bet · GJ01KrU12 · 1996-05-21 00:00:00 — En radio och TV i allmänhetens tjänst 1997-2001 I betänkandet behandlas proposition1995/96:161 En radio och TV iallmänhetens tjänst 1997-2001 jämte ettantal motioner.Utskottet konstaterar att det s.k.medielandskapet starkt har förändrats,vilket bör återspeglas i uppdraget tillpublic service-företagen. Utskottetgodtar regeringens förslag i fråga ompublic service-uppdragets innehåll,vilket bl.a. innebär att SverigesTelevisions (SVT), ()och Utbildningsradions (UR) sändningarskall vara rikstäckande, attprogramverksamheten skall präglas avredaktionell självständighet,opartiskhet och saklighet, demokratiskavärden, mångfald och decentraliseringsamt av folkbildnings-ambitioner. Vidareinnebär public service-uppdraget attprogrammen skall ha hög kvalitet, attprogramföretagen skall ha ettkulturansvar och ett ansvar för attproducera minoritetsprogram samt attprogrammen skall spegla förhållandena ihela landet.Utskottet understryker bl.a. attallmänradion och allmäntelevisionen inteskall låta sig styras av publikandelarutan även - på vad som betraktas som godsändningstid - skall sända program somvänder sig till en förhållandevisbegränsad publik.Utbildningsradions verksamhet utredsför närvarande. Regeringen föreslårdärför att riktlinjerna för verksamhetenskall vara oförändrade undertillståndsperioden. Utskottet godtarförslaget.Enligt förslag i proposition1995/96:160 Radio- och TV-lag, som förnärvarande behandlas ikonstitutionsutskottet, skall regeringenmeddela sändningstillstånd förprogramföretagen. Tillsändningstillstånden skall villkor avolika slag kunna knytas. I denproposition som kulturutskottetbehandlar föreslås attsändningstillståndet för SVT och SRskall bli femårigt och således gällafr.o.m. t.o.m. den 31december 2001. För UR föreslåstillståndsperioden bli tvåårig och gällafr.o.m. Förslagen tillstyrksav utskottet. Utskottet har inte hellernågot att erinra mot förslaget om ägandeav programföretagen, innebärande att detre förvaltningsstiftelser som ägerprogramföretagen skall upphöra ochersättas av en nybildad stiftelse som istället skall äga programföretagen.Utskottet tillstyrker även förslagetatt programföretagen skall följaupp och rapportera hur public service-uppdraget uppfyllts och att enuppföljningsrapport skall inlämnas och godtar förslagen rörandeprogramföretagens struktur och kraven påföretagens distriktsorganisation ochdistriktsbaserade produktion, vilketbl.a. innebär att SVT även ifortsättningen skall ha tvåsjälvständiga nyhetsredaktioner och attarbetet med nyheter och samhällsfrågorskall bedrivas så att olika perspektivpräglar verksamheten. Vidare innebärförslaget att den andel avallmänproduktionen som i SVT:s och SR:srikssändningar produceras utanförStockholm skallökas till . Enligt nu gällanderegler skall av SVT:s ochminst av SR:s allmänproduktion irikssändningar göras utanför Stockholm.I propositionen föreslås att sponsringi fortsättningen skall vara tillåtenendast i SVT:s sändningar i samband medsportevenemang. Utskottet konstateraratt sponsringsbegreppet - om förslagettill ny radio- och TV-lag genomförs -kommer att vidgas och att därmed ettstort antal program som inte ansesvara sponsrade i fortsättningen kommeratt falla in under den nya definitionen.Utskottet har accepterat regeringensutgångspunkt att sponsring skall fåförekomma i SVT:s sändningar i sambandmed sportevenemang. Utskottet anser attdet vidgade sponsringsbegreppet ledertill att vissa kategorier av sponsradeprogram bör vara tillåtna. Således börprogramföretagen kunna få sända bl.a.samproduktioner som framställts isamarbete med t.ex. programföretag iandra länder, friståendeproduktionsbolag m.fl. därmedproducenten erhållit bidrag frånutomstående för sin andel avproduktionen. Även program somframställs av ett programföretag inomramen för ett samarbete inom EuropeanBroadcasting Union (EBU) bör kunna fååterutsändas av SVT och SR. Utskottetanser också att