bet · GK01JuU1 · 1996-11-26 00:00:00 — Åtgärder inom EU mot deninternationella brottsligheten (mom. 15)() anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 29 som börjar med Som framgått och slutar med de avstyrks bort haföljande lydelse:Utskottet anser att det hittillsvarandemellanstatliga samarbetet inom EU intehar varit tillräckligt utvecklat för attfå till stånd en effektiv bekämpning avden internationella brottsligheten. Detinternationella polissamarbetet motgränsöverskridande brottslighet måstealltså byggas ut ytterligare. Detta ärsärskilt angeläget när det gällernarkotikabrottsligheten, eftersom dennaofta är sammankopplad med annanallvarlig kriminalitet. Det europeiskapolissamarbetet inom Europol bör enligtutskottets mening därför utvecklas tillett överstatligt samarbete och det börupprättas gemensamma kriminalregisteroch särskilda gemensamma insatsstyrkormot vissa typer av internationellbrottslighet. Det ankommer på regeringenatt ta erforderliga initiativ i dessafrågor. Detta bör medanledning av motionerna So656 och U509som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan undermoment 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande åtgärder inom EU motden internationella brottslighetenatt med anledning avmotionerna 1996/97:So656 yrkande 21och 1996/97:U509 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,13. Internationell myndighetssamverkan(mom. 16)(), (m),() och ()anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 29 som börjar med Utskottetinstämmer och slutar med den avstyrks bort ha följande lydelse:Utskottet anser att åtgärder måstevidtas både nationellt ochinternationellt för att möta den växandegränsöverskridande brottsligheten. ISverige behövs en samordning av tullensoch polisens resurser för att mötasmugglingen av bl.a. narkotika, vapen,krigsmaterial, djur, alkohol ochkulturföremål. Den gränsöverskridandenarkotikabrottsligheten har ofta starkakopplingar till den internationellaekonomiska brottsligheten. Insatser motnarkotika träffar således också denekonomiska brottsligheten. Det främstavapnet mot den internationellabrottsligheten är en effektivmyndighetssamverkan. Tullen och polisenmåste därför också ha ekonomiska ochkunskapsmässiga förutsättningar för attaktivt kunna delta i och driva på detinternationella brottsbekämpningsarbetesom nu är under uppbyggnad inom ramenför EU:s tredje pelare ochSchengensamarbetet. Utskottet vill isammanhanget också påtala behovet avåtgärder mot olika former avmiljörelaterad brottslighet, som intesällan har kopplingar till deninternationella ekonomiskabrottsligheten. Tull- ochpolissamarbetet bör därför ges enfastare organisation för bekämpningen avmiljöbrott och den illegala handeln medväxter och djur. För detta krävs - somvid bekämpande av all annan brottslighet- både tillräckliga ekonomiska resurseroch förstärkta utbildningsinsatser. Detankommer på regeringen att taerforderliga initiativ. Vad utskottet nuhar anfört bör med anledningav motion Ju901 som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan undermoment 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande internationellmyndighetssamverkanatt med anledning av motion1996/97:Ju901 yrkandena 30 och 31 somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,14. Internationellt samarbete motnarkotika m.m. (mom. 17)(), (m),(), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 29 som börjar med Utskottet ser och slutar med Motionerna avstyrks bort ha följande lydelse:Utskottet vill framhålla betydelsen avatt kampen mot narkotikan präglas avinternationellt samarbete. Målet måstevara ett narkotikafritt samhälle därallt icke-medicinskt bruk av narkotikaelimineras. För att detta skall kunnauppnås måste fortsätta att hävdaen restriktiv narkotikapolitik bådenationellt och internationellt. Detåligger regeringen att ständigt verka idenna riktning. Vad utskottet har anförtbör med anledning avmotionerna So657 och U515 som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan