättsstatens principer.Varje lands egenart respekteras,som EU skapat förutsättningarför ett effektivt, gemensamt handlandepå centrala områden. har ettmedansvar för att slå vakt om och främjadessa grundläggande värden. Det är enfråga både om solidaritet och om attvärna vår egen framtid. Det europeiskasamarbetet kan dock inte ha som enda målatt utveckla välfärden och säkrastabiliteten i vår egen del av världen.Sverige hör till de främstaförespråkarna bland EU:s medlemsstaterför ökad öppenhet och ett globaltansvarstagande från sida. Dennagrundläggande svenska syn på EU:s rolloch ansvar bör självklart genomsyraSveriges arbete och strävanden underregeringskonferensensens gång.Med det anförda betraktarutrikesutskottet motionerna 1995/96:U21(kds) yrkandena 1 och 3, 1995/96:U29(mp) yrkande 6 samt 1995/96:U30 (s)yrkande 4 som besvarade.Frågan om en ny folkomröstning för detfall regeringskonferensen ledertill annat än betydelselösa förändringarav unionsfördraget tas upp i motion1995/96:U30 (s) yrkande 3.Utrikesutskottet noterar attkonstitutionsutskottet anser att detinte finns skäl att nu ta ställning tillfrågan om en folkomröstning medanledning av eventuellafördragsändringar, ochkonstitutionsutskottet avstyrker därförbifall till motionsyrkandet.Utrikesutskottet noterarkonstitutionsutskottets uppfattning ochbetraktar med det anförda motion1995/96:U30 (s) yrkande 3 som besvarat.Med anledning av att det i motion1995/96:U21 (kds) föreslås att fördragensom reglerar EG, Euratom samt Kol- ochstålunionen skall fusioneras i ett endafördrag för att få fram en enhetlig ochförenklad lagstiftning konstaterarkonstitutionsutskottet, i sitt yttrande,att det synes vara en allmän uppfattningatt fördragen bör förenklas. Redan ipropositionen om medlemskap iEuropeiska unionen (prop. 1994/95:19)anmärktes att de särskilda reglerna omkol- och stålprodukter i Parisfördraget,i den mån de anses nödvändiga förframtiden, förmodades komma att fogas ini regelverk, dåParisfördraget löper ut.Konstitutionsutskottet utgår från attbehovet av förenkling, även i fråga omde tre gemenskapernas förhållande tillvarandra, kommer att drivas avregeringen under regeringskonferensenoch anser inte att behövergöra något uttalande med anledning avmotionen.Utrikesutskottet delarkonstitutionsutskottets uppfattning idenna fråga och betraktar därmed motion1995/96:U21 (kds) yrkande 6 sombesvarat.Bestämmelsen i artikel 235 ochsubsidiaritetsprincipen tas upp i flerapartimotioner samt i motioner avenskilda ledamöter (s). yttranderefereras bl.a. expertrapporten omsubsidiaritetsprincipen till samt kommissionens ochreflektionsgruppens övervägandenangående principen och andra frågorgällande kompetensfördelningen mellanunionen och medlemsstaterna.Konstitutionsutskottet gör för sin delföljande bedömning:Det är enligt utskottets mening knappastmöjligt att i fördragstext göra någonexakt och uttömmande beskrivning avgemenskapens kompetenser, även om dennakompetens i princip skall framgå avfördraget. Att upprätta en fullständigkompetenskatalog ter sig därförvanskligt, och utskottet vill inteförespråka en sådan åtgärd. Däremotfinns sammanställningar över de områdendär EG har beslutsbefogenheter.Utskottet avstyrker motionerna U21yrkande 2 och U22 yrkande 6.Att helt slopa möjligheten tillfördragsutfyllnad enligt artikel 235 ärenligt utskottets mening inte hellertillrådligt. Kravet på enhällighet inområdet för bestämmelsens tillämpningutgör enligt utskottets mening engaranti för att befogenheten intemissbrukas. Utskottet avstyrker därmedmotionerna U19 yrkande 6, U22 yrkande 5och U30 yrkande 10.Ett motsvarande resonemang måste enligtutskottets mening föras när det gällersubsidiaritetsprincipen. Tillämpningenav subsidiaritetsprincipen måste växlafrån sakfråga till sakfråga inom deområden där kompetensen mellangemenskapen och medlemsstaterna ärdelad. - Det är viktigt att så långtmöjligt reglera var beslut i olikafrågor skall fattas, men det är svårtatt komma ifrån att ensubsidiaritetsprövning av förslag tillgemensamma beslut ändå kommer att rörasig om en politisk bedömning. Attföreskriva en formell förhandsprövningav lagförslag ur subsidiaritetssynpunktskulle lätt kunna utnyttjas för attfördröja ett angelägetlagstiftningsarbete. Utskottet avstyrkerdärmed motionerna U21 yrkande 8 och U25yrkande 2 i denna del.Att i fördragets bestämmelse omsubsidiaritetsprincipen, som handlar omkompetensfördelningen mellan EG och dessmedlemsstater, införa en särskildhänvisning till regionala eller lokalamyndigheter anser utskottet varaolämpligt. Frågan om beslutsnivåer inommedlemsstaterna bör ävenfortsättningsvis avgöras nationellt.Utskottet avstyrker därmed motion U25yrkande 2 i denna del.Med det som anförts ovan avkonstitutionsutskottet betraktarutrikesutskottet motionerna 1994/95:U502(mp) yrkande 2, 1995/96:U19 (fp) yrkande6 i berörd del, 1995/96:U21 (kds)yrkandena 2 och 8, 1995/96:U22 (v)yrkandena 5 och 6, 1995/96:U25 (c)yrkande 2 i berörd del samt 1995/96:U30(s) yrkande 10 som besvarade.Beträffande en rätt för de nationellaparlamenten att ta initiativ ilagstiftningsfrågor, som aktualiseras imotionerna 1995/96:U22 (v) och1995/96:U29 (mp), hänvisarkonstitutionsutskottet till sinaöverväganden i yttrandets avsnitt området och kommissionen, därkonstitutionsutskottet anser att detvore ett för stort ingrepp imaktbalansen mellan institutionerna. Denationella parlamenten bör i stället iförsta hand verka genom sina regeringari ministerrådet. Partier och enskildaledamöter kan givetvis utnyttja ocksåandra vägar för att driva de frågor definner angelägna. Konstitutionsutskottetanför vidare följande:Stor samstämmighet synes enligtutskottet råda om behovet av att skapabättre förutsättningar förmedlemsstaternas parlament att utövainflytande i beslutsprocessen. Utskottetvill understryka betydelsen av attsådana förutsättningar skapas, ochutskottet anser att detta bör kunna skegenom en ordning som denreflektionsgruppen skisserat. Härigenombör syftet med motionerna U21 yrkande 24och U25 yrkande 22 i denna del varatillgodosett. Någon formlig remiss tillde nationella parlamenten enligt yrkande25 i motion U21, vilket för delskulle kräva ett formelltställningstagande till förslag som kanha långt kvar till slutversion, anserutskottet däremot inte vara lämplig.Parlamentens inflytande bör utövas iandra former. Utskottet ser däremotgärna att förslag från kommissionen ochdess arbetsgrupper, i form av grönböckereller annat, på ett enkelt sätt görstillgängliga för ledamöter i denationella parlamenten och andra.