bet · GJ01BoU10 · 1996-04-25 00:00:00 — 7 (m)10. beträffande konsumentskyddetvid nybyggnad av småhusatt med bifall tillproposition 1995/96:101 yrkande 3 imotsvarande del och med avslag påmotion 1995/96:Bo18 yrkande 8godkänner vad regeringen anfört omatt ändra förutsättningarna förstatligt räntestöd såvitt gällerkonsumentskyddet vid nybyggnad avsmåhus,11. beträffande förhållandena påbostadsmarknadenatt avslår motion1995/96:Bo18 yrkandena 1-3,res. 8 (v)12. beträffande Habitat IIatt avslår motion1995/96:Bo18 yrkande 9,13. beträffande tidsfristen förvisst stöd från fonden för fukt- ochmögelskadoratt som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört.Stockholm den 25 april 1996På bostadsutskottets vägnarLennart NilssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), RigmorAhlstedt (c), (), StigGrauers (m), (), LenaLarsson (s), (), LilianVirgin (s), (), Per (), () och PeterWeibull (). Finansieringen av skattelättnaden(mom. 2)Per () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 5 börjar med Även vad ochslutar med motion 1995/96:Bo17 (mp) bort ha följande lydelse:Vad gäller frågan om hurskattelättnaden för bostäder med värdeår1991 skall finansieras instämmerbostadsutskottet i den bedömning somgörs i motion 1995/96:Bo17 (mp). Det ärsåledes inte lämpligt att åtgärder ibostadsbeståndet, även om de i och försig är önskvärda, bekostas med medel somär avsatta för att möjliggöraskattelättnader för företag. De nuaktuella skattelättnaderna börfinansieras på annat sätt. Regeringenbör anmodas att återkomma tillriksdagen med förslag i frågan.Vad utskottet nu med anledning avmotion 1995/96:Bo17 (mp) anfört börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse:2. beträffande finansieringen avskattelättnadenatt med anledning av motion1995/96:Bo17 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,2. Hanteringen av fastighetsskattefrågan(mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 5 börjar med Den kritik ochslutar med avstyrks således bort haföljande lydelse:Den av regeringen föreslagna och avutskottet accepterade förändringen avskattereglerna för bostäder med värdeår1991 innebär att de ekonomiska problemenför den aktuella årgången endasttemporärt kan lindras. Dennaregeländring hade för övrigt varitobehövlig om övergångsbestämmelserna förfastighetsskatten givits en mergenomarbetad utformning redan frånbörjan. Det finns därför skäl att även iandra avseenden se överfastighetsskattebestämmelserna i syfteatt ge rimliga villkor för de delar avbostadsbeståndet som haromfattande ekonomiska problem.Regeringen bör ge den bostadspolitiskautredningen i uppdrag att vidareöverväga denna fråga.Vad utskottet nu med anledning avmotion 1995/96:Bo18 yrkande 4 anfört börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 3bort ha följande lydelse:3. beträffande hanteringen avfastighetsskattefråganatt med anledning av motion1995/96:Bo18 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Bostadsbeskattningen i allmänhet(mom. 4), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 6 börjar med Skatteutskottethar och slutar med samt Bo24 (m) bortha följande lydelse:Sedan den socialdemokratiska regeringentillträdde har fastighetsbeskattningen skärpts kraftigt.Basen för uttag av fastighetsskatt harbreddats till att återomfatta kommersiella lokaler ochdessutom industrifastigheter. För småhusoch flerbostadshus har skatten höjtsfrån 1,5 till av taxeringsvärdet.Genom fastighetstaxeringen 1996 och denårliga omräkningen av taxeringsvärdenakommer skatteuttaget att öka ytterligare. Ökningen beräknas bli närmare 5miljarder kronor, varav ungefär hälftenär en följd av den höjda skattesatsen.Detta innebär givetvis ökadeboendekostnader. Eftersom skattenbaseras på fastighetens marknadsvärdeblir variationerna stora mellan olikadelar av landet med orimliga resultatför många hushåll, särskilt i attraktivaområden.Som