bet · GJ01UU13 · 1996-03-07 00:00:00 — Finansministern pekade också påbetydelsen av ett ökat samarbete mellanskatteadministrationerna och av attdessa får tillgång till uppgifter avbetydelse för beskattningen.Enligt skatteutskottets mening visardet anförda att regeringen är medvetenom de problem som finns när det gällerbeskattningen av kapital och attregeringen är pådrivande i dessa frågor.Mot denna bakgrund finns det enligtutskottets mening inte någon anledningtill tillkännagivanden med det innehållsom motionärerna föreslår, och utskottetavstyrker därför motion U22 yrkande 19 idenna del och yrkande 30.Skatter som styrmedelI skrivelsen redovisar regeringen sininställning när det gäller att integrerakravet på miljöhänsyn i olikapolitikområden. Härvid framhållerregeringen att en viktig förändring somkan aktualiseras vidregeringskonferensen är att tillämpamajoritetsbeslut på områden där det förnärvarande krävs enhällighet. Ett sådantområde är beslut på miljöområdet som rörbestämmelser av främst skattekaraktär.I partimotion U23 anförmotionärerna att det är viktigt attmedlemsländerna kommer överens när detgäller ekonomiska styrmedel och attdetta t.ex. gäller den av motionärernaförespråkade miniminivån förkoldioxidbeskattningen. Motionärernaanser emellertid inte att Romfördragetbör ändras så att det blir möjligt attfatta majoritetsbeslut omharmoniseringen av skatter.Motionärerna från Folkpartietliberalerna anför i motion U19 att detär viktigt att gå över tillmajoritetsbeslut när det gäller frågorom ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken. De vill att Sverigeverkar för en ändring av Romfördragetsom gör det möjligt att med kvalificeradmajoritet införa avgifter för attmotverka gränsöverskridandemiljöproblem. Av ändringen bör detenligt motionärerna framgå vilkaföroreningar som kan avgiftsbeläggas,att intäkten tillfaller det enskildamedlemslandet och att det skall varafråga om minimiavgifter. Den allmännaskatte- och finanspolitiken fallerenligt motionärerna självklart under dennationella kompetensen.I motion U25 anförmotionärerna att gemenskapens oförmågaatt enas i frågan om en gemensamkoldioxidskatt visar på problemet meddagens beslutsregler. EU-samarbetet påmiljöområdet bör enligt dessa motionärerkoncentreras på att åstadkommaminiminormer i syfte att främja enhållbar utveckling och på att beslut omgemensamma ekonomiska styrmedel skallfattas med kvalificerad majoritet.Sverige bör därför enligt motionärernadriva frågan om ett slopande avRomfördragets krav på enhällighet vidbeslut om miljöskatter.Också i partimotionU21 anförs att beslut om miljöskatterbör kunna fattas med kvalificeradmajoritet. Motionärerna anser att densvenska utgångspunkten måste vara attEU:s miljöprofil skall stärkas, ochSverige bör därför under konferensenarbeta för att beslut om miljöskatterskall kunna fattas med kvalificeradmajoritet.I motion U22 begärs etttillkännagivande om att mellanstatligaavtal om miniminivåer för energi- ochmiljöskatter bör eftersträvas.Miljöpartiet anför i sin partimotionU29 att regeringen bör verka för att enlägsta energi- och koldioxidskatt införsobligatoriskt.Enligt artikel 99 i krävsenhällighet vid beslut om harmoniseringav omsättningsskatter, punktskatter ochandra indirekta skatter och avgifter.I artikel 130r anges att gemenskapensmiljöpolitik skall bidra till attbevara, skydda och förbättra miljön, attskydda människors hälsa, att utnyttjanaturresurserna varsamt och rationelltoch att främja åtgärder påinternationell nivå för att lösaregionala eller globala miljöproblem.Beslut om vilka åtgärder som skallvidtas för att nå miljömålen skallenligt artikel 130s punkt 1 fattas medkvalificerad majoritet. Enligt punkt 2 isamma artikel krävs dock enhällighet förbeslut som rör bestämmelser av främstskattekaraktär, åtgärder som avserfysisk planering och åtgärder somväsentligt påverkar en medlemsstats valmellan olika energikällor och denallmänna strukturen hos dessenergiförsörjning. Rådet får genom ettenhälligt beslut definiera de frågor ivilka beslut skall fattas medkvalificerad majoritet.Enligt artikel 130t skall deskyddsåtgärder som antas för att nåmiljömålen inte hindra någon medlemsstatfrån att behålla eller införa strängareskyddsåtgärder om de är förenliga medövriga bestämmelser i skyddsåtgärder skall anmälas tillkommissionen.Inom EU har pågått ettarbete som syftar till att åstadkommagemensamma bestämmelser om uttag avenergi- och koldioxidskatt. I ettdirektivförslag (KOM 92/266)föreslog kommissionen en separat energi-och koldioxidskatt som skulle omfattasåväl mineraloljor som kol, naturgas ochelektrisk kraft. Det var en obligatoriskskatt men dess införande skulle bl.a.vara beroende av att andra OECD-länderintroducerade