bet · GJ01BoU7 · 1996-02-08 00:00:00 — I sammanhanget försockså fram förslag om hur skadororsakade av t.ex. överbetning skallkunna undvikas och hur eventuelltuppkomna skador skall åtgärdas.Betänkandet är efter remissbehandlingföremål för överväganden iregeringskansliet. En proposition om enlångsiktigt hållbar utveckling i landetsfjällområden har aviserats till majmånad. Enligt utskottets mening börresultatet av pågående arbete avvaktas.Motion 1994/95:Jo610 (v) yrkande 2avstyrks sålunda.Sametingets befogenheter bör enligtpartimotion 1994/95:K507 (mp) utökas. OmSametinget skall fylla sin uppgift attge samerna bättre möjligheter att formasin egen utveckling måste Sametingetenligt motionen kunna ta upp de frågorsom är väsentliga för den samiskabefolkningen. Enligt motionens yrkande 3bör därför tillerkännasvetorätt i fråga om exploateringar pårenbeteslanden.Till grund för motionens förslag om attge vetorätt för videxploateringer i renbetesområdet liggeren strävan att utöka Sametingetsbefogenheter. Det kan finnas anledningatt på olika sätt verka för attSametingets ställning stärks. Utskottetär dock inte berett förorda attSametinget ges den särställning iexploateringsfrågor som förordas imotionen. Utskottet vill erinra om detövergripande skydd för rennäringen somnaturresurslagen (NRL) ger. I 2 kap. 5 §stadgas sålunda bl.a. att markområdensom har betydelse för rennäringen skallså långt möjligt skyddas mot åtgärdersom kan påtagligt försvåra näringensbedrivande. I 3 kap. 5 § definierasockså de fjällområden som är avriksintresse för rennäringen. Inom dessaområden får bebyggelse och anläggningarendast komma till stånd om det behövsför rennäringen, den bofastabefolkningen, den vetenskapligaforskningen eller det rörligafriluftslivet. Dessutom får andraetgärder vidtas bara om det kan ske utanatt områdenas karaktär påverkas.Utskottet avstyrker med hänvisning tilldet nu anförda partimotion 1994/95:K507(mp) yrkande 3.Ersättning för rovdjursrivna renarMed användande av sin initiativrätt tarutskottet upp frågan om ersättning förrovdjursrivna renar.Fram /96 gälldesammanfattningsvis följande beträffandeersättning för rovdjursrivna renar.Enligt förordningen (1976:430) omersättning vid vissa skador av rovdjurlämnades ersättning av statsmedel om enren dödats eller skadats genom angreppav varg, järv, lo eller björn underförutsättning att renen återfunnits.Ersättning betalades till renägare eller- om denna inte kunde identifieras -till den sameby inom vars område renenpåträffats. Ersättningsbeloppets storlekfastställdes av Naturvårdsverketefter samråd med Jordbruksverket.Sedan den 1 januari 1996 gäller ettannat system för ersättning förrovdjursrivna renar. Det nya systemetinnebär i korthet att rennäringenårligen får disponera ett beloppmotsvarande det skäliga värdet av derenar som rivits av rovdjur.Fördelningen av ersättning baseras pårovdjursförekomst. svarar föradministrationen och fördelningen isamverkan med . De bådamyndigheterna redovisade ettregeringsuppdrag om det nya systemet förersättning för rovdjursrivna renar.För /96, dvs. förperioden 1 juli 1995-31 december 1996,har till ersättning förviltskador anvisat (bet. 1994/95:BoU16). Av detta beloppberäknade regeringen i 1995 årsbudgetproposition (prop. 1994/95:100bil. 10 s. 59) till ersättning förrovdjursrivna renar 7 miljoner kronorför och 14 miljonerför år 1996.Vid behandlingen av frågan om det nyaersättningssystemet anfördeutskottet i det ovan nämnda betänkandet(s. 5) att det fick anses givet attregeringen, om så ansågs erforderligt,återkom till i ärendet i 1995års kompletteringsproposition eller iannat sammanhang, om