framhålls i Moderatasamlingspartiets partimotion Bo24 visarde utredningar som har presenteratsunder den borgerliga regeringsperiodenatt fastighetsskatten strider mot tankenpå neutralitet mellan olika former avnäringsverksamhet och investeringar ochdr en felaktig metod för beskattningenav ägda bostäder. bör därförfastighetsskatten slopas och försmåhusen och bostadsrätterna ersättasmed en schablonmässigt beräknad intäktav kapital. Därmed återställs densymmetri som motiverar rätten tillavdrag för ränteutgifter för lånatkapital i bostaden. En planmässigavveckling av fastighetsskatten börockså genomföras som en anpassning avden svenska skattenivån till detväsentligt lägre genomsnittet för . För att begränsa de nuvarandesnedvridningarna avfastighetsbeskattningen bör mansamtidigt reducera underlaget förbeskattningen till att endast avse dettaxerade byggnadsvärdet. Detta innebäratt beskattningen av markvärdet börslopas.Enligt utskottets uppfattning är detangeläget att fastighetsbeskattningensuccessivt läggs om i den nu angivnariktningen. Med ett lägre skatteuttagskapar man dessutom förutsättningar fören angelägen förenkling avfastighetstaxeringen. I reformen böräven ingå att förmögenhetsskattenslopas.Som framgår av partimotionen är detinte möjligt att genomföra de ovanförordade ändringarna med verkan redanfrån . Utskottetinstämmer därför i de förslag omtillfälliga åtgärder som föreslås imotionen. Dessa har samma inriktning somden långsiktiga lösning som här harskisserats. En sådan åtgärd är attfastighetsskatten på bostäder sänks från1,till av taxeringsvärdetfr.o.m. Samtidigtbör de orimliga regionala skillnadernaundanröjas eller lindras genom attmarkvärdet inte tas upp till beskattningfullt ut. I avvaktan på en permanentlösning bör uttag av fastighetsskattinte ske på hälften av det markvärde somöverstiger 100 000 kr.Bostadsutskottet instämmer vidare i vadsom förordas i motionen om att gränsenför skattepliktig förmögenhet bör höjastill åtminstone iavvaktan på att förmögenhetsskattenslopas helt. Även sambeskattningen avförmögenheter bör slopas.Utskottet anser sammanfattningsvis attriksdagen med anledning av motion1995/96:Bo24 (m) yrkandena 1 och 2 somsin mening bör ge regeringen till kännavad som ovan anförts om fastighetsskatten samt begära att regeringensnarast lägger fram de förordadeförslagen om lagändringar per den 1januari 1996. Därmed tillgodoses också iallt väsentligt vad som förordats imotionerna 1995/96:Bo21 (kds) yrkande 1och 1995/96:Bo23 (fp) yrkandena 1 och 2.dels att utskottets hemställan under 4bort ha följande lydelse:4. beträffande bostadsbeskattningeni allmänhetatt med anledning avmotionerna 1995/96:Bo21 yrkande 1,1995/96:Bo23 yrkandena 1 och 2 samt1995/96:Bo24 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,4. Bostadsbeskattningen i allmänhet(mom. 4)() och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 6 börjar med Skatteutskottethar och slutar med samt Bo24 (m) bortha följande lydelse:Fr.o.m. år 1996 har skattesatsen förfastighetsskatten för samtliga bostadsfastigheter höjts till avtaxeringsvärdet. Från samma tidpunktgäller nya taxeringsvärden för egnahem,baserade marknadsvärde.Samtidigt gäller att taxeringsvärdenajusteras i ett nytt system meds.k. Desammanlagda effekterna härav blirförödande för många familjer. Värstdrabbade är de som bor i storstäder ochskärgårdar. Många barnfamiljer,pensionärer med låga inkomster, de somköpt sina hus när priserna stod somhögst och familjersom drabbas av arbetslöshet, kommer heltenkelt inte att ha råd att bo kvar.I motionerna från fp respektive kds harmot denna bakgrund föreslagits att enöversyn av boendebeskattningsfrågornasnarast bör genomföras. anser att behovet av ensådan översyn är uppenbart. Mest akut ärdärvid att utan ytterligarefördröjning föreläggs förslag omåtgärder som kan mildrafastighetsbeskattningens effekter i våraskärgårdar och övriga särskilt utsattaområden. Det är nödvändigt att nuundanröja den berättigade oro förframtiden som finns bl.a. hos denbofasta skärgårdsbefolkningen.