undermoment 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande internationelltsamarbete mot narkotika m.m.att med anledning avmotionerna 1996/97:So657 yrkande 5och 1996/97:U515 yrkandena 53, 55 och61 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,15. (mom. 18)() och ()anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 29 som börjar med Utskottetanser och slutar med motionenavstyrks bort ha följande lydelse:Utskottet anser att ett svensktdeltagande i skullemedföra problem av olika slag som ännuinte har blivit tillräckligt belysta.Det kan t.ex. enligt utskottets meningförutses ett ökat inflöde av narkotikatill följd av den slopadepersonkontrollen. Utskottet konstateraratt regeringen inte har lämnat någonordentlig redogörelse till förvad beräknas kosta,hur det drabbar polisanslaget ellervilka övriga konsekvenser det medför.Regeringen bör få i uppdrag att senast isamband med ärendet till omratificering av de aktuellakonventionerna redovisa konsekvensernaför svenskt vidkommande. Detta börriksdagen med anledning av motion Ju918som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan undermoment 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande Schengensamarbetetatt med anledning av motion1996/97:Ju918 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.16. Polisstyrelsernas sammansättning(mom. 20)() anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 31 som börjar med Utskottetanser och slutar med Ju918 avstyrks bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det i polislagenbör anges att samtliga representeradepartier i berörda kommunfullmäktigealternativt skall varaföreträdda i polisstyrelserna. Därigenomskulle mindre partier inte riskera attutestängas från insyn och inflytandeöver de angelägna polisfrågorna.Regeringen bör återkomma till riksdagenmed ett förslag i enlighet med vadutskottet anfört. Detta bör riksdagenmed anledning av motion Ju918 som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan undermoment 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande polisstyrelsernassammansättningatt med anledning av motion1996/97:Ju918 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.17. Åklagarens möjlighet att begärabiträde vid förundersökning (mom. 26)(), (m),() och ()anför:Åklagarna har befogenhet och kompetensatt vara förundersökningsledare mensaknar egna utredningsresurser. Självaden brottsutredande verksamheten skötsju av polisen. I dåbrottsligheten blir alltmer kompliceradoch gränsöverskridande måstetyngdpunkten ligga på den juridiskakompetensen, men enbart denna kompetensräcker inte vid utredning om t.ex.avancerad ekonomisk brottslighet. Härbehövs experter också från andradiscipliner än den juridiska. Enförbättring i den riktningen skullekunna vara att låta åklagarna ledaexperter t.ex. från andra myndighetervid brottsutredning. Det får ankomma påregeringen att vidta de åtgärder härförsom kan krävas. Vad vi nu med anledningav motion Ju901 uttalat bör gesregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan undermoment 26 bort ha följande lydelse:26. beträffande åklagarens möjlighetatt begära biträde vidförundersökningatt med anledning av motion1996/97:Ju901 yrkande 19 som sinmening ger regeringen till känna vadsom anförts i reservation 17.18. (mom. 27)(), (m),(), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 48 som börjar med Utskottet vill och slutar med aktuell del bort haföljande lydelse:Utskottet vill för sin del framhållabetydelsen av domstolarnas lokalaförankring. Det är fråga om en principsom har en lång tradition inomrättsväsendet. Principen avser attgarantera en folklig uppslutning kringdomstolarna och ett demokratisktinflytande i dessa. Domstolar på lokalnivå har också en mer allmän betydelseför orten och regionen genom att deskapar sysselsättning och ger upphovtill annan samhällsservice av såväloffentlig som privat natur. Trots dessautgångspunkter är utskottet på det klaramed