bet · GJ01UU24 · 1996-04-23 00:00:00 — Avtal om ändring av den fjärde m.m. I detta betänkande behandlas regeringensproposition /96:36 angåendegodkännande av avtal om ändring av denfjärde samt godkännandeav överenskommelse om finansiering ochförvaltning av gemenskapsstödet inomramen för det andra finansprotokollettill konventionen. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag. En motion harväckts med anledning av propositionen.Motionen har besvarats av utskottet. I proposition 1995/96:36 föreslårregeringen ()1. att godkänner avtalet omändring av den fjärde Lomékonventionenmellan å ena sidan Europeiskagemenskapernas medlemsstater, Europeiskaunionens råd och Europeiskagemenskapernas kommission och AVS-staterna å den andra sidan,2. att godkänner den internaöverenskommelsen om finansiering ochförvaltning av gemenskapsstödet inomramen för det andra finansprotokollettill den fjärde . 1995/96:U32 av m.fl.(m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om handläggningen vidnästa omförhandling av . Sammanfattning av propositionenInledningLomékonventionen reglerarutvecklingssamarbete och handelspolitikmellan gemenskaperna och de 70 AVS-länderna, dvs. i ,och . Den nugällande fjärde löpermellan och med enöversyn efter halva tiden då storlekenav det finansiella stödet under denandra hälften av konventionens löptidockså skulle fastställas.Översynsförhandlingarna inleddes i maj1994 och avslutades . Deresulterade i ett avtal om ändring avden fjärde somundertecknades i den 4november 1995 av representanter förEuropeiska gemenskapernas medlemsstater,Europeiska unionens råd, Europeiskagemenskapernas kommission och AVS-staterna.Som komplement till ändringsavtaletutarbetades en överenskommelse omfinansiering och förvaltning avgemenskapsstödet inom ramen för detfinansprotokoll som är en del avändringsavtalet.Sverige bidrog aktivt i arbetet medändringsavtalet. Synpunkter inhämtadesfrån biståndsmyndigheterna,och Statensjordbruksverk.BakgrundNär EEG bildades genom 1957bestod större delen av söder omSahara fortfarande av europeiskakolonier. Stater som hade kolonierverkade för att mål ochprinciper skulle inbegripa också dessautomeuropeiska territorier medan andrastater som inte hade några koloniermotsatte sig detta. Man enades om enkompromiss som innebar att samarbetetmed utomeuropeiska områden med ensärskild relation till de dåvarande EEG-länderna omnämndes i medandet ekonomiska stödet till dessa områdenkom att administreras genom en särskildfond, Europeiska utvecklingsfonden(), till vilken medlemsländerna gavsärskilda bidrag vid sidan av sinabidrag till organisationens gemensammabudget.År 1963 hade många av kolonierna blivitsjälvständiga, och 18 länder söder omSahara förhandlade gemensamt gentemotEEG-staterna, vilket resulterade i dets.k. som regleradebistånd och handel under perioden1963-68. Avtalet förnyades därefter fören sjuårsperiod. , ochUganda fick 1971 liknandehandelsförmåner genom det s.k.Arushaavtalet till vilket även Mauritiusanslöt sig. I och med Storbritanniensinträde i EEG 1973 erbjöds ett tjugotalsamväldesländer i , ochStillahavsområdet liknande ställningsom Yaoundéländerna. erbjödsresterande självständiga nationer iAfrika söder om , utom ,samma status. 