det skall vara tillåtetför SVT och SR att träffa uppgörelse omsponsring när företaget i fråga ärarrangör under förutsättning attprogrammet direktsänds till fleraländer, antingen arrangemanget sker inomramen för ett åtagande gentemot EBUeller arrangemanget är av liknandebetydelse.I övrigt godtar utskottet regeringensförslag till finansiering ochekonomiska förutsättningar förprogramföretagen, vilket bl.a. innebäratt programföretagen skall finansierasfrån rundradiokontot, attmedelstilldelningen tillprogramföretagen liksom skallvärdesäkras genom ett särskilt index,det s.k. Radio-indexet. Ifortsättningen skall ävenmedelstilldelningen till Radio Swedenvärdesäkras med utgångspunkt i nämndakompensationsindex. Vidare innebärförslaget att den fördelningsnyckel somprogramföretagen tillämpar när detgäller fördelningen av medel mellanprogramföretagen skall ändras något, såatt av medlen skall tillförasSVT, tillföras SR och 4,77 %tillföras UR. Programföretagen skalläven i fortsättningen kunna justerafördelningsnyckeln efter överenskommelsesins-emellan.Utskottet delar regeringens uppfattningi fråga om sändningarnas räckvidd ochsändningsrättens omfattning. att programföretagens sändningarskall nå av den bofastabefolkningen och att sändningsrätten förSVT skall omfatta två TV-kanalerinklusive text-TV och för fyraradiokanaler samt att UR skall få sändai SVT:s och SR:s kanaler.Utskottet går emot regeringens förslagatt . skall finansieras heltöver statsbudgeten. Utskottet anser attnämnden även i fortsättningen skallfinansieras över både statsbudgeten ochrundradiokontot.Utskottet godtar förslaget att RadioSwedens uppdrag och verksamhet inteskall förändras.Utskottet har beräknat att medelsramenför för programföretagen böruppgå till 4 i1994 års prisläge, dvs. 0,7 miljonerkronor mer än vad som föreslås ipropositionen. Den fördelningsnyckel somutskottet godtagit leder till att avangiven ram bör 2 (60,) tillföras SVT, 1 651,3miljoner kronor (34,) tillföras SRoch (4,)tillföras UR. Vidare bör Radio Swedenanvisas (i 1994 årsprisläge). Slutligen bör riksdagenberäkna medel från rundradiokontot fördelfinansiering av Granskningsnämndensverksamhet (ca ).Till betänkandet har fogats 29reservationer och två särskildayttranden. Av innehållsförteckningenframgår vilka frågor reservationernaavser. I proposition 1995/96:161 En radio ochTV i allmänhetens tjänst 1997-2001() har regeringenföreslagit att1. godkänna vad regeringen föreslår omprogramföretagens public service-uppdrag(avsnitt 17),2. godkänna de föreslagna riktlinjernaför programverksamheten (avsnitten 18.1-18.9),3. godkänna vad regeringen förordar omSveriges Utbildningsradios fortsattaverksamhet (avsnitt 18.10),4. godkänna vad regeringen föreslår omtillståndsperiodens längd (avsnitt 19),5. godkänna den föreslagna ändringen avägandet av programföretagen (avsnitt20),6. godkänna vad regeringen föreslår omuppföljning och rapportering av hurpublic service-uppdraget uppfylls(avsnitt 21),7. godkänna vad regeringen föreslår omprogramföretagens struktur samt krav pådistriktsorganisation ochdistriktsbaserad produktion (avsnitt22),8. godkänna vad regeringen föreslår omfinansiering och ekonomiskaförutsättningar för perioden - 2001(avsnitt 23),9. godkänna vad regeringen förordar omsändningarnas räckvidd, sändningsrättensomfattning m.m. (avsnitt 24),10. godkänna vad regeringen förordar omGranskningsnämndens finansiering(avsnitt 25.1),11. godkänna vad regeringen föreslår omRadio fortsatta verksamhet(avsnitt 25.3),12. godkänna regeringens förslag tillmedelsberäkning för denavgiftsfinansierade verksamhet sombedrivs av ,, Radio ochSveriges (avsnitt26.1). 