bet · GJ01SoU10 · 1996-02-13 00:00:00 — I de allmänna rådenbetonas också vikten av att undervisningom psykofarmaka ingår i grund- ochvidareutbildningen för vårdpersonal,apoteksanställda och olikapersonalkategorier inom socialtjänsten.Svenska Psykiatriska Föreningen har isamarbete med landstingen anordnatfortbildning för psykiatriker ianvändningen av neuroleptika ochbensodiazepiner i ett socialpsykiatrisktperspektiv. Fortbildningen harfinansierats av har ävenarbetat med utbildningsprogram förallmänläkare om ångest ochångestbehandling i samarbete medallmänläkarnas organisation. Finansielltstöd har lämnats av Landstingsförbundetoch Provinsialläkarfonden. Enligtuppgift hölls en konferens i ämnet.Allmänläkarna ansåg att behov avytterligare utbildningstillfällen inteförelåg.I rapporten (Ds 1995:82) sägs attuniversitetens roll inomläkemedelsundervisningen ochfortbildningen bör utvecklas.Arbetsgruppen betonar särskilt vikten avatt universiteten har ett utbud så attfortbildningen av dem som arbetar medläkemedelsförsörjningen kan stärkas.I rapporten behandlas också frågan omproducentobunden information.Arbetsgruppens förslag innefattar ikorthet att Apoteksbolaget när detgäller produktinformation skall tillseatt tillverkarnas information omegenskaper och risker når användaren.När det gäller kompletterande patient-och konsumentinformation skall bolagetsverksamhet vidareutvecklas och särskildvikt skall läggas vid att kompletteraproduktinformationen med jämförande ochproblemorienterad information. Vidareskall Apoteksbolagets professionellainformation, dvs. information tillförskrivare och huvudmän, utvecklas i endialog mellan sjukvårdhuvudmännen ochbolaget. Syftet är att stärka dencentrala informationen och geförbättrade förutsättningar förverksamheten inomläkemedelskommittéerna. Som tidigarenämnts remissbehandlas rapporten förnärvarande.Läkemedelskommittéer finns inomsamtliga landsting och på de flestasjukhus. Kommittéerna, som ärsjukvårdshuvudmännens rådgivande organ iläkemedelsfrågor, verkar för en effektivoch ändamålsenlig läkemedelsbehandling.Kommittéerna rekommenderar preparat tillanvändning inom vården.Kommittén om hälso- och sjukvårdensfinansiering och organisation (HSU 2000)har i delbetänkandet Reform på recept(SOU 1995:122) föreslagit attläkemedelskommittéerna vidareutvecklasmed något ändrade arbetsformer ochkraftfullt ökade resurser. Förslagenbygger på att huvudansvaret förstyrningen av läkemedelsförskrivningenläggs dels på läkemedelskommittéerna,dels på den enskilde förskrivaren,chefsöverläkaren och grupper avförskrivare som en del ikvalitetssäkringsarbetet. Bådeoffentligt anställda ochprivatpraktiserande förskrivare bör gesmöjlighet att medverka i kommittéernasarbete. Kommittén skall har rätt tillinformation om hur grupper avförskrivare - och i vissa fall enskildaförskrivare - följer dessrekommendationer. Informationen skallsedan användas för uppföljning avläkemedelsförskrivningen inomlandstinget samt som underlag fördiskussioner med olika förskrivargrupperoch för fortbildning.Läkemedelskommittéerna bör samverka medvarandra och med kommittéerna viduniversitetssjukhusen samt med berördastatliga myndigheter.När det gäller marknadsföring avläkemedel måste denna enligt 21 §läkemedelslagen vara aktuell, sakligoch balanserad och den får inte hellervara vilseledande . Bestämmelsen kanses som ett tillägg till marknadsförings-lagens (1975:1418) regler för hurmarknadsföringen får gå till.Beträffande receptbelagda läkemedel ärdet som har tillsynöver bl.a. hur produkterna marknadsförs.Det finns också frivilligaöverenskommelser inomläkemedelsbranschen som reglerarinformationen. De läkemedelsföretag somär medlemmar iLäkemedelsindustriföreningen måste följade regler som branschen på egen handställt upp för läkemedelsinformation.Att dessa regler (Regler förläkemedelsinformation) följs bevakas avläkemedelsindustrinsinformationsgranskningsman. Om reglernainte följs