bet · GK01FiU1 · 1996-11-14 00:00:00 — För denärmaste åren har i syfte att skapa stabilaspelregler en överenskommelse om den kommunalaekonomin träffats mellan regeringen och de tvåkommunförbunden.Mot bakgrund av att många kommuner ochlandsting har ett utsatt ekonomiskt läge införår 1997, för kommunernas del inte minst tillföljd av ökade socialbidragskostnader, harregeringen med stöd av den 24oktober 1996 beslutat om en justering av denuppräkning som skall göras avskatteunderlaget. Härigenom tillförs kommuneroch landsting ytterligare 2,6 miljarder kronorför utöver vad som eljest hade gällt.Detta innebär i sin tur enligt utskottetsmening bättre möjligheter för de kommunalahuvudmännen att värna om vård, omsorg ochutbildning liksom att undvika uppsägningar avpersonal. Vid samma tillfälle beslötregeringen att fördela avbeviljade medel för särskilda insatser i vissakommuner och landsting till ett tjugotalkommuner med en mycket hög andel flyktingaroch hög arbetslöshet.Regeringen har i en särskild skrivelse tillriksdagen (1996/97:51) lämnat en redogörelseför de åtgärder som vidtagits inför år 1997.Skrivelsen och de motioner som den kanföranleda kommer att behandlas av utskottet ianslutning till beredningen av förslagen ibudgetpropositionen för utgiftsområde 25Allmänna bidrag till kommuner.Med vad utskottet ovan anfört avstyrksmotionerna Fi212 (v) yrkande 16 och Fi213 (mp)yrkande 26.Sänkt kommunalskatt i samband medinförandet av nationell skolpengMotionenEnligt Moderata samlingspartiets motion Fi407 ärkommunalskatten för de allra flesta dentyngsta skatten att bära. Det är därförviktigt att varje kommun koncentrerar sig påkärnuppgifterna och tar tillvara möjligheternaatt effektivisera verksamheten för att kunnasänka skatteuttaget. Utöver detta kan ettutrymme skapas för en generell sänkning avkommunalskatterna i alla kommuner om statentar över kostnader som belastarkommunerna. Motionärerna hänvisar till motionUb211 Kunskap och kompetens där Moderatasamlingspartiet föreslagit att en nationellskolpeng skall införas för ochgymnasieskolan.Den nationella skolpengen innebär enligtförslaget att staten övertar huvudansvaret föratt finansiera utbildning i ochgymnasiet med ett fast belopp per elev. Medelskall utdelas direkt till skolorna utifrånantalet inskrivna elever i olika åldrar ellerolika program. Reformen genomförs enligtförslaget i flera steg genom skatteväxlingmellan stat och kommun. Resurser för särskildabehov skall finnas på nivå, eftersomett relativt generellt skolpengssystem intekan ta alla hänsyn som krävs för utbildning avelever med mycket speciella behov.När denna kostnad lyfts av kommunerna skapasett utrymme som kan utnyttjas för att sänkakommunalskatten. I motionen hävdas attlångsiktigt motsvarar detta utrymme enskattesänkning på drygt sex konor perskattekrona. För att garantera att det utrymmesom successivt skapas verkligen utnyttjas förskattesänkningar införs ett kommunaltskattestopp och krav på en skattesänkning sommotsvarar den bortfallande kostnaden.Enligt det moderata budgetalternativet finnsför ett utrymme för att ta överkostnader som motsvarar en sänkning av dengenomsnittliga kommunalskatten med 2,50 kronorper skattekrona, sägs i motionen. Redan år1998 bör kommunalskatterna sänkas generelltmed , för vilket ett utrymme finnsreserverat i budgetalternativet.Utskottets bedömningUtskottet vill när det gäller de principiellaskolpolitiska ställningstagandena hänvisa tillutbildningsutskottets yttrande (1995/96:UbU6y)över ett motsvarande motionsförslag våren1996. Yttrandet avgavs med anledning avregeringens vårproposition (prop.1995/96:150).Utbildningsutskottet kunde för sin del inteinstämma i den misstro mot kommunernas förmågaatt fullgöra sina åligganden på skolområdetsom förslaget om nationell skolpeng enligtutskottets mening ger uttryck för. Trots detkärva ekonomiska läge som många kommunerbefinner sig i bör , enligtutbildningsutskottet, hävda deras ansvar föratt skolans verksamhet bedrivs i enlighet