beredning avNaturvårdsverkets och ovannämnda förslag föranledde omprövning avfrågan om anslag för ersättning förrovdjursrivna renar. Regeringen återkomemellertid inte 1995. för /96har medel avseende ersättningen förandra bestämts till 7miljoner kronor och för till 14miljoner kronor.Sametinget har den 7 december 1995hemställt att regeringen för böranvisa ytterligare 25 miljoner kronorsom ersättning för renar som skadatseller dödats av rovdjur och att 2,7miljoner kronor bör anvisas församebyarnas medverkan iinventeringsarbetet för fastställande avrovdjursförekomst inom samebyarna.Dessutom hemställs att extra medelreserveras för extrema situationer,t.ex. vid massdödande av renar ivinterhjorden.I ett regeringsbeslut den 21 december1995 anfördes att ytterligarebudgetmedel inte står till regeringensförfogande. Regeringen hänvisade istället till de medel som genom EU-medlemskapet kan komma att ställas tillförfogande bl.a. genom det s.k. mål 6-programmet ochmiljöersättningsprogrammet.Svenska Samernas Riksförbund/SSR har ien skrivelse till regeringen den 12januari 1996 tagit upp frågan omersättning för /96. Iskrivelsen erinras om bostadsutskottetsuppfattning att regeringen, om så ansågserforderligt, skulle återkomma tillriksdagen i ärendet och ställs frågan omregeringen avser att aktualisera ärendeti . Enligt SSR måste det varahelt uppenbart att 14 miljoner kronorför är helt otillräckligt om enrimlig ersättning för renskötselns ochde enskilda renägarnas förluster ochkostnader skall kunna täckas. Också i enskrivelse till bostadsutskottet, dateradden , tar SSR upp fråganom ersättningsbeloppet.Slutligen har i enskrivelse till regeringen den 15 januari1996 behandlat ersättningsfrågan. Verketföreslår att regeringen medger attytterligare fåranvändas för ersättning för renar somskadats eller dödats av vissa rovdjurföre samt för annanskada av vilt som inträffat före den 1juli 1995.Utskottet vill anföra följande. Avredovisningen ovan framgår att det kanfinnas anledning till omprövning avfrågan om ersättning för rovdjursrivnarenar. Utgångspunkten för bedömningen ärgivetvis att och regeringenhar ett ansvar för att de regler somvägleder ersättningssystemet också kanhävdas i den praktiska hanteringen.Redan vid sin behandling av frågan år1995 antog utskottet att det kunde visasig erforderligt att den åter kommerunder prövning. Utskottetförutsatte att regeringen, om så befannserforderligt, skulle återkomma tillriksdagen i ärendet. Regeringen haruppenbarligen, i vart fall inte ännu,ansett att så bör ske. Med hänvisningtill den aktualitet frågan åter fåttgenom de olika propåer som kommit tillriksdagen och regeringen, och inte minstmot bakgrund av de nya bedömningar somkan bli aktuella efter vårensrovdjursinventering, finner utskottetdet nu väsentligt att försäkra sig omatt frågan kommer attunderställas . Regeringen bördärför lämna förslag till hurden uppkomna situationen bör lösas. I deovan redovisade skrivelserna harförordats att ytterligare medel ställstill verksamhetens förfogande. Utan attbinda sig för beloppen som sådana fårdet också enligt utskottets meningalltså anses nödvändigt att regeringenagerar i frågan.Slutsatsen av vad nu anförts är såledesatt regeringen böråterkomma till i ärendet.Avsikten är naturligtvis att det nyaregelverket skall kunna fungera somtänkt var. Ett regeringsförslag börföreläggas i sådan tid attriksdagen ges reella möjligheter attbehandla frågan och fatta ett beslutunder . Utskottet vill peka påmöjligheten för regeringen attaktualisera frågan i den ekonomiskavårpropositionen som avses avlämnas , i en eventuelltilläggsbudget eller iannat