kan en anmälan tas upp 2000 har i delbetänkandet Reform pårecept (SOU 1995:122) också föreslagitatt två nya register upprättas, dels ettförskrivarregister hos Socialstyrelsenmed information om förskrivarensidentitet, yrke, specialitet ochtjänsteställe samt en förskrivarkod somär unik för varje förskrivare, dels ettreceptregister hos Apoteksbolaget.Systemet bygger på att uppgifterna påreceptet kompletteras med patientenspostnummer och förskrivarens kod.Kommittén har vidare gjort bedömningenatt information om förskrivningsorsakenstarkt skulle förbättra möjligheternaatt göra mer kvalitativa analyser avläkemedelsförskrivningen, bl.a. inomramen för läkemedelskommittéernasuppföljning av hur olika sjukdomarbehandlas men också i detkvalitetssäkringsarbete som varjeförskrivare är skyldig att svara för.Kommittén föreslår att Socialstyrelsenfår regeringens uppdrag att överväga hurett klassificeringssystem som angerförskrivningsorsak kan utformas.Avsikten är att förskrivningsorsakenskall kunna anges på receptet i form aven kod. skall användassom underlag för fakturering tilllandstingen, landstingens ekonomiskauppföljning och planering samtläkemedelskommittéernas ochförskrivarnas medicinska uppföljning ochkvalitetssäkring.Socialstyrelsen har framfört förslag omatt varje förskrivare skall få endetaljerad rapport om sin egenförskrivning av narkotiska medel ochandra beroendeframkallande läkemedel.Socialstyrelsen har vidare föreslagitatt styrelsen, vid stark misstanke omett oacceptabelt förskrivningsmönsterför läkare, bör få rätt att från apotekbegära uppgifter om enskilda patientersförskrivningar. Kommittén konstateraratt ett system för registrering avenskilda förskrivaresförskrivningsmönster gör det teknisktmöjligt att tillgodose Socialstyrelsensönskemål vad gäller förskrivare.Systemet gör det emellertid inte möjligtatt inhämta uppgifter om enskildapatienters läkemedelsutköp och inteheller om hur många patienter somförskrivningarna avser. Receptregistretskall inte innehålla uppgifter som gördet möjligt att identifiera enskildapatienter. önskemål omatt kunna hämta ut uppgifter om enskildapatienters läkemedelsutköp kan enligtkommittén således inte tillgodoses inomramen för det receptregister somföreslås i betänkandet.Betänkandet remissbehandlas förnärvarande.I detta sammanhang skall också nämnasatt en ny receptblankett för särskildareceptbelagda läkemedel kommer attinföras . Blanketten,som skall användas vid förskrivning avnarkotika, anabola steroider ochtillväxthormon, är ett led i försökenatt minska antalet receptförfalskningar.Utskottets bedömningUtskottet har vid upprepade tillfällenpåtalat det angelägna i att åtgärdervidtas för att komma till rätta medberoendet och missbruket av vissaläkemedel. Utskottet kan nu konstateraatt olika insatser gjorts ellerförbereds.En kartläggning avläkemedelsmissbrukets ochläkemedelsberoendets omfattning,konsekvenser och bakomliggande orsakerbehövs enligt utskottet för attinsatserna mot missbruk och beroendeskall bli så verkningsfulla som möjligt.Utskottet ser därför positivt på attNEPI, i samverkan medFolkhälsoinstitutet, planerar attgenomföra en kartläggning avomfattningen av läkemedelsberoendet. Ettförskrivarregister och receptregister avdet slag som föreslås av HSU 2000 kanunderlätta epidemiologisk forskning inomområdet.För att den enskilde läkaren bättreskall kunna bedöma vad som utgörrationell användning av läkemedel ochkritiskt granska sin egen förskrivningav t.ex. beroendeframkallande medel avtyp bensodiazepiner bör information omden egna förskrivningen av dessaläkemedel återföras till läkarna. Undersenare tid har flera utredningar bl.a.Tillsynsutredningen ochPsykiatriutredningen lagt fram förslagsom syftar till ökad kontroll av egenförskrivning. HSU 2000:s förslag omförskrivarregister och receptregistersyftar också till att förbättrauppföljningen av förskrivningarna i denoffentliga och privat bedrivna vården. Ibetänkandet