att det i viss utsträckning kan varamotiverat att lägga ned mindretingsrätter i syfte att åstadkomma ettmer rationellt och effektivtdomstolsväsende.Utskottet vill emellertid betona attcentraliseringen inte får gå för långt.Som framhålls i flera motioner finns detanledning befara att en indragning avmindre tingsrätter totalt sett innebärnegativa samhällsekonomiska konsekvenserutan samtidiga besparingar inomrättsväsendet. Man måste nämligen vidnedläggningar räkna med attresekostnaderna för inställelse tilldomstolsförhandlingar för bl.a.nämndemän och advokater blir högre. Detfinns vidare en risk för att antaletinställda förhandlingar kan öka närresvägarna blir längre för parter ochvittnen. Enligt vad utskottet erfaritråder det också delade meningar omstörre domstolar verkligen är mereffektiva i dömandet och i den övrigadomstolsverksamheten än mindredomstolar.Det nu anförda leder till ståndpunktenatt man vid överväganden omorganisationsförändringar i denoffentliga sektorn inte kan begränsa sigtill att enbart analysera effekterna påden verksamhet som närmast berörs ävenom detta är det mest väsentliga. Ävenandra samhällsekonomiska följder måstetas med i beräkningen innanstatsmakterna fattar beslut omförändringar i domstolsorganisationen.Det finns enligt utskottets mening allanledning för regeringen att vid defortsatta övervägandena om den framtidadomstolsorganisationen se till attutskottets nu framförda synpunkterbeaktas.Vad utskottet sålunda anfört börriksdagen med anledning av samtliga nuaktuella motioner som behandlardomstolsorganisationen som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan undermoment 27 bort ha följande lydelse:27. beträffandedomstolsorganisationenatt med anledning avmotionerna 1996/97:Ju402 yrkandena1-3, 1996/97:Ju403, 1996/97:Ju404,1996/97:Ju405, 1996/97:Ju409,1996/97:Ju411, 1996/97:Ju413,1996/97:Ju414, 1996/97:Ju416,1996/97:Ju423, 1996/97:Ju901 yrkande20 och 1996/97:A428 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.19. (mom. 27)() anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 48 som börjar med Utskottet vill och slutar med aktuell del bort haföljande lydelse:Utskottet vill i linje med framför alltmotion Ju402 för sin del framhålla attdomstolsväsendet måste vara organiseratså att det kan uppfylla högt ställdakrav på kvalitet i rättsskipningen ochkompetens hos domstolspersonalen. Enannan princip för rättsväsendetsutformning som utskottet önskar betonaär att tyngdpunkten i rättsskipningenbör ligga i underrätterna. Det är också,inte minst av hänsyn tilljuristutbildningen, av vikt att de s.k.sidofunktionerna blir kvar hostingsrätterna. Lokalkännedom är av storbetydelse i exempelvisinskrivningsverksamheten. En renodlingav tingsrätternas arbetsuppgifter fåräven konsekvenser fördomstolsorganisationen genom att detunderlag som behövs för en domstolförsvinner.Utskottet vill vidare framhållabetydelsen av domstolarnas lokalaförankring. Principen om lokalförankring har en lång tradition inomrättsväsendet. Den avser att garanteraen folklig uppslutning kring domstolarnaoch ett demokratiskt inflytande i dessa.Även domstolarnas regionalpolitiskabetydelse måste beaktas. Domstolar pålokal nivå har sålunda också en merallmän betydelse för orten och regionengenom att de skapar sysselsättning ochger upphov till annan samhällsservice avsåväl offentlig som privat natur.Det finns starka skäl att befara att enindragning av mindre tingsrätter totaltsett innebär negativa samhällsekonomiskakonsekvenser utan samtidiga besparingarinom rättsväsendet. Man måste nämligenvid nedläggningar räkna med attresekostnaderna för inställelse tilldomstolsförhandlingar för bl.a.nämndemän och advokater blir högre. Detfinns vidare en risk för att antaletinställda förhandlingar kan öka närresvägarna blir längre för parter ochvittnen. Som särskilt framhålls i motionJu402 leder en nedläggning av mindretingsrätter också till en utarmning avden juridiska kompetensen på de ortersom berörs. Enligt