1995/96:Kr7 av m.fl. (m) variyrkas1. att avslår regeringensförslag om progamföretagens publicservice-uppdrag,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att yttrandefrihetens ochtryckfrihetens principer skall varastyrande för public service-verksamheten,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kvalitet och fördjupning iprogramverksamheten,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om organisation och utformningav och ,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om public service-verksamhetenscentrala roll i det svenska kulturlivet,6. att beslutar att inomramen för givna resurser koncentrerapublic service-verksamheten till en TV-kanal och två radiokanaler i enlighetmed vad som anförts i motionen,7. att beslutar attavtalsperioden för Televisionoch skall omfattaperioden - den 31december 2000 i enlighet med vad somanförts i motionen,8. att avslår regeringensförslag till granskning av publicservice-verksamheten i enlighet med vadsom anförts i motionen,9. att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts imotionen om och SverigesTelevisions distriktsorganisation,10. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om sponsring,11. att hos regeringen begäratt skall ges rättatt inleda digitala satellitsändningar ienlighet med vad som anförts i motionen,1995/96:Kr8 av m.fl. (kds)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om "opartiskhet och saklighet",2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om "demokratiska värden",3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att våldsinslag inyhetsförmedling måste möta kdsrelevanskrav,4. att avslår regeringensförslag om att redaktioner ellerkvalificerade beslutsfunktioner skallutlokaliseras,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om satsning på markbaseraddigital-tv.1995/96:Kr9 av och () vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av attbarnperspektivet ges större utrymme vidplanering och framställning av program,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att regeringen iinternationella sammanhang aktivtarbetar för att barn inte skall ta skadaav att se på TV,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av klargörandeskrivningar vad gäller TV:s särskildagenomslagskraft, särskilt vad gällervåld och onyanserade kvinnoskildringar,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att börutarbeta en handlingsplan som beskriverhur andelen anställda av utomnordisktursprung skall kunna höjas.1995/96:Kr10 av m.fl. (v)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om det mångkulturella samhället,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om program för barn och ungdom,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om olika perspektiv inyhetsförmedlingen,4. att begär att regeringentillsätter en särskild samrådsgrupp meduppdrag att utveckla programverksamhetenför funktionshindrade enligt vad imotionen anförts,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ,6. att beslutar atttillståndsperiodens längd skall vara tioår för och SverigesRadio enligt vad i motionen anförts,7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om parallellsändning med gammaloch ny teknik av radio och TV,8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om distriktsorganisationer ochdistriktsbaserad produktion,9. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om finansiering och ekonomiskaförutsättningar,10. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om beredningUnder ärendets beredning har företrädareför uppvaktatutskottet beträffande vissa förslag ipropositionen. Skrivelser i ärendet haringetts av , , , frilansproducenten , samtav Synskadades Riksförbunds länsförbundi län, , ochGotlands län, , och . har också ingett envideokassett (TV för alla).Vissa bakgrundsuppgifterRiksdagen beslutade att ihuvudsak godkänna de förslag somregeringen lagt fram i proposition1991/92:140 om den avgiftsfinansieraderadio- och TV-verksamheten 1993-1996m.m. 1991/92:KrU28, rskr.1991/92:329). Beslutet innebar bl.a. attden tidigare koncernmodellen med ettmoderbolag skulle upphöra, att publicservice-företagen skulle blisjälvständiga aktiebolag, att och Lokalradio ABskulle slås ihop till ettljudradiobolag, benämnt , att