föreslås också attLäkemedelskommittéerna får ett starkareinflytande över läkemedelsförskrivningenoch rätt till information om de olikaförskrivargruppernasförskrivningsmönster. Både offentligtanställda och privatpraktiserandeförskrivare bör enligt förslaget gesmöjlighet att medverka i kommittéernasarbete. Förslagen från HSU 2000 beredsför närvarande i regeringskansliet.För att öka möjligheten att upptäckaoch hjälpa personer som genom att vändasig till olika läkare erhåller flerarecept på beroendeframkallande medelkrävs tillgång till uppgifter som gördet möjligt att identifiera enskildapatienters läkemedelsutköp. Frågan omregistrering av enskilda patientersläkemedelsutköp har behandlats av HSU2000, som anfört att frågan ärförknippad med svårigheter urintegritetssynpunkt. Utskottet vill inteföregripa regeringens kommande förslag.Ny receptblankett kommer attinföras för bl.a. narkotikaklassadeläkemedel i syfte att göra det avsevärtsvårare att förfalska recept.Socialstyrelsens möjligheter att utövatillsyn över förskrivningen av narkotikaunderlättas därmed.Utskottet vill än en gång framhålla detangelägna i att undervisning omanvändningen av psykofarmaka ochriskerna för beroende och missbruk ingåri grund- och fortbildningen avvårdpersonal och att läkare får kunskapom eventuella alternativabehandlingsåtgärder. De initiativ tillutbildnings- och fortbildningsinsatsersom tagits av är i detta sammanhang mycketvärdefulla. Frågor om undervisning ochförbättrad läkemedelsinformation harockså behandlats i rapportenApoteksbolagets framtida roll. Det ärangeläget att allmännaråd som syftar till att förebyggaberoende och missbruk av psykofarmakaverkligen tillämpas av personal inomprimärvården, allmänpsykiatrin samt äveninom och andraverksamhetsområden inom hälso- ochsjukvården. Utskottet utgår från attSocialstyrelsen följer upp de allmännaråden. Även klientrörelsernasinformation bör hållas tillgänglig förpersonal och patienter. Klient-rörelserna kan förväntas ge ett annatperspektiv på bruket av bensodiazepineroch utvecklingen av beroende ochmissbruk än den medicinska professionenoch därmed utgöra ett värdefulltkomplement till övrig information.Klientrörelsernas erfarenheter avläkemedelsberoende personer bör ocksåtas till vara i vården och behandlingen.Hälso- och sjukvården har ett ansvarför att personer som hamnat i ettberoende eller missbruk får adekvat vårdoch behandling. Det ankommer på varjelandsting att besluta hur vården skallorganiseras. Utskottet noterar medtillfredsställelse att Socialstyrelsenstött ett antal projekt som syftat tillatt få fram nya alternativ och konkretaresurser för avgiftning och behandlingav dem som blivit beroende avbensodiazepiner och attFolkhälsoinstitutet lämnat ekonomisktstöd till olika projekt rörandeförebyggande av läkemedelsberoende ochläkemedelsmissbruk.Utskottet anser det mycket angeläget attarbetet med att komma till rätta medberoende och missbruk av läkemedelfortsätter. Mot bakgrund av det anfördaanser dock utskottet att det förnärvarande inte behövs något initiativav . Motionerna So223 (fp)yrkandena 31-33, So460 (s), So484 (kds)yrkandena 8 och 9 och So489 (v) yrkande15 avstyrks.Förpackning av läkemedel, m.m.I motion So425 av ochBarbro (fp, s) yrkasatt som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheten att användaprovförpackningar av läkemedel. Eftersommänniskor reagerar olika på läkemedelanser motionärerna det vara lämpligt attläkaren inför en långvarig behandling aven patient skriver ut en mycket litenförpackning. Om behandlingen fungerartillfredsställande kan patienten sedanutan extra kostnad hämta ut en störreförpackning. Provförpackningar avläkemedel används dock i alltför ringaomfattning. Regeringen bör ta initiativtill att läkarkåren uppmärksammas påfördelarna med att användaprovförpackningar i större omfattning äni dag.