1974 slog sig de tregrupperna, Yaoundé-, Arusha- ochsamväldesländerna samman och förhandladegemensamt fram ett avtal med EEG somundertecknades i huvudstad år1975 - den första Lomékonventionen.Denna förnyades (LoméII) och 1985 (LoméIII).Det beslöts att den fjärdeLomékonventionen av den 15 december 1989skulle gälla en tioårsperiod. Detfinansiella protokollet, som är knutettill konventionen och som angerstorleken av det finansiella stödettill AVS-länderna genom Europeiskautvecklingsfonden (7) och Europeiskainvesteringsbanken (EIB), omfattade dockendast en femårsperiod. Samtidigtinnehöll den fjärde enbestämmelse om att en halvtids-översynav konventionen skulle äga rum varvidett nytt finansprotokoll för denresterande perioden skulle utarbetas.Det är denna halvtidsöversyn somresulterat i det ändringsavtal och denöverenskommelse om finansiering ochförvaltning som läggs fram förriksdagens godkännande genomföreliggande proposition.Syftet med Lomékonventionerna har bl.a.varit att åstadkomma ett mer långsiktigtsamarbete genom att definiera parternasrättigheter och skyldigheter samtåstadkomma mer förutsägbarhet ochstabilitet i biståndsflödet. De syftarockså till att erbjuda en stabilaremiljö för ökad handel genom preferenseroch handelsfrämjande åtgärder. Kretsenav samarbetsländer har successivtvidgats, och nya element ochförbättringar har också införts ikonventionerna. Som exempel nämns ipropositionen att den fjärdeLomékonventionen medfört att alltfinansiellt stöd utom det som förvaltasav Europeiska investeringsbanken lämnasi gåvoform. Genom den fjärdeLomékonventionen öppnades också enmöjlighet att ge relativt omfattandestrukturanpassningsbistånd. Ökad tonvikthar lagts vid respekt för de mänskligarättigheterna och, genomändringsavtalet, respekt fördemokratiska principer.Loméavtalet omfattar 70u-länder, varav 47 i , 15 iVästindien och 8 i . 38av dem har av FN klassificerats somminst utvecklade länder (MUL).Lomésamarbetet har en särställninggenom att Europeiska utvecklingsfondenfinansieras genom särskilda bidrag ochinte genom bidrag över gemenskapensbudget, till skillnad från detutvecklingssamarbete som bedrivs medländer i och och iMedelhavsområdet. Biståndet till AVS-länderna inom ramen för Lomékonventionensvarar för knappt hälftenav det sammanlagda biståndet genomgemenskapen.I propositionen väcks frågan om det ärlämpligt att ha flerabiståndssystem inom EU som bl.a. skiljersig i fråga om finansieringen. När maninom måste ta ställning tillLomékonventionens framtid kommer dennafråga att aktualiseras.Sverige har genom anslutningsfördragetav avseende Sverigesanslutning till Europeiska unionen (SÖ1995:17) förbundit sig att fr.o.m. den 1januari 1995 tillämpa bestämmelserna iden fjärde . Riksdagenhar godkänt anslutningsfördraget. Vidarehar införlivats medsvensk rätt genom lagen (1994:1500) medanledning av anslutning tillEuropeiska unionen.Innehållet i den fjärde LomékonventionenDen fjärde omfattar eningress och fem huvudavdelningar,nämligen allmänna föreskrifter församarbetet, områden för samarbete,medlen för samarbetet, institutionernasverksamhet och slutbestämmelser. Tilldetta är fogat ett antal protokoll,varav ett behandlar finansiella frågor.I avtalskomplexet ingår också en slutaktmed ett antal förklaringar som utgör enintegrerad del av konventionen.I det följande redovisas huvuddragen avinnehållet i konventionen som bakgrundtill redovisningen av ändringsavtalet.IngressenParterna bekräftar här bl.a.fasthållandet vid principerna i Förentanationernas stadga och sin tro på degrundläggande mänskliga rättigheterna,på alla aspekter av mänsklig värdighetoch på individens värde, som dencentrala kraften och förmånstagaren iutvecklingen, på lika rätt för män ochkvinnor och för nationer, stora och små.Ingressen erinrar även om den allmännadeklarationen om de mänskligarättigheterna och andra deklarationer,vilka erkänner behovet av att respekteraoch garantera medborgerliga ochpolitiska rättigheter och att strävaefter att åstadkomma fullt åtnjutande avekonomiska, sociala och kulturellarättigheter.Del ett - allmänna föreskrifter församarbetetSamarbetet skall bedrivas enligtföljande grundläggande principer:- Likställdhet mellan deltagarna, respektför deras suveränitet, intressegemenskapoch ömsesidigt beroende.