Även mer generella frågor med betydelseför boendebeskattningen bör övervägas ienlighet med motionsförslagen. Detgäller exempelvis möjligheten att införaen takregel för markvärdet vidfastighetsbeskattningen och enbegränsning av förmögenhetsbeskattningengenom slopad sambeskattning eller genomen höjning av det skattefriagrundbeloppet.Vad utskottet nu med anslutning tillförslagen i motionerna 1995/96:Bo21(kds) yrkande 1 och 1995/96:Bo23 (fp)yrkandena 1 och 2 anfört, bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Detta innebär även att vad som förordatsi motion 1995/96:Bo24 (m) till viss delkan anses bli tillgodosett.dels att utskottets hemställan under 4bort ha följande lydelse:4. beträffande bostadsbeskattningeni allmänhetatt med anledning avmotionerna 1995/96:Bo21 yrkande 1,1995/96:Bo23 yrkandena 1 och 2 samt1995/96:Bo24 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,5. Bostadsfinansieringsreglerna pålängre sikt (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 7 börjar med Denbostadspolitiska utredningen har ochslutar med detta skäl bort ha följandelydelse:Även om den bostadspolitiskautredningen i sitt delbetänkande inteklart velat förorda en avveckling av1993 års regler för bostadsfinansieringär det uppenbart att helt nyaförutsättningar måste gälla för detstatliga stödet i fortsättningen.Bostadsutskottet instämmer i vad somförordas i motion 1995/96:Bo18 (v)yrkande 5 i denna fråga. Ett nyttregelsystem bör således utarbetas däräven hänsyn tas till bostadensutformning vad gäller bl.a. materialval,planering och inomhusmiljö.Utskottets ställningstagande i dennafråga bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5bort ha följande lydelse:5. beträffandebostadsfinansieringsreglerna pålängre siktatt med anledning av motion1995/96:Bo18 (v) yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,6. Möjlighet att binda räntenivån (mom.7)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 9 börjar med Utskottet har och slutar med avstyrks således bortha följande lydelse:Som anförs i motion 1995/96:Bo18 (v)yrkande 6 kan den ordning med möjlighetatt binda räntenivån som denbostadspolitiska utredningen utarbetatendast ses som en kortsiktig lösning.Det får därför anses motiverat att denbostadspolitiska utredningensslutförslag om ett nyttbostadsfinansieringssystem ges en sådanutformning att det blir stabilt även pålång sikt och att det inte ger utrymmeför spekulation i räntenivåer eller iandra avseenden. Ett riksdagenstillkännagivande i denna fråga enligtförslaget i v-motionerna förordas avutskottet.dels att utskottets hemställan under 7bort ha följande lydelse:7. beträffande möjlighet att bindaräntenivånatt med anledning av motion1995/96:Bo18 yrkande 6 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,7. Hyresgästinflytandet vid ombyggnad(mom. 9), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 12 börjar med Utskottetdelar och på s. 13 slutar med tillkänna bort ha följande lydelse:Orsaken till den ökade aktiviteten vadgäller ombyggnader av bostadsfastigheterstår att finna i de extra subventionersom tillkommit . Istället för att skapa braförutsättningar för en normalfastighetsförvaltning med ett löpandeunderhåll och en successiv förnyelse avbostadsbeståndet har densocialdemokratiska regeringen gåttvidare med en ryckig bostadspolitik somendast riskerar att orsaka nya problempå bostadsmarknaden.Många fastighetsägare har givetvis, somavsikten var, genomfört ombyggnaderunder den tid som det extra stödetutgått. Genom ombyggnad och upprustningav bostäderna har bruksvärdet höjts.Därmed har hyran, helt i linje medgällande lagstiftning och normalt ocksåmed godkännande av hyresgästernasorganisation, kunnat höjas.Hyreshöjningarna