statens avtal med de treprogramföretagen (), () ochSveriges () skullevara fyraåriga och att public service-uppdraget för programföretagen ihuvudsak skulle förbli oförändrat.Regeringen träffade därefter i december1992 avtal med de tre public service-företagen om deras verksamhet underperioden - den 31december 1996. meddeladeregeringen public service-företagentillstånd enligt 5 § radiolagen attunder sända radio- ochtelevisionsprogram i rundradiosändning.1992 års riksdagsbeslut innebar bl.a.godkännande av regeringens förslag om deekonomiska förutsättningarna för publicservice-företagen under avtalsperioden.Medelstilldelningen skulle vara samladoch inte innehålla specialdestineradebelopp. Programföretagen skulle inomtillgänglig ekonomisk ram göra deprioriteringar som krävs för attuppfylla de i avtalen uppställda målen.Vidare godkände attmedelstilldelningen under perioden1993-1996 skulle värdesäkras medutgångspunkt i ett särskilt index, dets.k. Public service-företagen skulle tillsammans få enreformram om (prisläge) under kalenderåren1993, 1994 och 1995. Det uppställdes ettrationaliseringskrav på public service-företagen om (prisläge) för kalenderåren1993 och 1994. De medel som frigjordesgenom ytterligare rationaliseringarskulle få behållas för reforminsatser.Riksdagen godkände vidare en s.k.fördelningsnyckel som innebär atttillgängliga medel fördelas med 61,09 %till SVT, till SR och 4,60 %till UR.Våren 1993 beslutade ienlighet med regeringens förslag att detre programföretagen skulle ägas av treför ändamålet bildade stiftelser (prop.1992/93:236, bet. 1992/93:KrU28, rskr.1992/93:377).Våren 1995 beslutade påförslag av regeringen om en 11-procentigbesparing på de tre programföretagen(prop. 1994/95:100 bilaga 12, bet.1994/95:KrU26, rskr. 1994/95:367).Besparingen skulle fördelas jämnt överperioden - den 31december 1998. beslutade ävenatt koncessionsavgift per den 1januari 1996 skulle överföras tillstatskassan i stället för tillrundradiokontot.Vidare innebar riksdagsbeslut- i denna del efter en överenskommelsemellan Socialdemokraterna ochMiljöpartiet - att avtalet mellan statenoch SVT ändrades på så sätt att kravetpå att distriktens produktion skullevara samlad i en kanal upphörde.Modellen med två konkurrerande kanalerhar därmed upphört. SVT har fr.o.m. år1996 ändrat den inre organisationen iföretaget.Riksdagsbeslutet medförde även enändring av samma avtal innebärande attminst - i stället för som tidigareminst - av allmänproduktionen iSVT:s sändningar skulle producerasutanför Stockholm.Public service-verksamheten finansierasmed TV-avgiftsmedel som riksdagenanvisar från rundradiorörelsensresultatkonto (rundradiokontot). Från år1995 finansieras ävenprogramverksamheten för utlandet (RadioSweden) med avgiftsmedel (prop.1993/94:100 bilagorna 4 och 12, bet.1993/94:KrU29, rskr. 1993/94:361).Sponsring får i begränsad omfattningförekomma i SVT:s och SR:s sändningar.Betydelse för programbolagensverksamhet har - utöver de i detföregående nämnda avtalen mellan statenoch programföretagen - radiolagen(1966:755) och lagen (1991:1559) medföreskrifter påtryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens områden. Avbetydelse i sammanhanget är också lagen(1989:41) och förordningen (1989:46) omTV-avgift och förordningen (1994:728)med instruktion för Granskningsnämndenför radio och TV.En ny myndighetsorganisation infördesden på radio- och TV-området(prop. 1993/94:160, yttr. 1993/94:KrU6y,bet. 1993/94:KU37, rskr. 1993/94:276).Beslutet innebär att harersatts av en ny myndighet med någotvidgade uppgifter, och har tillsyn överefterlevnaden av regler försändningarnas innehåll, både enligt desärskilda lagarna för ljudradio- och TV-sändningar till allmänheten och enligtde avtal som slutits efter bemyndigandei radiolagen, samt beslutar omsanktioner vid bristande efterlevnad avangivna regler. Granskningsnämndenfinansieras dels med anvisningar frånrundradiokontot, dels via statsbudgeten.Public