medde bestämmelser som beslutat och attskolans undervisning når de mål somstatsmakterna fastställt. bör kunnautgå från att kommunerna i sina prioriteringartillför skolan de resurser som är nödvändigaför att upprätthålla en hög standard påverksamheten, sägs det i yttrandet.Finansutskottet har för sin del inte någonannan uppfattning än utbildningsutskottet närdet gäller värdet av ett fortsatt kommunaltverksamhets- och finansieringsansvar förskolan och kommunernas möjligheter attfullgöra sina åligganden. Utskottet kan inteställa sig bakom förslaget att medlagstiftning tvinga fram kommunalaskattesänkningar.Med hänsvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion Fi407 (m) yrkande 2.Begränsning av kommunalskatterna åren1997 och 1998MotionernaEnligt motion Fi213 (mp) bör beslutet att minskastatsbidragen till de kommuner och landstingsom höjer sin utdebitering eller 1998rivas upp av såväl principiella som ekonomiskaskäl. Beslutet innebär i praktiken ettallvarligt ingrepp i det kommunalasjälvbestämmandet. Sådana ingrepp bör endastgöras som en yttersta nödfallsåtgärd om detföreligger reella hot att kommunerna genomokontrollerade skattehöjningar riskerar attallvarligt skada den totala samhällsekonomin.Några sådana hot föreligger enligtmotionärerna inte i dag.Miljöpartiet de gröna bedömer att - med denallmänna återhållsamhet som finns hoskommunpolitikerna och med de lättnader förkommunsektorn som partiet föreslagit - enbestraffning av kommuner och landsting somhöjer skatten inte är nödvändig. Sannoliktkommer skattehöjningarna under allaförhållanden att bli mycket små, kanske högst10 öre . Detta är enligt motionärernaett pris som får accepteras för att bevara detkommunala självbestämmandet och ge ettnödvändigt andrum till de allra hårdastutsatta kommunerna och landstingen.Även i de grönas motion Fi420ställs krav på att det kommunala "skattestopp"som införts och sominnebär att staten håller inne statsbidrag vidkommunala skattehöjningar skall avskaffas medhänsyn till att denna bestraffning strider motdet kommunala självbestämmandet.Utskottets bedömningUtskottet noterar att på förslagav utskottet antagit regeringens förslag iproposition 1995/96:213 till lag om minskningi särskilda fall av det generellastatsbidraget till kommuner och landsting(bet. 1996/97:FiU6, rskr. 1996/97:16). Avpropositionen framgår att lagen är ett led isträvandena att begränsa kommunsektornsutgifter till en nivå som är långsiktigtsamhällsekonomiskt hållbar.I anslutning till behandlingen av proposition213 avstyrkte utskottet ett motionsyrkandefrån de gröna med en i alltväsentligt likartad argumentering som den somnu åter förs fram från partiet. Utskottetanförde därvid bl.a. som sin uppfattning attkonstruktionen av den nu aktuella tvåårigaspärren mot höjningar av utdebiteringen var enlämplig avvägning mellan kraven påsamhällsekonomisk balans och kraven påkommunal självstyrelse. Utskottet stårsjälvfallet kvar vid denna ståndpunkt.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaFi213 (mp) yrkande 25 och Fi420 (mp) yrkande5.Penning- och valutapolitikPropositionenI budgetpropositionen konstateras att den övergripandeuppgiften för penningpolitiken är att värnapenningvärdet. bedriverpenningpolitiken självständigt ochriksbanksfullmäktige har definierat målet omprisstabilitet som att ökningen avkonsumentprisindex skall begränsas till 2 %med en tolerans om 1 %enhet uppåt respektivenedåt. Regeringen stöder denna inriktning avpenningpolitiken. för svenskekonomi är stängd. Stabila priser är enförutsättning för att arbetslösheten uthålligtskall kunna bekämpas. En ekonomisk politikinriktad på låg inflation bidrar även tillförväntningar om låg inflation och lågariskpremier samt låga räntor vilket främjartillväxt och sysselsättning.Regeringens uppfattning är att det inte äraktuellt att delta i det europeiskaväxelkurssamarbetet . Sedan november 1992har en flytande växelkurs.Prisstabilitet är det övergripande målet förpenningpolitiken. Denna inriktning