lämpligt sammanhang. Den ökadeanslagsbelastning som kan bli följden avett nytt riksdagsbeslut i ärendet börkunna mötas med besparingar inom andradelar i statens budget. Det får närmastanses självklart att denna frågaaktualiseras i det kommanderegeringsförslag som utskottet nudiskuterar.Vad utskottet nu anfört om förnyadeöverväganden om ersättning förrovdjursrivna renar bör somsin mening ge regeringen till känna. beträffande juridiskapersoners förvärvatt avslår motion1994/95:Bo406,2. beträffandejordförvärvslagstiftningenatt avslår motionerna1994/95:Bo407, 1994/95:A404 yrkande 5samt 1994/95:Jo238 yrkande 28, dettayrkande i motsvarande del,res.1 (m)3. beträffande avstyckning frånjordbruksfastighetatt avslår motion1994/95:Jo238 yrkande 28 i motsvarandedel,res. 2 (m)4. beträffande boende pålandsbygdenatt avslår motion1994/95:A469 yrkande 3,5. beträffandefastighetsöverlåtelse i skärgårdenatt avslår motion1994/95:A471 yrkande 4,res.3 (c, fp, mp,kds)6. beträffande samebynsverksamhetsområdeatt avslår motionerna1994/95:Bo602 yrkande 3 samt1994/95:K508 yrkande 7,7. beträffande ordningen förupplåtelse av rätt till småviltsjaktoch fiskeatt avslår motionerna1994/95:Bo602 yrkande 4 samt1994/95:K508 yrkande 9,8. beträffande fiskesamernasrättigheteratt avslår motion1994/95:Bo602 yrkande 2 ,9. beträffande tvingande regelom vitesföreläggandeatt avslår motion1994/95:Bo603 yrkande 5,10. beträffande åtgärder för attminska antalet renaratt avslår motion1994/95:Jo610 yrkande 2,11. beträffande vetorätt förSametinget vid exploateringar irenbetesområdetatt avslår motion1994/95:K507 yrkande 3,res. 4 (mp)12. beträffande förnyadeöverväganden om ersättning förrovdjursrivna renaratt som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört.res. 5 (s)den 8 februari 1996På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit: (), (), Bengt-OlaRyttar (s), (), StenAndersson (m), (), LarsStjernkvist (s), (),(), (), OweHellberg (v), (), PerLager (mp), (), CarinaMoberg (s), () och UllaLöfgren (m). Jordförvärvslagstiftningen (mom. 2)(), (),() och ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 4 börjar med Vidare anser ochslutar med gälla lantbruksegendom bortha följande lydelse:Erfarenheterna av statlig reglering ochkontroll av en marknad är ofta dåliga.Det finns samhällssektorer där det visatsig att sådana åtgärder t.o.m. motverkarsina syften. Inte sällan är åtgärdernaförenade med höga kostnader, både fördet allmänna och enskilda. Vad rör den im-motionen aktualiserade frågan omjordförvärvslagstiftningen anserutskottet att detta regelverk är ettinstrument som hindrar en etablering ioch utveckling av glesbygden.Jordbruksverkets utvärdering tyder ocksåpå att lagstiftningen är ett svagtregionalpolitiskt instrument. Motbakgrund av detta bör, såsom föreslagitsi m-motionen, den liberalisering somskedde genom förvärvslagsreformdrivas vidare. Reformen bör i förstahand inriktas på att förvärvsprövningskall undvikas. Regeringen bör ges iuppdrag att till återkomma medett förslag till nödvändigalagändringar. Utskottet avstyrkermotionerna 1994/95:Bo407 (kds) och1994/95:A404 (c) yrkande 5, som synes hatill syfte att reglerna ijordförvärvslagstiftningen skallskärpas, samt föreslår att ianledning av motion 1994/95:Jo238 (m)yrkande 28 i motsvarande del som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet nu anfört omjordförvärvslagstiftningendels att utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse:2. beträffandejordförvärvslagstiftningenatt med anledning av motion1994/95:Jo238 yrkande 28 i motsvarandedel och med avslag på motionerna1994/95:Bo407 samt 