service-företagen utgörtillsammans med förradio och TV den s.k. rundradiorörelsen.TERACOM Svensk Rundradio AB, ifortsättningen benämnt , ärhuvudman för rundradionätet. Teracomskall ge sändningsberättigadeprogramföretag tillgång till sändarnätetpå likvärdiga villkor. Verksamhetenregleras i avtal mellan ochpublic service-företagen.Radiotjänst i (), somägs av , SR och UR, ansvarar för TV-avgiftsuppbörden och avgiftskontrollen.I avtal som träffades mellanstaten och RIKAB regleras bolagetsuppgifter. Influtna avgiftsmedelplaceras på räntebärande räkning, dets.k. rundradiokontot, hosRiksgäldskontoret.Förslag om ny radio- och TV-lag.Aktuella utredningar m.m.Regeringen har i proposition 1995/96:160Radio- och TV-lag föreslagit att sju avde nuvarande lagarna på radio- och TV-området skall föras samman till en nylag, radio- och TV-lagen. Denlagstiftning som föreslås innehåller -enligt vad som anförs i propositionen -endast smärre ändringar i sak jämförtmed dagens regler men innebär en klarareoch mer enhetlig reglering. Bl.a.föreslås ett förbud mot sändningar av TV-program som innehåller verklighetstrognavåldsskildringar eller pornografi undersådan tid och på sådant sätt att barnkan se programmen, såvida det inte ärförsvarligt att ändå visa programmet,t.ex. som ett led i nyhetsförmedlingen.Enligt propositionen skall de reglersom skall gälla för innehållet i allaslags sändningar, oavsett sändningsform,framgå av lagen. Till sändningar, förvilka regeringen meddelar tillstånd,skall kunna knytas villkor av olikaslag. Villkoren skall ersätta nuvarandeordning med avtal mellan staten ochprogramföretagen. Villkor som rörtillståndets innehåll, innebörd ochbestånd skall huvusakligen framgå direktav bestämmelser i lagen. I lagförslagetfinns en uppräkning av olika villkor försändningstillstånd som regeringen fårställa. I sammanhanget kan nämnas attvillkor för sändningstillstånd även fåravse förbud mot att sända reklam ellerandra annonser liksom andra sponsradeprogram än sådana program som handlar omnyheter eller nyhetskommentarer samttillverkning eller försäljning avalkoholdrycker eller tobaksvaror.Propositionen behandlas för närvarandeav . Resultatet avutskottets ställningstagande kommer attframgå av bet. 1995/96:KU29.Utredningen om tekniska förutsättningarför utökade sändningar av radio ochtelevision till allmänheten har undervåren 1996 avgett sitt slutbetänkande(SOU 1996:25) Från massmedia tillmultimedia - att digitalisera svensktelevision. I betänkandet föreslås enövergång till digital marksänd TV iSverige. Betänkandet remissbehandlas förnärvarande.Regeringen har beslutat att inomKulturdepartementet tillsätta enarbetsgrupp med uppgift att belysafrågor om digital marksänd TV. Arbetetskall vara klart i sådan tid attregeringen kan läggafram förslag i fråga om utbyggnad avdigital marksänd TV.Vidare avser regeringen att geen särskild utredare i uppdrag att läggafram förslag om att förbättramöjligheterna för fria producenter ochproduktionsbolag att görakvalitetsprogram. Propositionens huvudsakliga innehållPropositionen innehåller förslag till devillkor och riktlinjer som skall gällaunder kommande tillståndsperiod för denradio- och TV-verksamhet i allmänhetenstjänst som bedrivs av (), () och ().Under de senaste åren har radio- och TV-området i förändrats på ettgenomgripande sätt. Det finns därför,menar regeringen, anledning attförtydliga och stärka programföretagensuppdrag i det nya medielandskapet.Programföretagen skall tillgodose allapublikgrupper med ett mångsidigtprogramutbud av hög kvalitet. Under denkommande avtalsperioden skall enligtförslagen i propositionenprogramföretagen bl.a. vidga ochfördjupa sitt kulturansvar, sända flersvenska program med hög kvalitet, ökasamarbetet med kulturinstitutionerna,öka omfattningen av utomståendesmedverkan, tillhandahålla program somspeglar det mångkulturella samhälletsamt ägna ökad uppmärksamhet åt programför och med barn och ungdomar.Tillståndet