bet · GJ01KU29 · 1996-05-28 00:00:00 — Regeringen anseratt en ny radio- och TV-lag bör träda ikraft i anslutning till tidpunkten dåden nya tillståndsperioden för publicservice-bolagen börjar löpa, ochregeringen bedömer det som angeläget attlägga fram förslag till en ny radio- ochTV-lag även om bestämmelserna omlokalradio får tas in i den nya lagensenare.TillståndspliktenRegeringen föreslår att tillstånd skallkrävas endast för sådana ljudradio- ochtelevisionssändningar som sker med hjälpav radio på frekvenser under 3 Ghz.Samtliga radiosändningar, oberoende avinnehåll, som utnyttjar lägre frekvenserän 3 Ghz kommer i princip att omfattasav lagens tillståndsplikt, medan påhögre frekvenser sändningar kommer attkunna ske utan tillstånd på i principsamma villkor som gäller förkabeldistribution.Vissa undantag från tillståndspliktenföreslås för sändningar av sökbar text-TV och för sändningar som är särskiltanpassade för syn- eller hörselskadade.Skyldighet att anmäla sig förregistrering skall gälla, inte bara somhittills för den som bedriversändningsverksamhet via satellit ochsatellitentreprenör, utan också förannan som bedriver sändningsverksamhetför vilken det inte behövs tillstånd.Ingen skall kunna få mer än etttillstånd av regeringen, och villkor försändningstillstånd skall få innebära attägarförhållandena i ett företag som fårtillståndet inte får förändras i mer änbegränsad omfattning (3 kap. 4 §).Regeringen anför i fråga om skälen tilldetta förslag att den utveckling motnätverkssamarbete mellantillståndshavare för lokalradion sominträffat visar att det finns ett stortbehov av regler för att hindrakoncentration av ägandet avradiostationer till ett fåtal personeroch bolag. Skälet att hindraägarkoncentration är enligt regeringen iännu högre grad väsentligt när detgäller televisionssändningar ochrikstäckande radiosändningar därfrekvenserna är färre. Det är av störstavikt att de ännu fåtaliga tillstånd somkan ges inte kan förvärvas av en ochsamma tillståndshavare. Detta skulleinnebära att yttrandefriheten ochåsiktsbildningen i etern beskarssamtidigt som risken för missbruk avmediet ökade. Ett villkor av det angivnainnehållet är otvivelaktigt enyttrandefrihetsinskränkning. Regeringenhänvisar till att statsmakterna ansettatt villkor om vem som äger ett företagmed tillstånd bör få uppställas (prop.1990/91:149 som föregick beslutet om attinrätta den tredje markkanalen).Eftersom aktier kan säljas fritt voredet helt meningslöst att uppställavillkor om ägande, om villkoret inteockså gällde under tillståndstiden.Genom denna bestämmelse ges stöd åtsådana villkor om ägande som återfinns iavtalet med 4.Tillstånd att sända radio- och TV-program skall i vissa fall kunnaåterkallas. Ett skäl för att tillståndsom meddelats av regeringen skall kunnaåterkallas är att tillståndshavarenförvärvat flera tillstånd (11 kap. 2 §).Återkallelse får dock beslutas endast omdet i betraktande av skälen för åtgärdeninte framstår som alltför ingripande.De behörighetsbestämmelser som gällerför när- och lokalradion skall iavvaktan på resultatet av Lokal- ochnärradiokommitténs kommande förslaggälla även i fortsättningen.De regler som skall gälla för innehålleti alla slags sändningar skall framgå avradio- och TV-lagen. Till sändningar förvilka regeringen meddelar tillståndskall kunna knytas villkor av olikaslag. Villkor som rör tillståndetsinnehåll, innebörd och bestånd skallhuvudsakligen framgå direkt avbestämmelser i lagen. Den föreslagnaradio- och TV-lagen innehåller enuttömmande uppräkning av de olikavillkor för sändningstillståndet somregeringen skall få ställa.Endast skyldigheter som gäller för allasändningar av en viss art bör enligtregeringen regleras genom direktabestämmelser i lagen. Bestämmelser somhar med själva sändningsinnehållet samttillståndets innebörd och bestånd attgöra skall också framgå direkt av lag.Detsamma gäller bestämmelser om straffm.m.MotionerLokalradiolagenI motion 1995/96:K30 av . (fp) yrkande 5 begärs etttillkännagivande om att lokalradiolagen(1993:10) bör inarbetas i den föreslagnaradio- och TV-lagen. Motionärerna anseratt regeringens argument för att inteockså lokalradiolagen inarbetats i dennya lagen inte är hållbara och attregeringen därför bör återkomma tillriksdagen med ett lagförslag där ocksålokalradiolagen arbetats in.Förhållandet till de kulturpolitiskamålenI partimotioner från tasförhållandet upp mellan en ny radio- ochTV-lag och de kulturpolitiska målen.I en motion från allmänna motionstiden,1994/95:Kr265 av m.fl.