Även i motion So458 av Nils-GöranHolmqvist m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om behovet av åtgärderför att öka möjligheten attprovförskriva medicin. Motionärernaframhåller statsfinansiella ochmiljömässiga skäl för att verka för attläkemedel inte skrivs ut i störreutsträckning än som är nödvändigt. Attläkarna mycket sällan utnyttjarmöjligheten att förskrivaprovförpackningar till patienter berorsannolikt på okunnighet om dennamöjlighet och att läkarnas ansvar församhällets kostnader för läkemedel intemarkerats tillräckligt tydligt liksomatt läkemedelsindustrin inte är skyldigatt inregistrera provförpackningar. Detfinns enligt motionärerna skäl att seöver hur en överförskrivning avläkemedel skall kunna motverkas.Utskottets bedömningUtskottet delar inställningen imotionerna om att läkarna bör övervägaatt i större utsträckning än förnärvarande skriva ut små förpackningareller provförpackningar av läkemedel.Läkemedelskommittéerna, vars uppgift äratt lämna rekommendationer och på annatsätt verka för en tillförlitlig ochrationell läkemedelsanvändning inomlandstingen, har här en viktig roll närdet gäller utfärdande avrekommendationer, riktlinjer ochinformation till förskrivarna. Utskottetär positivt till attläkemedelskommittéerna får en förstärktoch mer aktiv roll.Utskottet anser inte att någottillkännagivande från behövs.Motionerna So425 (fp, s) och So458 (s)avstyrks. beträffande Apoteksbolagetatt avslår motionerna1994/95:Sf204 yrkandena 4-6 och 8 och1994/95:So442,res. (m)2. beträffandeläkemedelsberoendeatt avslår motionerna1994/95:So223 yrkandena 31-33,1994/95:So460, 1994/95:So484 yrkandena8 och 9 samt 1994/95:So489 yrkande 15,3. beträffande förpackning avläkemedel, m.m.att avslår motionerna1994/95:So425 och 1994/95:So458.Stockholm den 13 februari 1996På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), ChristinaPettersson (s), (),(), (),(), (), (), ChristinNilsson (s), (), KerstinHeinemann (fp) och (). Apoteksbolaget (mom. 1), , , och (alla m) anserdels att den del av utskottetsbetänkande som på s. 5 börjar med Defrågor och slutar med So442 (m)avstyrks bort ha följande lydelse:Apoteksbolaget har avyttratpartihandelsbolaget till det finskabolaget . Yrkande 4 i motionSf204 kan därmed avslås. Apoteksbolagethar dock fortfarande efter avyttringenbetydande intressen i partihandelsledet.Utskottet anser att Apoteksbolagetsaktier i partihandelsföretaget avyttras. Vidare anser utskottetatt Apoteksbolagets monopol pådetaljhandel med receptfria läkemedelbör upphävas. Detta skulle ökatillgängligheten och ge den enskildebättre möjlighet att själv vårda sinhälsa. I ett första skede bör endast densom fått särskilt tillstånd tilldetaljhandel med sådana läkemedel fåsälja läkemedlen. Läkemedel som inte kananses vara förenade med några medicinskasäkerhetsrisker bör dock få säljas utankrav på tillstånd. bör ävenreceptbelagda läkemedel, eftertillstånd, få säljas av andra änApoteksbolaget. På så sätt kommerApoteksbolaget att stegvis utsättas förkonkurrens vilket enligt utskottetgynnar tillgängligheten, produktivitetenoch förnyelseförmågan. Målet bör enligtutskottet vara att Apoteksbolaget påsikt privatiseras. Sjukhusen bör ocksåfå möjlighet att upphandla läkemedel föreget bruk direkt från partihandeln. Ensådan ändring leder tilleffektiviseringsvinster inom sjukvårdenoch läkemedelsförsörjningen i övrigt.Vad utskottet nu anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan undermom. 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande Apoteksbolagetatt med anledning avmotionerna 1994/95:Sf204 yrkandena 5,6 och 8 och 1994/95:So442 samt medavslag på motion 1994/95:Sf204 yrkande4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,InnehållsförteckningSammanfattning 1Motionerna 1Ärendets beredning 2Utskottet 2Apoteksbolaget 2Bakgrund 3Utskottets bedömning 5Läkemedelsberoende 5Bakgrund och tidigare behandling 7Utskottets bedömning 12Förpackning av läkemedel, m.m. 13Utskottets bedömning 14Hemställan 14Reservation 15Gotab, 1996