- Varje stats rätt att själv välja sinpolitiska, sociala, kulturella ochekonomiska linje.- Stabilitet i förbindelserna på grundvalav ett överenskommet system församarbetet.Stöd skall lämnas till AVS-staternasansträngningar att åstadkomma engenomgripande utveckling, vilken skallgrundas på en balans mellan ekonomiskamål, rationellt tillvaratagande avmiljön och förstärkning av naturresurseroch mänskliga resurser.Vikten av att respektera och främja demänskliga rättigheterna lyfts fram påett utförligt sätt.Särskilda ansträngningar skall görasvad gäller utvecklingen på landsbygden,miljöskydd och bevarande avnaturresurser. Stor vikt skall fästasvid regionalt samarbete. Man erkännerbehovet av att ge de minst utveckladeAVS-staterna särskild behandling.För att främja handeln har parternaenats om bl.a. allmänna regler förhandeln och särskilda regler förgemenskapens införsel av vissa produkterfrån AVS-staterna. De skall bygga påprincipen om fri tillgång tillgemenskapsmarknaden för varor som harsitt ursprung i AVS-staterna medsärskilda föreskrifter förjordbruksvaror och en skyddsklausul.Gemenskapen skall bidra till AVS-staternas utveckling genom finansiellaresurser och lämpligt tekniskt bistånd.Stödet skall lämnas inom ramen förfemåriga program.Vikten av att stabiliseraexportintäkter som grundas påjordbruksproduktion och att bistå ländersom drabbas av allvarliga avbrott igruvsektorn bekräftas.Ett antal gemensamma institutioner harbildats för hanteringen av frågor somberör - ministerrådet,ambassadörskommittén och den gemensammaförsamlingen. skall bl.a.dra upp huvudlinjerna för det arbete somskall utföras vid tillämpningen avkonventionen, fatta de politiska beslutsom behövs för att konventionens målskall uppnås och fatta beslut påsärskilda områden som anges ikonventionen. skallbistå ministerrådet och övervakagenomförandet av konventionen. , som skall beståav medlemmar av ochparlamentariker/representanter för AVS-länderna skall vara ett rådgivandeorgan.Del två - områden för samarbetetUnder denna rubrik nämns och preciserasåtgärder inom följande samarbetsområden:1) Miljön2) Jordbrukssamarbete, säkradlivsmedelsförsörjning och landsbygdsut-veckling3) Utveckling av fisket4) Samarbete om råvaror5) Industriell utveckling, tillverkningoch bearbetning6) Utveckling på gruvdriftens område7) Utveckling på en ergiområdet8) Företagsutveckling9) Tjänsteutveckling10) Utveckling av handeln11) Kulturellt och socialt samarbete12) Regionalt samarbeteDel tre - instrument för samarbetetI denna del behandlas samarbetet påhandelsområdet, råvaruområdet, samarbetevad gäller utvecklingsfinansiering,förfaranden för genomförande ochsamarbetet med de minst utveckladeländerna, länder utan kuster ochö-stater.På handelsområdet skall tullfrihet rådaför nästan alla industrivaror. Ett antaljordbruks- och livsmedelsvaror,textilier och textilartiklar beviljasantingen tullfrihet eller nedsattatullar. I flera fall beviljastullfriheten bara för en begränsadimportvolym.Råvaruområdet ägnas särskilduppmärksamhet genom två finansieringssy-stem för stabilisering avexportinkomster från jordbruksproduktion(STABEX) och för stöd till AVS-statervilkas gruvsektor drabbas av svårigheter(SYSMIN).Konventionen ger utförliga anvisningarom hur programmeringen och hanteringenav biståndet skall gå till. Den germottagarlandet en central roll iprogrammerings- ochprojektförberedelsearbetet. Samtidigthar kommissionen ett väsentligtinflytande, och gemenskapens fältkontori mottagarlandet skall spela en aktivroll.Konventionen gör det möjligt att gestöd till strukturanpassning ochinnehåller utförliga anvisningar för hurdetta stöd skall utformas.Särskild uppmärksamhet skall ägnas åtde minst utvecklade