av penning-och valutapolitiken har fungerat väl. Enstabilitet i växelkursutvecklingen är önskvärdoch måste för att vara robust underbyggas medlåg inflation och god balans i de offentligafinanserna.Under hösten 1997 skall fattabeslut om deltagande i den europeiskavalutaunionen EMU. För att ett deltagandeskall vara möjligt krävs att uppfyllerinträdeskraven, de s.k. konvergenskriterierna.För ligger det inom räckhåll att klarakonvergenskriterierna. kommer ettallt bättre underlag att föreligga för detkommande svenska ställningstagandet till dengemensamma valutan.EUs finansministrar, det s.k. ,strävar efter att klara ut vissaåterstående frågor, som kommer att vara avstort intresse för ställningstagandet tillvalutaunionen. Det gäller bland annat hurbudgetdisciplinen skall upprätthållas i deländer som deltar i . Det gäller även hurrelationerna skall utformas mellan de EU-länder som deltar i valutaunionen och de sominte gör det.Vissa lagändringar kan behöva göras tillföljd av medlemskap i och vid etteventuellt inträde i EMU. En del av dessamåste genomföras vare sig deltar ivalutaunionen eller ej. Det gäller exempelvisbestämmelser rörande ställning.Andra lagändringar aktualiseras bara omSverige skall delta i valutaunionen.Regeringen avser att bjuda in representanterför riksdagspartierna till överläggningar omdessa frågor. Det är väsentligt att enintensiv debatt förs inför beslutet omvalutaunionen och att alla infallsvinklargranskas. Det gäller inte minst att väga för-och nackdelar mot varandra. Det bör emellertidunderstrykas att vi inte kan föra en svagfinanspolitik eller låta inflationen stiga omSverige väljer att ställa sig utanförvalutaunionen. Tvärtom, med historiaav hög inflation och budgetunderskott talardet mesta för att ett val att stå utanförvalutaunionen kräver en än mer konsekvent ochuthållig disciplin i den ekonomiska politiken.MotionernaI motion Fi204 (m) sägs att nedgången i de långaräntorna visar attförtroendet för Riksbankenslåginflationspolitik nu börjat få fäste.Fortfarande har vi dock en räntemarginalgentemot - och även gentemot ,som inte har haft låg inflation mycket längreän vi. De nominella räntorna har dock sjunkitbetydligt långsammare än inflationen, som iSverige ligger under den tyska, varförrealräntan är mycket hög i ett historisktperspektiv.Det är viktigt att visa, anför motionärerna,att man menar allvar medinflationsbekämpningen. Viktigast i dettasammanhang är att lagstifta om störreoberoende för . har i ochmed inträdet i EU förpliktat sig att göraRiksbanken mer självständig, innan EMU:stredje fas träder i kraft, oavsett om viuppfyller kraven för valutaunionen eller inte.Främst krävs ett lagfäst mål förpenningpolitiken att värna penningvärdet samtförändringar beträffande riksbankschefensställning och utformningen av Riksbankensstyrande organ. Ju förr förslaget om en meroberoende riksbank läggs på bord,desto bättre.Ett annat viktigt steg, sägs det i motionen,är att gå med i den europeiskaväxelkursmekanismen (). Det skulle vara enavsiktsförklaring att vi ämnar gå med i såsnart som möjligt.Det är, framhålls det också i motion U502(m) yrkande 3, angeläget att gårmed i så snart vi har uppfylltvillkoren för att få delta. Det faktum attregeringen inte har någon åsikt vad gällerett svenskt deltagande i gör att vi haren onödigt hög ränta i , vilketmedför högre kostnader för såvälprivatpersoner och företag som denoffentliga sektorn. Om avsiktsförklaringenom ett deltagande i skulle minskaräntemarginalen mot , skulle självadeltagandet därutöver leda till att den iprincip försvinner somvalutastabiliteten ökar.De konvergenskriterier för inflation, räntor,budgetunderskott och statsskuld som skall varauppfyllda för att kunna delta i EMU:s tredjesteg är, framhålls det i motion Fi210 (c) ettverksamt medel för att främja ekonomiskdisciplin. Men uppfyllandet av dessa innebärinte att måste delta i EMU:s tredjesteg. är av uppfattningen attSverige skall säga nej till ett medlemskap iEMU. Om ändå föreläggs