är en förutsättning föratt investeringen skall kunnafinansieras. Det ligger givetvis i bådefastighetsägarens och hyresgästernasintresse att fastigheten kan hållas igott skick och att den ekonomiskaförvaltningen bedrivs på ett sådant sättatt inte obeståndssituationer uppkommer.De hyreshöjningar som skett i sambandmed ombyggnader är således en följd avgällande regler på hyresmarknaden. Någrabelägg för att omotiverade ombyggnadergenomförts läggs inte fram avregeringen. Det framgår för övrigt inteav propositionen närmare vilken typ avombyggnader som regeringen ansermotivera de extraordinära åtgärder somnu föreslås. Regeringen hänvisar endasttill att det hävdas från allt fler hållatt det statliga ombyggnadsstödetmedverkar till onödigt omfattandeombyggnadsåtgärder . - som ärden ansvariga myndigheten på området -har emellertid varken kunnat beläggadetta påstående eller kunnat ta framnågra exempel på de onödiga åtgärderna. Det har dessutom av Boverketframhållits att om en temporär regelskall ha någon effekt så skulle denträtt i kraft senast vid årsskiftet1995/96. har senare i ettremissvar avrått regeringen från attinföra den regel som är aktuell.Under utskottets beredning av dettaärende har det framkommit att endast ettmycket begränsat antal ombyggnaderförväntas påbörjas som dentemporära regeln föreslås vara i kraft.Det stora antalet ombyggnader somgenomförs med det extra statliga stödetkommer således inte alls att beröras,eftersom dessa projekt enligt gällanderegler redan skall vara påbörjade. Dettagör det än mer oförklarligt attregeringen valt att föreslå en regel omhyresgästinflytande som helt bryter motde förutsättningar som gällt iförhållandet mellan fastighetsägare ochhyresgäster.Som framgår av framför allt motion1995/96:Bo20 (m) kan en rad principiellainvändningar riktas mot den avregeringen föreslagna ordningen med en vetorätt för hyresgästorganisation.Förslaget strider således mot degrundläggande principer som hittillsrått på hyresmarknaden och föregriperdessutom beredningen av den utredning omhyreslagstiftningen som nyligenavslutats och remissbehandlats. Vidarekränker förslaget den enskildes rätttill medbestämmande. Rätten att yttrasig över en ombyggnad förutsätts iförsta hand ges till enhyresgästorganisation. Den enskildehyresgästen ges alltså ingen möjlighettill medbestämmande vad gällereventuella åtgärder i den egnalägenheten. Regeringens avsikt ärtydligen att återupprätta detkollektivistiska system förhyresgästmedverkan som den förraborgerliga regeringen avskaffade.Slutligen strider regeringens förslagmot grundläggande rättsprinciper. Det ärgivetvis helt orimligt attfastighetsägarens berättigade intresseav att hålla sin fastighet i gott skickkan komma att åsidosättas i principgenom ett veto från hyresgästernasorganisation. Som motionärernaframhåller kan en hyresgästorganisationockså genom att endast förhålla sigpassiv stoppa en planerad och nödvändigombyggnad.Vad utskottet ovan anfört innebärsammanfattningsvis att regeringensförslag om hyresgästers inflytande vidombyggnad av hyreshus bör avslås.Riksdagen bör dessutom som sin mening geregeringen till känna vad utskottet ovananfört med anledning av motion1995/96:Bo20 (m). Detta innebär attockså motionerna 1995/96:Bo21 (kds)yrkande 2, 1995/96:Bo22 (c) och1995/96:Bo23 (fp) yrkande 3 i alltväsentligt blir tillgodosedda. Motion1995/96:Bo18 (v) yrkande 7 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 9bort ha följande lydelse:9. beträffande hyresgästinflytandetvid ombyggnadatt med anledning avmotionerna 1995/96:Bo20, 1995/96:Bo21 yrkande 2, 1995/96:Bo22 och1995/96:Bo23 yrkande 3 samt medavslag på proposition 1995/96:101yrkande 3 i motsvarande del ochmotion 1995/96:Bo18 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,8. Förhållandena på bostadsmarknaden(mom. 11)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 15 börjar med vill