utskottets mening kandet dessutom starkt ifrågasättas omstörre domstolar verkligen är mereffektiva i dömandet och i den övrigadomstolsverksamheten än mindredomstolar.Det nu anförda leder till ståndpunktenatt man vid överväganden omorganisationsförändringar i denoffentliga sektorn inte kan begränsa sigtill att enbart analysera effekterna påden verksamhet som närmast berörs. Ävenandra statsfinansiella ochsamhällsekonomiska följder måste tas medi beräkningen innan statsmakterna fattarbeslut om förändringar idomstolsorganisationen.Det finns enligt utskottets mening allanledning för regeringen att vid defortsatta övervägandena om den framtidadomstolsorganisationen se till attutskottets nu framförda synpunkterbeaktas med syftet att bevara de mindretingsrätterna. En lämplig åtgärd frånregeringens sida är att geDomstolskommittén ändrade direktiv såatt övervägandena om den framtidadomstolsorganisationen får en inriktningsom ligger i linje med utskottetsuttalanden.Vad utskottet sålunda anfört börriksdagen med anledning av samtliga nuaktuella motioner som behandlardomstolsorganisationen som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan undermoment 27 bort ha följande lydelse:27. beträffandedomstolsorganisationenatt med anledning avmotionerna 1996/97:Ju402 yrkandena1-3, 1996/97:Ju403, 1996/97:Ju404,1996/97:Ju405, 1996/97:Ju409,1996/97:Ju411, 1996/97:Ju413,1996/97:Ju414, 1996/97:Ju416,1996/97:Ju423, 1996/97:Ju901 yrkande20 och 1996/97:A428 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.20. Åtgärder mot inställdahuvudförhandlingar i brottmål (mom. 29)(), (m),() och ()anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 50 som börjar med Utskottet vill och slutar med denna del bort haföljande lydelse:Som anförs i motionerna Ju811 och Ju924har antalet inställda huvudförhandlingari brottmål blivit ett växande problemsom vållar domstolsväsendet storakostnader och innebär en fara förrättssäkerheten. Enligt utskottetsmening är det mycket angeläget att kommatill rätta med problemet. I detta syfteär det erforderligt att vissalagändringar genomförs. Sålunda anserutskottet att en ordning som motsvarardet civilrättsliga systemet medtredskodom vid utevaro bör införas ivissa brottmål. Vidare bör polisensmöjligheter att hämta personer till enhuvudförhandling i brottmåleffektiviseras. Det bör exempelvis varamöjligt att hämta en tilltalad tillrätten tidigare än vad som kan ske . Utöver de lagändringar som ärnödvändiga vill utskottet framhålla deöverväganden och rekommendationer somRiksrevisionsverkets rapport (RRV1994:16) Inställda förhandlingar ibrottmål innehåller. Det gäller härfrämst förhållanden och rutiner somrättsväsendets myndigheter själva kangöra någonting åt för att minska antaletinställda förhandlingar.Riksrevisionsverket föreslår bl.a. vissaåtgärder i syfte att effektiviseradelgivningsverksamheten och pekar på hursamordningen mellan de rättsvårdandemyndigheterna kan förbättras och hurtingsrätternas rutiner kan skärpas iolika avseenden.Utskottet delar bedömningen imotionerna att ett genomförande av de nuredovisade åtgärderna skulle frigöraresurser i storleksordningen 50 miljonerkronor , vilka kan användas fören förstärkning av domstolarna i olikaavseenden till säkerställande av en högkvalitet i rättsskipningen.Med hänvisning till det anförda anserutskottet att hos regeringenskall begära sådana lagförslag somförordas i motionerna i syfte att minskaantalet inställda huvudförhandlingar ibrottmål. Vidare förutsätter utskottetatt regeringen aktivt verkar för attRiksrevisionsverkets överväganden ochrekommendationer beaktas och leder tillåtgärder. Vad utskottet anfört börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan undermoment 29 bort ha följande lydelse:29. beträffande åtgärder motinställda huvudförhandlingar ibrottmålatt med bifall tillmotionerna 1996/97:Ju811 och 1996/97:Ju924 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört.21. Utbyggnad av häktet i (mom. 