länderna, länderutan kuster och ö-länder.Huvudansvaret för upphandling somfinansieras genom Europeiskautvecklingsfonden skall ligga hosmottagarländerna, dock skall samråd ägarum med kommissionen. Upphandling skallnormalt ske i öppen internationellkonkurrens inom hela kretsen av AVS- ochgemenskapsstaterna.Del fyra - institutionernas verksamhetI detta avsnitt ges närmare regler förministerrådets, ambassadörskommitténsoch den gemensamma församlingensverksamhet.Del fem - slutbestämmelserUnder denna rubrik anges bl.a. attkonventionen sluts för en period av tioår med början den 1 maj 1990.Till konventionen är fogade ett antalprotokoll som utgör en integrerad del avkonventionen.Ett av dessa protokoll är ettfinansprotokoll som anger omfattningenav det finansiella samarbetet för enperiod av med början den 1 mars1990. Det totala finansiella stödet tillAVS-länderna skall uppgåtill 12 000 miljoner ecu. Av dettabelopp skall 10 800 miljoner komma frånEuropeiska utvecklingsfonden (7) och1 200 miljoner ecu vara lån frånEuropeiska investeringsbankens egnamedel.Ändringsavtalet och överenskommelsen omfinansiering och förvaltning avgemenskapsstödetI propositionen anges att de tvåparterna gick in i förhandlingarna mednågot olika utgångspunkter.Gemenskaperna önskade öka betoningen påvikten av mänskliga rättigheter ochdemokratiska principer och eftersträvadeen effektivisering av samarbetet inomramen för . Påhandelsområdet var man beredd atttillsammans med AVS-staterna undersökahur de sistnämnda i större utsträckningskulle kunna dra fördel av dehandelsförmåner som redan fanns med ikonventionen. AVS-staterna å sin sidaförnekade inte vikten av mänskligarättigheter och demokratiska principermen betonade att det var väsentligt attha en effektiv mekanism för lösning avtvister som kunde uppkomma om eventuellakränkningar av dessa rättigheter ochprinciper. Tonvikten lades dock vidhandelsfrågor inklusive råvarufrågor,och AVS-staterna underströk ocksåangelägenheten av att de finansiellaresurser som skulle ställas tillförfogande ökade väsentligt i realatermer.Förhandlingarna inleddes formellt vidett ministermöte i i maj 1994.De slutfördes den 30 juni 1995.Avtalet om ändring av den fjärdeLomékonventionen omfattar 67 ändringar ikonventionens huvuddel, vartill kommerett nytt finansprotokoll och vissaändringar i andra protokoll.Ett väsentligt nytt element blev attförbindelserna avses stärkas genom enfördjupad politisk dialog som utvidgastill att omfatta frågor och problem somrör utrikespolitik och säkerhet. Vidareinfördes en ökad betoning avdemokratiska principer och ensuspensionsklausul som gör det möjligtatt avbryta samarbetet med länder somkränker de mänskliga rättigheterna ochdemokratiska principer. Påhandelsområdet infördes ytterligarelättnader genom bl.a. ett visst ökatmarknadstillträde för jordbruksprodukteroch förbättring och förtydligande avursprungsreglerna. Ett mer flexibeltsystem för programmeringen av biståndetinförs också.Uppgörelsen om finansiering finns i detfinansiella protokoll som är en del avändringsavtalet och i överenskommelsenom finansiering och förvaltning avgemenskapsstödet inom ramen förfinansprotokollet. Det finansiellaprotokollet anger att det sammanlagdastödet till AVS-länderna skall öka från12 000 miljoner ecu , varav 10 800 miljonerecu från Europeiska utvecklingsfondenoch 1 200 miljoner från Europeiskainvesteringsbankens egna resurser, till14 625 miljoner , varav 12 967 miljonerecu från Europeiska utvecklingsfondenoch 1 658 miljoner ecu från Europeiskainvesteringsbanken.