1994/95:A404yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,2. Avstyckning från jordbruksfastighet(mom. 3)(), (),() och ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 4 börjar med Utskottet anser och slutar med från jordbruksfastighet bort ha följande lydelse:Från gäller mergenerösa regler för avstyckning frånjord- och skogsbruksfastigheter. I syfteatt främja sysselsättningen ochbosättningen i glesbygden börbestämmelserna ändras så att avstyckningdär underlättas ytterligare. Dagensregler med krav på ett av myndigheternakonstaterat godtagbart ekonomiskt utbyteav det företag som skall bedrivas påavstyckningen verkar hindrande. Denenskildes uppfattning om bärkraftighetenav det företag han vill bedriva börtillmätas avgörande betydelse. Med ensådan ordning skulle nytänkande liksomriskprojekt uppmuntras. Sådana initiativkan sammantaget ha stor betydelse förglesbygden. bör med anledningav motion 1995/96:Jo238 (m) yrkande 28 imotsvarande del som sin mening geregeringen till känna vad utskottet nuanfört om avstyckning frånjordbruksfastighet.dels att utskottets hemställan under 3bort ha följande lydelse:3. beträffande avstyckning frånjordbruksfastighetatt med anledning av motion1994/95:Jo238 yrkande 28 i motsvarandedel som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,3. Fastighetsöverlåtelse i skärgården(mom. 5)(), (),Per () och ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 4 börjar med De problem ochpå s. 5 slutar med i skärgården bortha följande lydelse:Den problematik som gör sig gällande iskärgården bör enligt utskottets meningägnas särskild uppmärksamhet. Det gälleratt hävda intressena av bosättning ochsysselsättning vid överlåtelse av allatyper av fastighet. Det kan också gällaatt i rimlig grad tillgodose dessaintressen skattemässigt eller genomannan reglering. Allt fler hus där tas över avfritidsboende. Enligt utskottets meningbör därför skärgårdens problem bliföremål för en utredning med inriktningpå förslag till åtgärder som berörbostads- och förvärvsmöjligheterna. Detkan gälla regler som underlättar förförvärvare som avser fast bosättningeller förvärvsverksamhet eller gynnardessa kategoriers innehav. Det kan ocksågälla regler som försvårar för andrakategoriers förvärv. Det är av särskildvikt att utredningen beaktar hur denframtida jordförvärvslagstiftningenkommer att utformas. Utredningens när-mare direktiv bör därför utformas motbakgrund av resultatet av denkomplettering skalllämna regeringen i anledning av denutvärdering avjordförvärvslagstiftningen verket gjort.Utredningen bör i sitt arbete ocksåbeakta den Bostadspolitiska utredningensresultat. Den nu förordade utredningenbör arbeta skyndsamt.Utskottet föreslår att ianledning av motion 1994/95:A471 (kds)yrkande 4 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet nu anfört omboende och sysselsättning i skärgården.dels att utskottets hemställan under 5bort ha följande lydelse:5. beträffande fastighetsöverlåtelsei skärgårdenatt med anledning av motion1994/95:A471 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Vetorätt för videxploateringar i renbetesområdet (mom.11)Per () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 9 börjar med Till grund ochpå s. 10 slutar med yrkande 3 bort haföljande lydelse:Utskottet delar vad som i Miljöpartietspartimotion /95:K507 anförts om attdet finns anledning att utöka ochförstärka befogenheter. Föratt skall kunna fylla sinuppgift att ge samerna bättremöjligheter att forma sin egenutveckling måste tinget naturligtviskunna ta upp alla frågor som ärväsentliga för den samiska befolkningen.Sametingets uppgifter får sålunda intebegränsas till sådana