31, motiveringen)(), (m),() och ()anför:Vi vill när det gäller motion Ju503 ivilken det begärs ett uttalande om attden planerade utbyggnaden av häktet iHerlsingborg skall fullföljas anföraföljande.Lokaliseringen av häkten och anstalterkan få betydelse såväl för kostnadernainom rättsväsendet som för statensutgifter i övrigt. De besparingar somstaten gör på löner och omkostnader viden nedläggning av en anstalt eller etthäkte måste i en konsekvensanalys vägasmot t.ex. högre transportkostnader ochökade kostnader för polis och åklagarem.fl. innan beslut fattas. Isammanhanget bör också vägas insamhällsnyttan av olika alternativ ochde investeringar som går förlorade viden nedläggning. Vi anser inte att det ärvisat att de konsekvenser för kostnaderm.m. inom andra sektorer avrättsväsendet som avvecklingen avhäktesavdelningen i medförtvar tillräckligt utredda införnedläggningen. Som påpekas i motionenhar den medfört höga resekostnader ochbetydande tidsspillan för bl.a. polisen.Några samarbetsproblem mellanmyndigheterna föreligger inte enligt designaler som nått oss och det tycks ävenvara så att häktet i för detmesta är fullbelagt.Vi intar dock alltjämt, som nyssuttalats, ståndpunkten att det inte ärmöjligt för utskottet att prioritera etteller flera angelägna projekt framförandra. Vi förutsätter dock att slutligställning i hithörande frågor inte tasav respektiveregeringen förrän konsekvensanalyser idet enskilda fallet föreligger. Med vadsom nu anförts avstyrker vi bifall tillmotion Ju503.22. Utredning om frivårdens resursbehov(mom. 34)(), (m),(), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 63 som börjar med Utskottetförutsätter och slutar med Motionenavstyrks bort ha följande lydelse:Utskottet vill för sin del understrykaatt en förutsättning för att de nyafrivårdspåföljderna skall fungera är attfrivården får erforderliga resurser förarbetet härmed. Någon egentlig utredningom vilka resursbehov frivården har förändamålet har inte vidtagits. Detta hadevarit naturligt med tanke på debesparingar som läggs på kriminalvårdende kommande två åren. En resursbristskulle nämligen kunna äventyra helaförsöksverksamheten. Det är heller intemöjligt att avvakta BRÅ:s utvärdering avförsöksverksamheten med elektroniskövervakning, eftersom den skallredovisas först . I ställetfår det ankomma på regeringen att senasti samband med den ekonomiskavårpropositionen lägga fram enredovisning för om vilkaresursbehov frivården har i nu akuellthänseende. bör regeringenredovisa hur resurserna inomkriminalvården fördelats på de olikaverksamhetsgrenarna under budgetåret1997. Vad utskottet nu med anledning avmotion Ju918 uttalat bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan undermoment 34 bort ha följande lydelse:34. beträffande utredning omfrivårdens resursbehovatt med anledning av motion1996/97:Ju918 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.23. Regionindelning avkronofogdemyndigheterna (mom. 35)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 71 börjar med Utskottet villför och på s. 73 slutar med nyaorganisationen bort ha följandelydelse:Utskottet vill för sin del framhållaatt ett stort förtroende för derättsvårdande myndigheterna frånallmänhetens sida utgör en avhörnstenarna i en fungeranderättsordning. Av vikt för att dettaförtroende skall uppnås är atträttsmyndigheterna har en lokalförankring. Vidare vill utskottetunderstryka betydelsen av att det finnsen geografisk närhet mellan de olikamyndigheterna på rättsväsendets område.Enligt utskottets mening ärsamordningen av statlig verksamhet,inklusive rättsväsendets olikamyndighetsområden, på regional och lokalnivå otillfredsställande. I alltför storutsträckning bestämmer myndigheterna varför sig sin egen geografiska indelningutan övergripande politisk prövning. Motdenna bakgrund anser utskottet att manbör vänta med att genomföra nyaförändringar i den organisatoriskastrukturen på regional och lokal nivåtill dess att en mer övergripande ochsamlad