(v), begärs tillkännagivanden dels omtågordningen för utarbetande av en lagom radio och TV (yrkande 11), dels omkulturpolitiska mål i en framtida radio-och TV-lag (yrkande 12). Motionärernaanser att det bör hållas engenomgripande diskussion ochfastställande av de kultur- ochyttrandefrihetspolitiska målen innaneller med att en nylagstiftning på radio- och TV-områdetgenomförs. Därefter kanmyndighetsorganisationen revideras föratt överensstämma med mål ochlagstiftning.I den med anledning av propositionenväckta motion 1995/96:K32 av GudrunSchyman m.fl. (v) yrkande 1 begärs sådanändring i radio- och TV-lagen att dekulturpolitiska målen för etermediernaintegreras i lagen. Motionärerna anföratt målen för kulturpolitiken i storttorde vara tillämpliga också på radio-och TV-området och kan sammanfattas påföljande sätt: Att värna yttrandefrihetoch öppenhet, att främja mångfald, attutveckla kontakter med omvärlden, attbevara och levandegöra vårt kulturarv,att främja konstnärlig förnyelse ochkvalitet, att bevaka barns och ungdomarsrättigheter och intressen och utvecklaett brett deltagande. Motionärerna anseratt de kulturpolitiska ochmediepolitiska målen måste integreras iradio- och TV-lagen och att regeringenbör få i uppdrag att återkomma tillriksdagen med förslag till ny paragraf iradio- och TV-lagen så att dekulturpolitiska målen integreras ilagen.Förbud mot att äga flera TV-stationerI motion 1995/96:K31 av förste vicetalman m.fl. (m) begärsett tillkännagivande i fråga omåterkallelse av tillstånd (yrkande 8).Motionärerna anser att ett förbud motatt äga flera i sammaspridningsområde är fullt tillräckligtför att motverka tendenser tillmonopolsituationer och att det inte börfinnas något hinder mot att äga flera om de sänder inom olikaområden. En sådan utveckling möjliggörsenligt motionärerna genom att deförutsättningar som redan finns för attetablera två nya nät för marksändtelevision utnyttjas fullt ut, och ilinje härmed bör de två kvarvarandemarksända TV-kanalerna frigörasför koncession.Utskottets bedömningSåvitt avser inarbetande avlokalradiolagen i radio- och TV-lagendelar utskottet regeringens bedömningatt den nuvarande lokalradiolagen iavvaktan på resultatet av Lokal- ochnärradiokommitténs arbete bör fortsättaatt gälla, med av den nya lagenföranledda ändringar. Utskottetavstyrker således motion 1995/96:K30yrkande 5.Såvitt avser radio- och TV-lagensförhållande till de kulturpolitiskamålen vill utskottet till en börjanerinra om de skäl som regeringen anförtför att en samlad radio- och TV-lag börantas redan nu och om att beredningen avKulturutredningens betänkande inte äravslutad. Utskottet vill också erinra omatt lagen ger möjlighet att förenasändningstillstånd med vissa villkor.Utskottet anser inte att det därutöverfinns anledning att i radio- och TV-lagen ta in övergripande kulturpolitiskamål.Utskottet avstyrker med det anfördamotionerna 1995/96:K32 yrkande 1 och1994/95:Kr265 yrkandena 11 och 12.Det förbud mot att äga fler än en utan begränsning till visstspridningsområde som tas upp i motion1995/96:K31 yrkande 8 har sin bakgrund iönskan att motverka ägarkoncentrationinom medierna. Utskottet avstyrkermotionen i denna del.TillståndsmyndigheterGällande ordningEnligt nuvarande bestämmelser iradiolagen (1966:755) och lagen (1986:3)om rundradiosändning av finländskatelevisionsprogram ger regeringentillstånd till de TV-sändningar ochljudradiosändningar som riktar sig tillhela landet eller till utlandet.Tillstånd