frågor som i snävmening har en knytning tilltraditionella samiska näringar somrenskötsel, jakt och fiske eller tillsamisk kultur. För att det skall ges ettreellt inflytande måste uppgifternavidgas till att avse allasamhällsområden som på ett merapåtagligt sätt påverkar utvecklingen avdet samiska samhället. böralltså ges en avgörande roll i frågorsom rör markanvändningen inomrenbetesområdet. Utskottet delar sålundavad som i partimotion1994/95:K507 yrkande 3 förordats om attSametinget bör tillerkännas vetorätt ifråga om exploateringar pårenbeteslanden. Utskottetsställningstagande i denna del börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 11bort ha följande lydelse:11. beträffande vetorätt förSametinget vid exploateringar irenbetesområdetatt med anledning av motion1994/95:K507 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. Förnyade överväganden om ersättningför rovdjursrivna renar (mom. 12)(), (), (), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 10 börjar med Ersättning för och på s. 12 slutar med till känna bort utgå,dels att utskottets hemställan under 12bort utgå.Särskilt yttrandeFörnyade överväganden om ersättning förrovdjursrivna renarLennart (), (), (), (), (), (), () och () anför:Med utnyttjande av sin initiativrättföreslår utskottsmajoriteten (m, c, fp,v, mp, kds) i föreliggande betänkandeatt som sin mening bör geregeringen till känna att regeringensenare bör återkommatill med förslag omytterligare medel till ersättning förrenar som rivits av rovdjur. Visocialdemokrater i utskottet har motsattoss att utskottet tar detta initiativ.Här skall inte diskuterasutskottsmajoritetens förslag i sak.Emellertid vill vi framföra attinitiativet mera är att se som endemonstrativ yttring än som ett förslagsom grundas på en tvingandenödvändighet. Det torde vara bekant attjordbruksministern utlovat detutskottets majoritet efterfrågat,nämligen ett regeringsförslag i frågantill senare under våren 1996.Det syfte utskottsmajoriteteneftersträvar kommer alltså attförverkligas utan att nuaktualiserar ärendet.Det kan också erinras om KU:s uttalandeom initiativrätt i samband medgrundlagsreformen (bet. KU 1970:27 s. 7). KU förutsatteatt utskottens möjligheter att genominitiativ aktualisera ett ärende skullebegagnas med varsamhet. Ärenden borde,enligt KU, liksom tidigarenormalt väckas genom proposition ellermotion, och politisk enighet bordeeftersträvas i de fall där initiativkommer i fråga.Vad nu redovisats går stick i stäv medvad KU och förutsatte iarbetet med grundlagsreformen. Enproposition har utlovats, ochinitiativrätten behöver därför inteutnyttjas. Lägg därtill att initiativettas med minsta möjliga majoritet - nioröster för och åtta emot.Vi konstaterar avslutningsvis attutskottsmajoriteten har föga till översför de motiv som anfördes när reglernaom utskottens initiativrätt fick sinnuvarande utformning. Sammanfattning 1Motionerna 1Utskottet 3Jordförvärvslagstiftningen m.m. 3Fastighetsförvärvslagstiftningenm.m. 4Rennäringslagstiftningen m.m 5Samebyns verksamhetsområde 5Ordningen för upplåtelse av rätttill småviltsjakt och fiske 6Fiskesamernas rättigheter 7Övriga rennäringsfrågor 8Ersättning för rovdjursrivna renar 10Hemställan 12Reservationer 131. Jordförvärvslagstiftningen(mom. 2) (m) 132. Avstyckning frånjordbruksfastighet (mom. 3) (m) 143. Fastighetsöverlåtelse iskärgården (mom. 5) (c, fp, mp,kds) 144. Vetorätt för videxploateringar i renbetesområdet(mom. 11) (mp) 155. Förnyade överväganden omersättning för rovdjursrivna renar(mom. 12) (s) 16Särskilt yttrande 16Förnyade överväganden om ersättning förrovdjursrivna renar (s) 16Gotab, 1996