liknande skatter. Enighethar emellertid inte kunnat uppnås omdetta förslag och andra alternativ hardärför diskuterats löpande . Imaj 1995 har kommissionen presenteratett reviderat direktivförslag (KOM95/172). Direktivet skall alltjämtomfatta samtliga fossila bränslen samtelektrisk kraft men skatten skall varafrivillig. Vissa möjligheter tillskattelättnader för energiintensivindustri ingår. Det revideradedirektivförslaget har diskuterats vidEkofinmötet utan att manhar lyckats ena sig om riktlinjer förden rådsarbetsgrupp som arbetar medfrågan.Det italienska ordförandeskapet har isina riktlinjer för vårens arbeteangivit att direktivet bör antas efterdet att lämnat sittyttrande. Vid finansministrarnas debattden om ordförandeskapetsriktlinjer har finansminister förespråkat en obligatoriskkoldioxid- och energibeskattning somintegreras med nuvarande gemensammaregler för energibeskattning.Utskottet delar motionärernasinställning när det gäller behovet avatt få till stånd gemensamma regler omen minimibeskattning påenergiskatteområdet för att på detsättet minska användningen av fossilabränslen och härigenom begränsakoldioxidutsläppen. Det direktivförslagsom kommissionen lagt fram och som eftervissa ytterligare revideringar nudiskuteras innehåller inte någraminimiskattesatser utan de medlemsländersom så önskar kan övergångsvis användasig av en nollskattesats. Det finns inteheller några regler om attminimiskattesatser skall införas iframtiden. Det är med hänsyn härtillnödvändigt att söka få till stånddndringar i direktivet innan ett beslutfattas. Någon anledning tilltillkännagivanden till regeringen ombehovet av överenskommelser omminiminivåer för energiskatternaföreligger enligt utskottets meninginte, och utskottet avstyrker därförmotionerna U22 yrkande 24 och U29yrkande 35.När det gäller frågan om en ändradbeslutsordning för skatter påmiljöområdet är utskottet inte inuvarande läge berett att tillstyrka ensådan förändring. Som framgått läggermedlemsländerna stor vikt vidutformningen av regler som har betydelseför den egna ekonomin och förbehållersig rätten att själva göra avvägningenmellan miljöintresset och andraintressen som risken för ökadarbetslöshet, minskade statsinkomsteretc. Utskottet anser inte att det finnsskäl att frångå denna ordning ochavstyrker därför motionerna U19 yrkande2, U21 yrkande 46 och U25 yrkande 15.Det finns inte heller någon anledningtill ett tillkännagivande om attnuvarande ordning bör bibehållas.Utskottet avstyrker därför även motionU23 i denna del.SkatteväxlingI flera motioner framställs yrkanden omatt bör vara pådrivande när detgäller en växling från skatter på arbetetill miljöskatter. Sådana yrkandenframställs i motionerna U19 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) yrkande 4, U21 avAlf m.fl. (kds) yrkande 47 idenna del och U29 av . (mp) yrkande 34.Skatteväxlingsutredningen har i uppdragatt undersöka förutsättningarna för enväxling från skatter på arbete tillmiljöskatter. Bakgrunden är bl.a. denvitbok om tillväxt, konkurrenskraft ochsysselsättning som utarbetats avkommissionen och som Europeiska rådetantagit . skall ettbetänkande avlämnas senast den 30 juni1996.Enligt skatteutskottets mening är detviktigt att möjligheterna att få tillstånd en sänkning av skatten på arbeteoch en ökad miljörelatering inomskattesystemet tas till vara såväl iSverige som internationellt. Det arbetesom bedrivs inomSkatteväxlingsutredningen avser attklarlägga förutsättningarna för en sådanomställning och är även inriktat på attreda ut förutsättningarna för attgenomföra en skatteväxling inom EU.Enligt utskottets mening börSkatteväxlingsutredningens arbete meddessa frågor avvaktas. Någon anledningtill tillkännagivanden till regeringenom behovet av att drivaskatteväxlingsfrågan internationelltfinns det enligt utskottets mening inte.Utskottet avstyrker därförmotionsyrkandena.Den inre gränskontrollenI regeringens skrivelse anförs attsyftet med samarbetet i rättsliga ochinrikes frågor är att med bibehållensäkerhet och trygghet för medborgarnauppnå fri rörlighet för personer. Detinnebär en avveckling av inregränskontroller och andra åtgärdervilket kommer att underlätta förpersoner att fritt röra sig övergränserna. Enligt vad som anförs iskrivelsen ställer detta stora kravbl.a. på samarbetet kringbrottsbekämpning, inte minst när detgäller den internationellanarkotikatrafiken. Det är därför enligtregeringen nödvändigt att i samverkanmed andra länder finna nya vägar för attbekämpa illegal narkotikahandel ochannan kriminalitet med internationellanknytning.I motion U22 av m.fl.