att sända lokalradio ellernärradio meddelas av Radio- och TV-verket.För den försöksverksamhet med digitalaljudradiosändningar (DAB) som inleddesunder är det regeringen sombeslutar om sändningstillstånd. Radio-och tar emot ansökan ochlämnar förslag till regeringen om vilkasom bör meddelas tillstånd.PropositionenRegeringen föreslås liksom varatillståndsmyndighet för delstelevisionssändningar, delsljudradiosändningar i hela landet ellertill utlandet. Ett tillstånd somregeringen meddelar innebär även rättatt sända det antal program ivarje område som anges i tillståndet.Radio- och föreslås liksomhittills meddela tillstånd att sändanärradio och lokalradio.Regeringen föreslår att en möjlighetinförs att meddela tillstånd förtillfälliga sändningar. Radio- och skall få meddela tillstånd attunder en begränsad tid om högst tvåveckor sända TV-program ellerljudradioprogram som inte är närradioeller lokalradio.Regeringen föreslås vidare få möjlighetatt, om det finns särskilda skäl tilldet, meddela tillstånd att sändaljudradioprogram i lokala sändningar sominte uppfyller kraven för närradio ellerlokalradio.Tillstånd till lokala digitalaljudradiosändningar skall ocksåfortsättningsvis under inledningsskedetges av regeringen.Regeringen anser att det inte finnsanledning att i det aktuellasammanhanget föreslå någon förändring avde grundläggande reglerna i fråga omtillståndsgivningen men påpekar attframtida sändningsteknik kan medföra attden nuvarande ordningen kan ifrågasättasoch förändras men anser att sådanaöverväganden ligger utanför ramen förärendet.MotionI motion 1995/96:K31 av förste vicetalman m.fl. (m) yrkas etttillkännagivande om olikatillståndsmyndigheter (yrkande 1).Motionärerna ställer sig myckettveksamma till uppdelningen attregeringen skall varatillståndsmyndighet förtelevisionssändningar och förljudradiosändningar i hela landet ellertill utlandet, medan Radio- och skall vara tillståndsmyndighetför närradio och lokalradio. De anserdet i varje fall inte kunna godtas attregeringen skall varatillståndsmyndighet även för regionalaoch lokala TV-sändningar.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens bedömningatt det inte finns anledning att nu göranågon förändring av de grundläggandereglerna i fråga om tillståndsgivningenmen att framtida sändningsteknik kanmedföra att den nuvarande ordningen kanförändras. Utskottet tillstyrkerpropositionen i denna del och avstyrkermotion K31 yrkande 1.Undantag från tillståndspliktenGällande ordningEn del av TV-signalensöverföringsmöjligheter kan användas föratt sända särskild textinformation, text-TV. För att sända de textadeinformationssidorna används som regeloutnyttjat utrymme i TV-signalen, dets.k. I andrafall kan en hel kanal eller delar av enkanal tas i anspråk.Sändningar av s.k. radiotidningarregleras som ovan redovisats iradiotidningslagen. En radiotidning ärett radioprogram som är avsett försynskadade och som innehåller en versionav en allmän nyhetstidning avdagspresskaraktär och/ellersammanställningar av sådana versioner.Syftet med sändningar av radiotidningarär att bereda synskadade sammamöjligheter som seende att ta del avdagstidningarna redan på morgonen.Radiotidningar får sändas irundradiosändning efter tillstånd avTaltidningsnämnden. Tillstånd kan undervissa förutsättningar ges till ägaren avden dagstidning som ges ut somradiotidning.I statens avtal med Radioföreskrivs att bolaget är skyldigt attge utrymme för radiotidningsverksamhet.Radiosändningarna sker påSveriges Radios frekvenser när sändarnai övrigt inte utnyttjas. Utgivning kanerhålla statligt stöd. För närvarandefinns 81 dagstidningar tillgängliga somradiotidningar.De digitalt överförda RATS/RAPS-tidningarna överförs till mottagarengenom etern med hjälp av datorer och enFM- eller TV-sändare. Hos mottagarenerfordras en läsutrustning som bestårav en mottagare och en dator. Texten kandå återges antingen i form av syntetiskttal (RATS) eller punktskrift (RAPS).