och på s. 16slutar med avstyrks således bort haföljande lydelse:Förhållandena på bostadsmarknaden hargenomgått kraftiga förändringar under1990-talet. Stora delar av det sentbyggda bostadsbeståndet har drabbats avakuta ekonomiska problem.Bostadsrättsföreningar har försatts ikonkurs, egnahemsägare har fått lämnasina bostäder utan att för den skull bliav med låneskulden och hyresgäster harfått se hyresnivåerna öka betydligtsnabbare än konsumentpriserna i övrigt.Orsakerna till denna utveckling står attfinna både i ogenomtänkta politiskabeslut och i utvecklingen på en alltmerinternationaliserad kreditmarknad.Som anförs i motion 1995/96:Bo18 (v) ärproblemen fortfarande av en sådanomfattning att statens ansvar för denuppkomna situationen bör klarläggas. Detfår förutsättas att den bostadspolitiskautredningens slutbetänkande innehållerförslag i detta avseende. I avvaktan påutredningens förslag bör i etttillkännagivande till regeringen ställasig bakom vad som i motion 1995/96:Bo18(v) anförts om att:- det inte är möjligt att lösaproblemen på bostadsmarknaden genom ettökat hyresuttag (yrkande 1),-- åtgärder bör vidtas för att, genomexempelvis ändringar i skuldsaneringslagen, möjliggöra ekonomiskarekonstruktioner av egnahem (yrkande 2),-- staten bör ge möjligheter tillrekonstruktioner av kommunalabostadsföretag i ekonomisk kris påliknande sätt som tillämpas förbostadsrättsföreningar (yrkande 3).-dels att utskottets hemställan under 11bort ha följande lydelse:11. beträffande förhållandena påbostadsmarknadenatt med anledning av motion1995/96:Bo18 yrkandena 1-3 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,Särskilda yttranden1. Bostadsbeskattningen i allmänhetRigmor () anför:I propositionen finns vad gällerfastighetsskatten endast ett förslaggällande bostäder med värdeår 1991.Detta förslag har vunnit bifall frånsamtliga partier. I tre motioner frånolika partier har emellertid frågor ombostadsbeskattningens allmännautformning tagits upp och även lett tillreservationer i motsvarande del.Eftersom i dettasammanhang valt att inte motionera i defastighetsskattefrågor som inteaktualiserats genom regeringens förslagvill jag här kortfattat erinra om vårinställning på detta område.De höjningar av fastighetsskatten somgenomförts har imånga fall fått olyckliga följder.Centerpartiet medverkade inte i denhöjning av fastighetsskattenivån från1,till som till viss delligger bakom problemen. I dagslägetskulle dock en generell återgång tillden tidigare gällande skattenivån intevara någon lösning på problemen,eftersom en sådan skattelättnadsannolikt ändå skulle behöva finansierasinom bostadssektorn.Det stora problemet är emellertid dekraftigt höjda taxeringsvärden somdrabbat vissa områden och då kanskespeciellt våra skärgårdar. I exempelvisskärgårdsområdena finns således risk föratt delar av den bofasta befolkningeninte kommer att ha råd att bo kvar på defastigheter som kanske ägts av släkten iflera generationer. I dessa områden ärdet också vanligt att fastighetsägarnaär beroende av fastigheten för sinutkomst. De begränsade inkomster somt.ex. en fiskare eller en skärgårdsbondenormalt har, räcker inte för attfinansiera en fastighetsskatt baserad påett taxeringsvärde som kan uppgå tillflera miljoner kronor.Ett fastighetsskattesystem som riskeraratt förhindra att traditionella näringarlever vidare i vissa områden är givetvisinte rimligt utformat i dessa delar. Detär därför angeläget att den utredning avfrågan som pågår inom regeringskanslietsnarast kan slutföras och leda tillförslag om en acceptabel lösning avproblemet. är berett attta aktiv del i diskussioner om hur ensådan lösning tekniskt skall kunnautformas.2. Bostadsbeskattningen i allmänhetOwe () anför:Vänsterpartiet har inte i dettasammanhang motionerat om vilkaförändringar som vi vill ha påbostadsbeskattningens område. Vi äremellertid öppna för att diskutera bådede