föreslås avse perioden den1 - den 31 december 2001för SVT och SR. Tillståndet för URföreslås omfatta perioden den 1 januari1997 - den 31 december 1998.I propositionen föreslås attprogramföretagens redovisning tillstatsmakterna skall förtydligas.Företagen föreslås följa upp ochrapportera hur uppdraget uppfylls. Enuppföljningsrapport skall ges in och andel av allmänproduktionen i SVT:soch SR:s rikssändningar som producerasutanför föreslås undertillståndsperioden öka till . Enligtnu gällande regler skall avSVT:s och av SR:sallmänproduktion i rikssändningarproduceras utanför . Det skalläven i fortsättningen finnas tvåsjälvständiga nyhetsredaktioner inom SVTanser regeringen. Programföretagen skallliksom nu sända i två TV-kanaler ochfyra radiokanaler. Om ett programföretagvill starta nya programkanaler skallregeringens medgivande inhämtas.Finansieringen av verksamheten föreslåsliksom ske med TV-avgiftsmedel.Programföretagen skall inte tillåtasfinansiera sin verksamhet med reklam.Sponsring skall endast få förekomma iSVT:s sändningar i samband medsportevenemang. Granskningsnämndenföreslås från och med budgetåret 1997helt finansieras via statsbudgeten.Utskottet följer i detta betänkande ihuvudsak propositionens disposition. Desiffror som anges i betänkandetsrubriker hänför sig till motsvarandeavsnittsnumrering i propositionen.Fråga om avslag på propositionenVid utskottets behandling avpropositionen har företrädare förModerata samlingspartiet yrkat avslag påpropositionen i dess helhet. Med hänsyntill vad som därvid anförts till stödför yrkandet finns skäl att redan idetta sammanhang redovisa det centralainnehållet i motion Kr7 (m). I dennaframhålls bl.a. att SR:s och SVT:sstruktur liksom det nu gällande publicservice-uppdraget har utformats under entid då publiken hade få eller ingaalternativ och då monopolsituationenställde särskilda krav påprogramverksamheten vad gällerallsidighet, bredd och inriktning. Dessaförutsättningar är i grundenförändrade, anför motionärerna, somframhåller att regeringens förslag -tvärtemot sina syften - leder till enurholkning av public service-verksamhetens ställning i det modernamediesamhället. Vidare uttalas attregeringens ovilja att ta hänsyn till enny tids villkor leder till att en viktigsamhällelig och kulturell uppgift, sompublic service-verksamheten skulle kunnauppfylla i den moderna mediemiljön,försummas. Mot den angivna bakgrundenkan Moderata samlingspartiet inte ställasig bakom regeringens proposition.Utskottet konstaterar att frågan omvilka krav som skall ställas på denfortsatta public service-verksamhetenhar övervägts i en parlamentariskberedning med företrädare för samtligariksdagspartier. Enligt utskottetsuppfattning har det underlag som finns ipropositionen och som utskottet i övrigthar tillgång till en omfattning ochkvalitet som är fullt tillräcklig föratt skall kunna ta ställningtill de förslag som läggs fram ipropositionen. Det underutskottsbehandlingen framställdaavslagsyrkandet avstyrks därför.Public service-uppdraget (avsnitt 17)Regeringens förslag till public service-uppdrag innebär i huvudsak följande (s.42).Programföretagens programverksamhetskall bedrivas självständigt iförhållande till staten, olikaintresseorganisationer och andramaktgrupper i samhället.Programföretagen skall erbjuda ettmångsidigt programutbud som kännetecknasav hög kvalitet. Programmen skallutformas så att de genom tillgänglighetoch mångsidighet i skälig omfattningtillgodoser skiftande behov ochintressen hos landets befolkning.Programutbudet skall utformas så attutrymme ges åt en mångfald av åsikteroch meningsinriktningar och så atthänsyn tas till olika förutsättningarhos befolkningen. Programutbudet skallfrämja och spegla det svenskakulturlivet, spegla förhållanden i olikadelar av landet samt som helhet präglasav folkbildningsambitioner.I propositionen anges skälen förregeringens förslag som i starkförkortning är följande (s. 43-45).