Överföringen går väsentligen snabbare änför inlästa talutgåvor.I kabelnät får radiotidningar, liksomandra program, sändas utan tillstånd.PropositionenVissa undantag från tillståndspliktenföreslås fortsatt gälla för sändningarav sökbar text-TV och för sändningar somär särskilt anpassade för syn- ellerhörselskadade.Eftersom text-TV använder detoutnyttjade bildsläckningsintervalletsom är ett utrymme som annars inteutnyttjas finns enligt propositioneninte något behov av att styrafrekvensanvändningen. Något tillståndföreslås därför inte för sändningar avsökbar text-TV som sker från enradiosändare där det bedrivs andrasändningar med stöd av tillstånd enligtlagen oavsett om det är programföretagetsjälvt eller någon som detta upplåtitbildsläckningsintervallet till somsänder sådan text-TV.Undantag från tillståndspliktenföreslås också för sändningar som ärsärskilt anpassade för syn- ellerhörselskadade och som äger rum underhögst över ensändare som används för andra sådanasändningar.Enligt propositionen är det förnärvarande endast ett fåtaldagstidningar som använder sig avRATS/RAPS-metoden, och regeringen anseratt sändningar under högst fyra timmarav dygnet bör få ske med undantag fråntillståndsplikt.Samma lösning bör enligt propositionengälla för sändningar av program särskiltanpassade för hörselskadade. Med sådanaprogram avses i första hand program påteckenspråk. Enbart den omständighetenatt sändningarna är textade innebär inteatt de kan anses särskilt anpassade fördenna grupp.Bland de villkor för ettsändningstillstånd som regeringenföreslås få föreskriva enligt 3 kap. 2 §finns skyldighet att bereda utrymme försändningar som är särskilt anpassade försyn- eller hörselskadade.Lagförslaget möjliggör också icketillståndspliktiga sändningar avradiotidningar över sändare som annarsanvänds för närradio.Den registreringsplikt som regeringenföreslår för även annantillståndsbefriad sändningsverksamhet änsatellitsändningar avser även sändningarsom är särskilt anpassade för syn- ellerhörselskadade.En bestämmelse om utseende av utgivareför s.k. sammanställda radiotidningarföreslås införas i lagen (1991:1551) medföreskrifter påtryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens områden(tillämpningslagen).MotionI motion 1995/96:K30 av . (fp) yrkande 4 begärs attriksdagen beslutar om sådan ändring i 2kap. 1 § andra stycket i regeringensförslag till radio- och TV-lag att ingentidsgräns krävs för tillstånd försändningar som är särskilt anpassade försyn- eller hörselskadade. Motionärernahänvisar till att Taltidningsnämndenunder remissbehandlingen var kritisktill den av utredningen föreslagnatidsgränsen för tillståndsbefrielseeftersom en sådan kan innebära problemför de digitalt överförda RATS/RAPS-tidningarna och att tidsramen nu ärbestämd på grund av attdet kan uppstå kö i överföringssystemetoch behovet av repetition. Motionärernahänvisar vidare till behovet av attbereda synskadade samma möjligheter somseende att ta del av tidningar ochifrågasätter behovet av en tidsgräns förtillståndsbefrielse.Utskottets bedömningUtskottet erinrar om att förslagetinnebär att sådana sändningar somhittills sänts med stöd av tillstånd sommeddelats enligt radiotidningslagen ifortsättningen skall få sändas utansärskilt tillstånd och att sändningarnaavses ske på ledigt utrymme inom någonannans tillstånd. Det är därför enligtutskottets mening rimligt med entidsgräns för sådana tillståndsfriasändningar. Enligt propositionen är detför närvarande endast ett fåtaldagstidningar som använder sig av dendigitalt överförda RATS/RAPS-metoden.Den utbyggnad av den digitala teknikensom regeringen aviserar innebär att flersändningar kommer att kunna rymmas inomsamma frekvensutrymme. Frågan omtidsgränsen för särskilt anpassadesändningar kan därför inom en snarframtid komma i ett annat läge. Iavvaktan på den nya tekniken anserutskottet att den i propositionenföreslagna lösningen bör godtas, ochutskottet avstyrker motion 1995/96:K30yrkande 4.Regler om innehållet i allmänhetGällande ordningI radiolagen