förslag tillEMU-medlemskap måste ett sådant för Sverigeavgörande beslut föregås av en folkomröstning.Om vi väljer att ställa oss utanför denekonomiska och monetära unionen blir detemellertid minst lika viktigt att föra enpolitik som skapar balans i statens finanser.Sverige kommer också i fortsättningen attbedömas utifrån förmågan att föra en sundekonomisk politik.Centerpartiet anser att ansvaret förvalutapolitiska beslut skall ligga hosregeringen i likhet med vad som är fallet iflertalet EU-länder. är det viktigtatt självständiga ställning ochansvar för penningpolitiken understryks. Detger ökad trovärdighet åt den svenskaekonomiska politiken.Det är enligt inte önskvärt attnu knyta kronan till , eller på något annatsätt låsa växelkursen. I stället förordarCenterpartiet ett system med rörlig växelkurs,kombinerat med en penningpolitik som inriktaspå att hålla nere inflationen och enfinanspolitik som ser till att statensfinanser är i balans. Det innebär enkontinuerlig bedömning av marknaden. Vi fårlöpande information om förändringar i vårväxelkurs och våra räntor.I motion Fi211 (fp) uttalas ett starkt stödför fortsatt låginflationspolitik. Underinnevarande år har räntorna sjunkit och kronanstärkts. Med hänsyn till att inflationstaktenavtagit har emellertid de realaräntenivåerna fortsatt att ligga mycket högt.Realräntan är högre i än i mångajämförbara länder. Detta tyder på visskvarvarande förtroendebrist för den svenskaekonomiska politiken.Enligt motionärernas bedömning skulle beslutom ökad självständighet för , ettlagfäst mål att värna penningvärdet och ettförbud att begära eller ta emot instruktionerannat än via lagstiftning öka förtroendet föratt driver och avser attfortsättningsvis driva enlåginflationspolitik. Detta skulle underlättaen fortsatt nedgång av räntenivåerna, vilketvore till stor fördel för en bra ekonomiskutveckling. bör därför begära sådanalagförslag hos regeringen (yrkande 6).Folkpartiet anser att det skulle vara tillSveriges fördel om vi kunde delta i den tredjefasen av EMU redan från början. Med denekonomiska politik som regeringen förnärvarande bedriver kommer emellertid mångaallvarliga strukturproblem att finnas kvar vidden tidpunkten, vilket försvårar ett svensktdeltagande redan från början. Det är också ettallvarligt problem att många medborgare har enskeptisk eller rent av negativ inställningtill den planerade valutaunionen, liksom förövrigt EU-samarbetet som helhet.Om uppfyller kraven att delta ivalutaunionen, men ändå väljer att ställa sigutanför - i varje fall tills vidare - kommerdetta att tolkas så att vi vill ha kvarmöjligheten att låta växelkursen sjunka. Dettaskapar osäkerhet och priset vi får betala ärhögre räntor.Penningpolitiken måste bli betydligt mindreåtstramande anför i motionFi212. Regeringen berömmer sig av att denominella räntorna fallit kraftigt undersenare tid. Det är naturligtvis positivt. Mensamtidigt är realräntan oerhört hög. Och detär realräntan som har ett direkt inflytande påinvesteringar och konsumtion. Målsättningenatt få ner inflationen har mer än väluppnåtts. Även penningpolitiken måste nuinriktas på att få ner arbetslösheten.Reporäntan kan sänkas ytterligare. Det finnsinte några som helst sakliga motiv för attSverige ska en högre nivå på den viktigastestyrräntan än våra grannländer. Även omdifferensen i obligationsräntan mellan Sverigeoch minskat är alltså skillnaden irealräntenivån betydande. har ettstort ansvar för att via ytterligaremålmedvetna räntesänkningar möjliggöra enåterhämtning på den svenska hemmamarknaden ochen lägre arbetslöshet.Vänsterpartiet ser positivt på en aktivpenning- och valutapolitik som syftar till attstabilisera växelkursen på en långsiktigthållbar nivå. En stabilare växelkurs är enförutsättning för att finanspolitiken ska geavsedda resultat och ger dessutom bättreförutsättningar för näringslivets utveckling.Näringslivet ska konkurrera med nya produkteroch effektivare produktion, inte med minskaderelativa lönekostnader.Det