syn på dessa frågor erhållits förden offentliga verksamhetens del. Härvill utskottet peka på detutredningsarbete som pågår i syfte attkartlägga och analysera de regionalakonsekvenserna av förändringar i denstatliga sektorn. Vad som anförts omett moratorium för visstförändringsarbete bör även gälla denaktuella regionindelningen avkronofogdemyndigheterna.Riksdagen bör som sin mening geregeringen till känna vad utskottet häruttalat.dels att utskottets hemställan undermoment 35 bort ha följande lydelse:35. beträffande regionindelning avkronofogdemyndigheternaatt med avslag påpropositionen i denna del samt medbifall till motionerna 1996/97:Ju402yrkande 4 och 1996/97:Ju603, medanledning av motionerna1996/97:Ju601, 1996/97:Ju604,1996/97: Ju605, 1996/97:Ju607 och1996/97:Ju 610 och med avslag påmotionerna 1996/97:Ju606,1996/97:Ju608, 1996/97:Ju609 och1996/97: Ju611,dels avslår de i propositionenframlagda förslagen till1. lag om ändring i utsökningsbalken,2. lag om ändring iutsökningsregisterlagen (1986:617),3. lag om ändring i konkurslagen(1987:672) och4. lag om ändring i lagen (1994:1845)om tillämpningen av Europeiskagemenskapernas konkurrens- ochstatsstödsregler,dels som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.24. BRÅ:s verksamhetsinriktning(mom. 37)(), (),(m), (),(), (),() och () anför:I likhet med vad som framförs i motionJu925 anser vi att den inriktning somBRÅ:s forsknings- ochutvecklingsverksamhet numera har,tillsammans med informations- ochförlagsverksamheten och ansvaret för denofficiella rättsstatistiken, är enmycket god plattform för ett utvecklatstöd till lokalt brottsförebyggandearbete. Regeringen konstaterar också ibudgetpropositionen (utg.omr. 4 anslag F1) att BRÅ med sin nya inriktningprioriterat områden som ligger väl ilinje med den förstärkning av rådetsinriktning mot stöd till lokaltbrottsförebyggande arbete som krävs föratt ta hand om de uppgifter somföljer av det nationellabrottsförebyggande programmet. BRÅ:sverksamhet torde dock successivt behövabyggas ut för att motsvara de lokalabehoven av stöd i det brottsförebyggandearbetet.Vi delar regeringens bedömning att detfinns ett stort behov av en forsknings-och utvecklingsverksamhet inomrättsväsendet. Vi vill här poängtera attforskningen vid sektorsorganen oftautgör ett nödvändigt komplement till denverksamhet som bedrivs vid universitetoch högskolor. Sektorsorganen bidrar ihög grad till förnyelse genom att derasforskningsbehov medför annorlundaproblemformuleringar än deinomvetenskapliga. Frågeställningarna ärofta tvärvetenskapliga, vilket kan krävany kompetens, nya samarbetsmönster ochny metodik. Denna verksamhet måsteemellertid bedrivas i flera miljöer. Detfinns nämligen alltid en risk för att enalltför snäv specialisering inverkarnegativt på forskningens kvalitet,vilket också framhålls iforskningpropositionen. Inte minst fören så ung vetenskaplig disciplin somkriminologin, med ett stort behov avkunskapsuppbyggnad, skulle det varaolyckligt, om en forskningsinriktningblev dominerande. Denna risk är uppenbarom det t.ex. skulle byggas upp en endastor ochutvecklingsverksamheten inomrättsväsendet. Som BRÅ framhållit vidflera tillfällen finns behov avytterligare institutioner medkriminologisk inriktning, vilket skullefrämja mångfald och utveckling inomområdet.Skulle översynen av forsknings- ochutvecklingsverksamheten inomrättsväsendet mynna ut i ett förslag omen enda , anservi att det är angeläget att BRÅ ändå fårbehålla sina nuvarande resurser försådan verksamhet. Vi anser att det ärnödvändigt att BRÅ har egenforskningskompetens för att BRÅ skallkunna biträda med uppföljningar ochutvärderingar av brottsförebyggandeprojekt. Sådan forskningskompetens ärockså en nödvändig förutsättning förandra uppgifter som BRÅ har, nämligenför utvecklingen och analysen avrättsstatistiken, granskning, värderingoch information om forskningsresultat,samt vid utformandet av utbildning ibrottsprevention och medverkan vid sådanutbildning.