finns en föreskrift atträtten att sända program skall utövasopartiskt och sakligt samt att därvidskall beaktas att en vidsträcktyttrandefrihet och informationsfrihetskall råda i ljudradion ochtelevisionen. Programverksamheten skallsom helhet präglas av det demokratiskastatsskickets grundidéer samt principenom alla människors lika värde och denenskilda människans frihet ochvärdighet.Bland de villkor som kan tas in i avtalmellan regeringen och programföretagetfinns skyldigheten att sända ettmångsidigt programutbud. Ett annatvillkor avser skyldigheten att ta hänsyntill ljudradions och televisionenssärskilda genomslagskraft när det gällerprogrammens ämnen och utformning samttiden för sändning av programmen.De programföretag som hartillstånd enligt radiolagen att sändarundradio skall utöva sin rätt opartisktoch sakligt. Kravet skall ses motbakgrund av att det inte råder någonetableringsfrihet och att det såledesfinns begränsade möjligheter attbalansera ett program som sänds av ettprogramföretag av ett annat programeller programinslag som sänds av ettannat programföretag. Någon motsvarandebestämmelse för televisionssändningargenom kabel, satellit eller för lokalaljudradiosändningar finns inte. Förkabelsändningar råder etableringsfrihet.Såvitt gäller satellitsändningar haransetts att etableringsfrihet nära nogkan anses råda och att det inte ärmotiverat att införa bestämmelser omsaklighet och opartiskhet för sådanasändningar (prop. 1992/93:75 s. 26).Den s.k. demokratibestämmelsen som finns i radiolagen och satellitlagenföreskriver att programverksamheten somhelhet skall präglas av det demokratiskastatsskickets grundidéer samt principenom alla människors lika värde och denenskilda människans frihet ochvärdighet.Orden det demokratiska statsskicketsgrundidéer avser beteckningen på enstatsform som bygger på friåsiktsbildning, allmän och lika rösträttsamt fria och hemliga val. Uttrycket alla människors lika värde och denenskilda människans frihet ochvärdighet avser de sidor avdemokratibegreppet som anknyter tillbl.a. förhållandet mellan människor,t.ex. fördömande av rasism, våld ochbrutalitet samt hävdande av jämställdhetmellan könen (prop. 1977/78:91 s. 230).Demokratibestämmelsen infördes isatellitlagen i syfte atttillsammans med andra bestämmelseruppfylla artikel 12 och 22 i TV-direktivet (prop. 1992/93:75 s. 26 och51).Artikel 12 reglerar innehållet i TV-reklamen. Av artikeln framgår attreklamen inte får undergräva respektenför den mänskliga värdigheten,diskriminera någon på grund av ras, kön,eller nationalitet, angripa religiöseller politisk övertygelse, uppmuntraett beteende som är skadligt för hälsaeller säkerhet eller uppmuntra ettbeteende som är skadligt för miljön.Artikel 22 syftar till att skyddaminderåriga från TV-program sominnehåller t.ex. våld och pornografi.Enligt artikeln skall medlemsstaternasäkerställa att TV-sändningar från TV-programföretag inom respektive statsjurisdiktion inte inkluderar program somallvarligt kan skada den fysiska,mentala eller moraliska utvecklingen hosminderåriga, särskilt program sominnehåller pornografi eller meningslöstvåld. Hänsyn till minderåriga skall äventas i fråga om andra program som kanantas vara skadliga på samma sätt,såvida de inte sänds på tider dåminderåriga inom sändningsområdetnormalt inte hör eller ser sådanasändningar.I resp. bolags avtal med staten och isatellitlagen finns också bestämmelseratt de programföretag som sänderljudradio och television med stöd avtillstånd av regeringen samtsatellitprogramföretagen skall ta hänsyntill ljudradions och televisionenssärskilda genomslagskraft såvitt avserprogrammens ämnen, utformning samt tidenför sändning av dessa.Med uttrycket ljudradions ochtelevisionens särskilda genomslagskraft avses att medierna vänder sig tillhemmen och till en stor allmän publik,där alla åldrar är företrädda, samt attprogrammen kan påverka lyssnare ochtittare starkt. Uttrycket har behandlatsi flera förarbeten samt i Radionämndensoch praxis (jfrprop. 