är nödvändigt att finna en långsiktigthållbar valutapolitik för den svenska kronan -en linje som står emot valutaspekulanternasattacker. En möjlighet kan vara en valutakorg- ett vägt genomsnitt av valutor för olikaländer - som norm för kronkursen. En annanmöjlighet kan vara LO-ekonomernas förslag omen "halvfast kurs" med ett "lättapprecieringstryck mot kronan". Regering ochriksbank bör ges i uppdrag att lägga förslagtill om hur den penning- ochvalutapolitiska strategin skall se ut förSverige utanför EMU.I motion Fi213 (mp) anförs att ihögre grad än skall stödja denlångsiktiga ekonomiska politik som riksdagenbeslutat. Övergripande krav att minskamiljöskulden och arbetslösheten skall varacentrala. Motionärerna anser att ilag skall fastställa att mål skavara att stödja den långsiktiga ekonomiskapolitiken (yrkande 11).Riksdagen bör också genom lag fastställaRiksbankens penningpolitiska mål. Det ska varaatt bibehålla en prisstabilitet på godeuropeisk nivå. Prisstabilitet har avgörandebetydelse för möjligheterna att uppnå enekologiskt hållbar ekonomisk utveckling. Envaraktigt låg och stabil prisökningstakt lederbl.a. till lägre räntor och minskad känslighetför konjunktursvängningar.I motion Fi213 (mp), liksom i motion Fi202(mp), anförs vidare att avgörande förändringari den valutapolitiska regimen som t.ex. eneventuell anslutning till skall beslutasav regeringen i stället för (yrkande 5). , ellerriksdagspartierna, måste ges inflytande översådana beslut (yrkande 7). Det kan lämpligenske genom informella konsultationer på ettmotsvarande sätt som säkerhetspolitiskafrågor. Det kan övervägas att helavalutapolitiken i sista hand avgörs avregeringen - det skall i så fall ske i närasamarbete med Riksbanken.Miljöpartiet framhåller att den nuvarandevalutaregimen skall behållas och att kronaninte skall knytas till andra valutor (yrkade6). En knytning till eller andra valutorskulle medföra att kronan riskerar utsättasför spekulation, att obalanser mellan svenskekonomi och andra länder tilltar och atträntenivån pressas upp igen. EnligtMiljöpartiet talar de övervägande fördelarnaför att bör stanna utanför EMU (Fi202yrkandena 1 och 4). Ett beslut om ev.medlemskap i skall enligt motionärernaföregås av en folkomröstning (yrkande 2).Kristdemokraterna uttrycker i motion U515(kd) farhågor för att ånyo låsa den svenskaväxelkursen. Det vore olyckligt eftersomregeringen inte vidtar några som helståtgärder för att komma tillrätta med destrukturella problemen i svensk ekonomi.Kristdemokraterna anser att varkenskall anslutas till eller EMU (motion U515yrkandena 23 och 24, motion Fi214 yrkande 11).Birgitta () kräver i motion Fi911att riksbankslagen skall ändras så attriksbanksfullmäktige inte utan riksdagensmedgivande kan ansluta kronan till EU:sväxelkursmekanism, och att arbete åt allaoch en uthållig tillväxt blir överordnade målför Riksbanken.I motion Fi205 av och () sägs att regeringen omgående bör taupp förhandlingar med EU för att i ettsärskilt protokoll enligt brittisk eller danskmodell slå fast att riksdag kan säganej till ett svenskt medlemskap ivalutaunionen för obestämd tid.Enligt () i motion Fi208återstår varken ekonomiskt ellerpolitiskt hållbara motiv för att ta det tredjesteget in i . Varför skall vi lägga denövergripande makten i ett EMU som är medvetetkonstruerat för att det skall förblioåtkomligt för varje ansvarsutkrävande ochfolkligt inflytande anför motionären. Säger vija till EMU säger vi för alltid nej till ettsamhälle som bygger på de värderingar och demetoder som skapat det svenskavälfärdssamhället.Finansutskottets bedömningInledningFinansutskottet konstaterar i likhet med regeringen attförtroendet för den svenska ekonomin har ökat.Regeringen redovisar i budgetpropositionen attde långa räntorna har fallit från (5-årig statsobligation) till ca 7 %i mitten av september 1996. Regeringensbedömning är att de långa räntorna kan kommaatt sjunka ytterligare eftersom inflationenoch statsfinanserna är under god