Överenskommelsen om finansiering ochförvaltning av gemenskapsstödet angeromfattningen av det sammanlagda stödetgenom Europeiska utvecklingsfonden ()och Europeiska investeringsbanken (EIB),de enskilda ländernas bidrag tillEuropeiska utvecklingsfonden,användningsområden och bestämmelser avmer administrativ natur om hur ochEIB-stödet skall förvaltas. En åttondeeuropeisk utvecklingsfond skallinrättas, vilken sammanlagt skalltillföras 13 132 miljoner ecu. (Attbeloppet är större än vad som anges idet finansiella protokollet tilländringsavtalet beror på attfinansieringsöverenskommelsen omfattarstöd både till AVS-länderna och tillutomeuropeiska länder och territorier,som lyder under , ,och medandet finansiella protokollet endast avserstödet till AVS-staterna.) Av det beloppsom tillförs utvecklingsfondenfinansieras 12 840 miljoner ecu avmedlemsstaterna (andel 350miljoner ecu motsvarar ca 3 050 miljonerkronor). Till detta belopp kommer 292miljoner ecu i icke utnyttjade medelfrån de fjärde, sjätte och sjundeutvecklingsfonderna.1 finansieringsöverenskommelsen angesatt 1 693 miljoner ecu skall tas frånEuropeiska investeringsbankens egnamedel och ges i form av lån, varav 1 658miljoner till AVS-staterna ochresterande 35 miljoner tillutomeuropeiska länder och territorier.Det sammanlagda stödet genom Europeiskautvecklingsfonden och Europeiskainvesteringsbanken till AVS-ländernaoch ochterritorier uppgår därmed till 14 825miljoner ecu.I avvaktan på att överenskommelsen hargodkänts av medlemsstaterna och för attprogrammeringen skall kunna genomförashar ett beslut den 20 december 1995fattats om provisorisk tillämpning av dedelar av överenskommelsen som behandlarprogrammeringen av biståndet. Ianslutning till detta beslut harmedlemsstaterna avgett en förklaring medinnebörd att beslutet om provisorisktillämpning på intet sätt föregriperratifikationsproceduren och attkommissionen inte kan göra någrafinansiella åtaganden innanfinansieringsöverenskommelsen trätt ikraft.Medelsbehovet kommer attanges i de årliga budgetpropositionernaunder biståndsanslaget för Bidrag tillEG:s gemensamma bistånd.I propositionen noteras att de tre nyamedlemsstaterna - , ochÖsterrike - genom sina bidrag svarar förnärmare hälften av ökningen av bidragentill Europeiska utvecklingsfonden ochatt fondens totalbelopp ökas genom medelfrån tidigare utvecklingsfonder, sominte utnyttjats. Den kollektiva extrainsatsen från EU-medlemsstaternaförefaller därför relativt måttlig,vilket enligt propositionen ingerosäkerhet , särskilt medbeaktande av att Lomésamarbetet främstavser fattiga u-länder.Regeringens övervägandenRegeringen föreslår att skallgodkänna avtalet om ändring av denfjärde ochöverenskommelsen om finansiering ochförvaltning av gemenskapsstödet inomramen för det andra finansprotokollettill den fjärde Lomékonventionen.Regeringen anför att den fjärdeLomékonventionen utgör en väsentlig deli gemenskapens samarbete med u-ländernaoch att den innehåller många element somligger i linje med svenskbiståndspolitik.Regeringen pekar vidare på det viktiganya element som införs genomändringsavtalet då man genom en bredarepolitisk dialog som utvidgas till attomfatta frågor och problem som rörutrikespolitik och säkerhet kommer attstärka förbindelserna. Till detta kommeren ökad betoning av respekt fördemokratiska principer som komplementtill vad som anges i konventionen omrespekt för de mänskliga rättigheternasamt den nya suspensionsklausulen somgör det möjligt att avbryta samarbetetmed en AVS-stat som inte respekterar demänskliga rättigheterna ochdemokratiska principer.Ändringsavtalet präglas enligtregeringens mening också av en strävanatt åstadkomma ökad effektivitet ibiståndet. Det mer flexiblaprogrammeringssystem som införs är ettuttryck för detta. Det innebär attlångsiktigheten i biståndssamarbetetbevaras som risken för attmedel skall ligga outnyttjade motverkas.