1977/78:91 s. 194-196, prop.1985/86:99 s. 28-29, prop. 1990/91:149s. Exempel på program som kanverka skrämmande eller upprörande ärprogram som innehåller våldsskildringareller sexuella skildringar, som speglarbruket av alkohol eller narkotika på ettfelaktigt sätt, som uppenbart kränkerettdera könet, som uppenbart kränkermänniskor med viss hudfärg,nationalitet, religion eller sexuellläggning, som uppenbart kränkermänniskor med olika former av handikappoch sjukdomar, som uppmanar till brotteller speglar sådana handlingar på ettfelaktigt sätt. Enligt Radionämndens ochGranskningsnämndens praxis är kraven pååterhållsamhet strängare när det gällerinslag som sänds före . Oavsetttidpunkten för sändningen beaktas vidbedömningen i vilken mån tittarnaförvarnats om skrämmande scener.GranskningsnämndenSom ovan angivits är enligtRadionämndens och Granskningsnämndenspraxis kraven på återhållsamhetsträngare när det gäller inslag somsänds före . Oavsett tidpunktenför sändningen beaktas vid bedömningen ivilken mån tittarna förvarnats omskrämmande scener.Radionämnden (och )har i ett flertal beslut uttalat attprogramföretagen bör iaktta särskildförsiktighet när det gällervåldsskildringar som sänds under tiderdå barn kan förväntas ta del avprogrammen. Nämnden har i sin praxistillämpat en strängare bedömningsnormnär det gäller program/inslag som säntsföre (s.k. tidig ) ännär det gäller sändningar efter (s.k. sen ). praxis framgår också attnämnden beaktar i vad mån varning omvåldsscener har föregått sändningen ochvidare är programsammanhanget avbetydelse. På motsvarande sätt harnämnden bedömt även sexuellaskildringar.Programsammanhanget kan vara att syftetmed framställningen är att meddelanyheter eller stimulera till debatt.EBU:s riktlinjer för våld i TV-utbudetI fråga om gäller,som redovisas i kulturutskottetsbetänkande /96:KrU12, att bolagethar antagit European Broadcasting Unions(EBU) riktlinjer för våld i TV-utbudet.Enligt dessa riktlinjer skall det finnasen allmänt vedertagen tidpunkt, en s.k.vattendelare i programtablån. Allt somsänds bör lämpa sigför tittare i alla åldrar, inklusivebarn. Efter denna tidpunkt fårföräldrarna ta ansvaret för barnenstittande.Avtalet om TV 4Enligt det hittillsvarande TV 4-avtaletskall sända ettmångsidigt programutbud av god kvalitet.Programutbudet skall utformas så att deti skälig omfattning tillgodoserskiftande behov och intressen hoslandets befolkning och så att utrymmeges åt en mångfald av olika åsikter ochmeningsriktningar. Sändningarna skallinnehålla såväl nyhetsprogram som TV-dramatik. Möjligheten att bliytterligare en kanal föropinionsbildning skall tas tillvarabl.a. genom att slå vakt om den friaåsiktsbildningen. Programmen skall gekunskaper och upplevelser, förmedlaerfarenheter och skänka godunderhållning.I övrigt föreskrivs i avtalet bl.a. atthänsyn skall tas till televisionenssärskilda genomslagskraft när det gällerprogrammens ämnen och utformning samttiden för sändning av programmet.Skyldigheten om programutbudet innebärbl.a. att förmedla nyheter, kommenteradessa och belysa händelser och skeendenoch därvid ge den allsidiga informationsom medborgarna behöver för att varaorienterade, att stimulera till debatt isamhälls- och kulturfrågor, att granskamyndigheter, organisationer och företagsom har inflytande på beslut som rörmedborgarna samt spegla verksamheteninom sådana organ och att utvecklamediets möjligheter att förmedlaupplevelser och stimulera fantasin.PropositionenFörslagetDen föreslagna radio- och TV-lageninnehåller i 6 kap. bestämmelser omsändningarnas innehåll m.m. Regeringenföreslår att den s.k. demokratiregelnskall ingå även i den nya lagen. Sålundaföreslås en bestämmelse i 6 kap. 1 § attden som sänder TV-program eller somsänder ljudradioprogram efter tillståndav regeringen skall se till attprogramverksamheten som helhet präglasav det demokratiska statsskicketsgrundidéer och principen om allamänniskors lika värde och den enskildamänniskans frihet och värdighet.