kontroll. Densvenska kronan har förstärkts med ca 14 %sedan april 1995. Den dämpade inflationen ochdet ökade förtroendet har möjliggjort förRiksbanken att lätta på penningpolitiken under1996 genom att sänka den s.k. reporäntan vidett flertal tillfällen.Efter det att budgetpropositionen lagts framhar räntorna fortsatt att sjunka. Reporäntanhar sänkts till . Utskottet konstateraratt målet för penningpolitiken att värnapenningvärdet har stark uppslutning i . Utskottet delar regeringensuppfattning att inflationsvägen för svenskekonomi är stängd. Stabila priser är enförutsättning för att arbetslösheten uthålligtskall kunna bekämpas. En ekonomisk politikinriktad på låg inflation bidrar även tillförväntningar om låg inflation och lågariskpremier samt låga räntor vilket främjartillväxt och sysselsättning.Riksbankens ställningSom utskottet redovisat måste vissa lagändringargenomföras vare sig deltar ivalutaunionen eller ej. Regeringen harinbjudit representanter för riksdagspartiernatill överläggningar i dessa frågor. Någonåtgärd med anledning av motionerna är därmedinte motiverad varför motionerna Fi211 (fp)yrkande 6, Fi213 (mp) yrkande 13 och Fi911 (c)yrkande 2 avstyrks av utskottet.Ansvaret för valutapolitikenFrågan om det nationella ansvaret för valutapolitikenutreds . Utredaren skall enligtdirektiven (dir. 1996:65) föreslå degrundlagsförändringar och övriga lagändringarsom krävs för att ge regeringen ansvaret förövergripande valutapolitiska beslut såsom valav växelkursregim och valutasamarbete medandra länder. Förslag väntas till utgången avdecember månad 1996.Utskottet anser att utredarens förslag ochregeringens förslag med anledning härav böravvaktas innan tar ställning tillhur de framtida valutapolitiska besluten skallfattas. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna Fi210 (c) yrkande 6, Fi212 (v)yrkande 5 och Fi213 (mp) yrkande 11.Växelkurssamarbetet ()Utskottet delar regeringens uppfattning attprisstabilitet är det övergripande målet förpenningpolitiken. En stabilitet iväxelkursutvecklingen är önskvärd och måsteför att vara robust underbyggas med låginflation och god balans i de offentligafinanserna. Utskottet anser i likhet medregeringen att det inte är aktuellt att nuknyta kronan till växelkurssamarbetet inomERM. Motionerna Fi202 (mp) yrkandena 5-7,Fi214 (kd) yrkande 11, Fi911 (c) yrkande 1avstyrks.EMUDen s.k. , som utrett konsekvenserför av att delta respektive inte deltai valutaunionen har redovisat sinaöverväganden med anledning härav (SOU 1996:158Sverige och EMU). Även andra utredningsförslagsom är av stort intresse förställningstagandet kommer att läggas fram inomkort. Därefter kommer sedvanligremissbehandling att ske.Sverige deklarerade imedlemskapsförhanlingarna att ett slutligtsvenskt ställningstagande avseende övergångentill den tredje etappen av EMU kommer attgöras i ljuset av den fortsatta utvecklingenoch i enlighet med fördraget. Beslutet omSverige skall delta skall fattas av riksdagen.I budgetpropositionen förutsätter regeringenatt skall taställning till om skall delta i tredjeetappen av EMU. har tidigare ställtsig bakom denna ordning (1995/96:FiU1, rskr.131, 1995/96:FiU10, rskr. 304).Utskottet ser inte anledning att förorda enannan beslutsordning och avstyrker därmedmotionerna Fi202 (mp) yrkandena 1, 2 och 4,Fi205 (v), Fi208 (s), U502 (m) yrkande 3, U515(kd) yrkandena 23 och 24.Övriga ekonomisk-politiskamotionsyrkandenOffentliga finanserskonjunkturkänslighetI motion Fi211 (fp) yrkande 7 anförs att denoffentliga sektorns rådande regelsystem påinkomst- och utgiftssidan är extremtkonjunkturkänslig. I motionen föreslås attregeringen till redovisar deoffentliga finansernas konjukturkänslighet.Finansutskottet har från Finansdepartementeterfarit att ett projekt pågår för att ta frammått på den offentliga sektornskonjunkturkänslighet.Ambitionen är att kunna göra en redovisningtill vårpropositionen eller i nästabudgetproposition. Det innebär att syftet medmotionen kommer att tillgodoses.