Ändringsavtalet innebär ett visst ökatmarknadstillträde för jordbruksprodukteroch en förbättring av ursprungsreglernaoch uttrycker en allmän strävan attbidra till att förbättra AVS-staternasmöjligheter att ta till vara dehandelslättnader och stödåtgärder somkonventionen erbjuder.I ändringsavtalet är det Europeiskagemenskapernas medlemsstater, Europeiskaunionens råd och Europeiskagemenskapernas kommission som är parterå ena sidan. Avtalet är därmed ett s.k.blandat avtal. Detta innebär att avtaletäven reglerar förhållanden som liggerutanför gemenskapskompetensen och därmedinom ramen för medlemsländernaskompetens. Medlemsstaterna åtar sigförpliktelser bl.a. genom stadgandet ompolitisk dialog och genom detfinansprotokoll som är en del avändringsavtalet och genom den särskildaöverenskommelsen om finansiering. Medhänsyn till detta och till attändringsavtalet ochfinansieringsöverenskommelsen är avstörre vikt skall de enligt 10 kap. 2 §i regeringsformen godkännas avriksdagen.Sammanfattning av motionenI motion 1995/96:U32 (m) hemställermotionärerna att som sinmening ger regeringen till känna att detmed anledning av storabetydelse är angeläget att regeringen iskrivelse till i god tidinformerar om sina intentioner införförhandlingar om den sannolikt femteLomékonvention som följer när den fjärdelöper ut. Det tullfria tillträdet tillEU:s inre marknad för produkter från 70u-länder i , och StillaHavet är av vital betydelse förländernas tillväxt ochfattigdomsbekämpning, vilket ökarförutsättningarna för utveckling motdemokrati och respekt för mänskligarättigheter. Även det finansiellastödets inriktning har betydelse. Det ärdärför enligt motionärernas meningviktigt att godkännerföreliggande ändringar iLomékonventionen och den internaöverenskommelsen om finansiering ochförvaltning av gemenskapsstödet.Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens uppfattningatt den fjärde Lomékonventioneninnehåller många element som ligger ilinje med svensk biståndspolitik.Ändringsavtalet bidrar till attytterligare förbättra konventionen.Utskottet noterar medtillfredsställelse att en ökad betoninggörs av respekten för de mänskligarättigheterna och demokratiskaprinciper. Utskottet anser också detvara värdefullt att ett protokolltillkommit om hållbar förvaltning avskogstillgångar, vilket bl.a. innebäratt ansträngningar skall koncentrerastill skydd av hotade tropiska skogar.I motion 1995/96:U32 (m) anförs attregeringen bör informerariksdagen om sina intentioner införförhandlingarna när den fjärdeLomékonventionen löper ut. Utskottetfinner detta vara angeläget ochförutsätter att så kommer att ske pålämpligt sätt.Därmed anses motion 1995/96:U32 (m)besvarad.Utskottet tillstyrker med det ovananförda att godkänner avtaletom ändring av den fjärdeLomékonventionen och den internaöverenskommelsen om finansiering ochförvaltning av gemenskapsstödet. Utskottet hemställer 1. beträffande avtalet omändring av den fjärdeLomékonventionenatt med bifall tillpropositionen godkänner avtalet omändring av den fjärdeLomékonventionen mellan å ena sidanEuropeiska gemenskapernasmedlemsstater, Europeiska unionensråd och Europeiska gemenskapernaskommission och AVS-staterna å denandra sidan,2 beträffande den internaöverenskommelsen om finansiering ochförvaltning av gemenskapsstödetatt med bifall tillpropositionen godkänner den internaöverenskommelsen om finansiering ochförvaltning av gemenskapsstödet inomramen för det andra finansprotokollettill den fjärde , 3. beträffande information tillriksdagenatt förklarar motion1995/96:U32 besvarad med vadutskottet anfört.Stockholm den 23 april 1996På utrikesutskottets vägnarNils T SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), BertilPersson (m), (),(), (),(), (), BodilFrancke (), (), (), (), () och IngbrittIrhammar (c).