problem som uppkommit i samband medden senaste fastighetstaxeringen ochandra mer generella problem.Vad gäller de speciella problem somuppstått för exempelvis den bofastaskärgårdsbefolkningen förutsätter vi attregeringens utredning på området kommeratt innebära att förslag presenteras förriksdagen i frågan. Även den generellautformningen av bostadsbeskattningenbehöver emellertid ses över. Det är idet sammanhanget nödvändigt att manutgår från en helhetsbild och serfastighetsskatten som en del avbostadspolitiken i övrigt. Man kansåledes inte diskutera nivån påfastighetsskatten och skattens tekniskautformning utan att ta hänsyntill hur beskattningen samverkar medräntebidrag och övrigabostadsfinansieringsfrågor. Det är ocksånödvändigt att i detta sammanhang utgåfrån en helhetssyn på boendekostnadernai olika delar av bostadsbeståndet och ide olika upplåtelseformerna. Jag ansermot denna bakgrund att uppdraget attöverväga förändringar ifastighetsskattesystemet bör ges åt denbostadspolitiska utredningen. I enreservation till betänkandet har jagockså särskilt understrukit attfastighetsskattebestämmelserna bör sesöver för de delar av bostadsbeståndetsom har omfattande ekonomiskaproblem.3. Bostadsbeskattningen i allmänhetPer () anför:Miljöpartiet har i detta sammanhang valtatt inte i en motion redovisa sinaställningstaganden vad gäller nödvändigaoch önskvärda förändringar påbostadsbeskattningens område. Eftersomfrågan aktualiserats genom motioner frånandra partier vill jag emellertid härendast kortfattat erinra om huvuddrageni inställning i frågan. Vianser att ett nytt system förfastighetsbeskattning ochfastighetstaxering bör utredas enligtföljande riktlinjer.På kort sikt förordar vi att:- en särskild permanentboendetaxeringinförs,-- fastighetsskatten förpermanentboende sänks med 0,5procentenheter,-- taxeringsvärdet vidförmögenhetsbeskattning reduceras med100 ,-- värdet av skattesänkningenackumuleras och betalas vidförsäljningstill- fället,-- nuvarande taxeringssystem, därmiljöinvesteringar bestraffas,ändras så att dessainvesteringar i stället leder till ensänkt skattenivå.-På bör ett nytttaxeringssystem utarbetas som intebygger på fiktiva värden utan påverkliga förhållanden. I attraktivalägen, som exempelvis iskärgårdsområdena, bör således inte denbofasta befolkningens taxeringsvärdenbaseras på vad en teoretisk försäljningtill en köpstark spekulant skulleinbringa. Ett nytt system bör i ställetbaseras på byggnadens storlek, värdensom finns i fastigheten, behov avinfrastruktur m.m.På bör vidarebostadsbeskattningen förändras så att:- kommunerna återfår sinbeskattningsrätt av fastigheter,-- bostadsskatterna omfattas av enskatteväxling, där växlingen skergentemot högre energiskatt (eventuelltminskat ränteavdrag och/eller ökadrealisationsvinstskatt),-- ett miljöklassificeringssystem förhus införs och beaktas vidbeskattningen.-Vi kommer naturligtvis att mer ingåenderedovisa våra ställningstaganden i annatlämpligt sammanhang, om inte förr såunder höstens allmänna motionstid.4. Hyresgästinflytandet vid ombyggnadRigmor (), ()och () anför:I flera motioner, bl.a. från c, fp ochkds, har anförts att det är olämpligtatt införa en temporär regel omhyresgästinflytande med den utformningsom regeringen föreslagit. Vårtställningstagande vad gällerregeringsförslaget kvarstår. Vidutskottsberedningen av frågan haremellertid den temporära regelnbegränsats och inriktats på ett sådantsätt att vi valt att ändå acceptera atten sådan införs. Genom att regeln, medutskottets utformning, endast kommer attgälla de fall där fastighetsägaren avseratt säga upp sina hyresgäster berörsendast ett mindre antal ombyggnader.Även om vi således gör bedömningen attdenna regel endast kan bli aktuell atttillämpa i några enstaka fall kan detinte uteslutas att det just i dessa falldärigenom kan undvikas långvarigakonflikter om hur en ombyggnadgenomförts.