(v) yrkande 48 anför motionärerna attdet behövs en fortsatt nationellgränskontroll mot narkotika, vapen ochmiljöskadliga eller ohälsosammaprodukter.I motion U29 av . (mp) yrkande 45 i denna del anförmotionärerna att regeringen bör verkaför att gränskontrollerna bibehålls.Frågan om kontrollverksamheten vid inregräns har utretts av . I avvaktan påatt beredningen av utredningens förslagslutförs har befogenheterreglerats i övergångsbestämmelserna tilltullagen. Den kontroll av trafiken frånannat EU-land som tullmyndigheterna harålagts gäller förutom narkotika ochvapen även vissa andra varor somomfattas av införselförbud, t.ex.injektionssprutor, kanyler,dopningsmedel, ammunition,springstiletter och andra s.k.gatustridsvapen, vissa kulturföremål,hundar och katter samt alkohol och tobaksom inte får föras in skattefritt vidinresa till . För detta slagsvaror har en anmälnings- ochuppgiftsskyldighet behållits liksomtullens kontrollbefogenheter enligtvissa bestämmelser tullag.Tullens kontroll gäller även införsel avvissa djur från andra EU-länder.Enligt skatteutskottets mening innebärde beslut som fattats omtullverksamheten inför Sverigesmedlemskap i att tullens funktion ifråga om kontrollen av illegal införselav bl.a. narkotika och andra varor somomfattas av införselförbud har behållitsäven vid den inre gränsen.Regeringen har aviserat att enproposition om tullens befogenheterkommer att läggas fram under våren 1996.Utskottet anser att detta förslag böravvaktas och avstyrker motionsyrkandena.Konventionen om användning avinformationsteknik för tulländamålI motion U22 av m.fl. (v)anför motionärerna att börmotsätta sig de integritetskränkandeinslagen i den undertecknadekonventionen om användning avinformationsteknik för tulländamål.I juli 1995 har EU:s medlemsländerundertecknat en konvention om användningav informationsteknik för tulländamål.Konventionen syftar till att förstärkasamarbetet mellan tullmyndigheternagenom att fastställa förfaranden sommöjliggör för tullmyndigheterna attagera gemensamt och utbytapersonuppgifter eller andra uppgiftersom har samband med olaglig handel genomanvändning av ny teknik. Vilka uppgiftersom får föras in i systemet reglerasgenom en uppräkning i konventionen.Införandet av uppgifter är underställtde lagar som gäller i den medlemsstatsom tillhandahåller uppgiften, ochsärskilda restriktioner gäller för huruppgifterna får användas. Konventionenträder i kraft efter det attden har ratificerats av samtligaundertecknare. Genom ett särskilt avtalhar det dock öppnats en möjlighet attbörja tillämpa konventionen redan efterdet att åtta medlemsstater ratificeratden.Enligt utskottets mening börställningstaganden rörande konventionenlämpligen anstå till dess dennaföreläggs för godkännande.Utskottet avstyrker därför motion U22yrkande 53 i denna del.Stockholm den 20 februari 1996På skatteutskottets vägnarLars HedforsI beslutet har deltagit: (), (), (), (), Karl-GöstaSvenson (m), (), (), (), (), IngerLundberg (s), (), Jan-OlofFranzén (m), (),(), (), Per () och BirgerSchlaug (mp).Avvikande meningar1. Skatter som styrmedelIsa (), (), () och BirgerSchlaug (mp) anför:Vi anser att kravet på enhällighet vidbeslut om miljöskatter begränsarmöjligheten att vidta de åtgärder sombehövs för att uppnå de gemensammamiljömålen. Svårigheterna att nå enighetom en miniminivå förkoldioxidbeskattningen visar påproblemen med dagens beslutsregler.Sverige bör verka för en ändring avRomfördraget som gör det möjligt attinföra miljöskatter för att motverkagränsöverskridande miljöproblem medkvalificerad majoritet. Av ändringen bördet framgå vilka föroreningar som kanbeskattas, att intäkten tillfaller detenskilda medlemslandet och att det skallvara fråga om minimiskatter.Med det anförda tillstyrker vimotionerna U19 yrkande 2, U21 yrkande 46och U25 yrkande 15.2. SkatteväxlingIsa () och HolgerGustafsson (kds) anför:Vi anser att det är en klok strategi förEuropa att stimulera fler arbeten i denprivata tjänstesektorn genom en lägrebeskattning av arbete.De idéer om en ökad beskattning avmiljöfarliga utsläpp och en sänkning avskatten på arbete som läggs fram ivitboken om tillväxt, konkurrenskraftoch sysselsättning bör genomförasskyndsamt.Sverige bör enligt vår mening driva pådet gemensamma arbetet med att genomföravitbokens idéer om skatteväxling. Bl.a.bör mervärdesskattedirektivet ändras såatt det blir möjligt för demedlemsländer som så önskar att införaen lägre mervärdesskatt på tjänster.Vi tillstyrker motionerna U19 yrkande 4och U21 yrkande 47 i denna del.3. SkatteväxlingBirger () och Per () anför:Vi anser att bör driva påutvecklingen när det gällerskatteväxling som en metod att såvälminska miljöbelastningen och stimulerateknikutvecklingen som skapa flerarbetstillfällen.De idéer om en ökad beskattning avmiljöfarliga utsläpp och en sänkning avskatten på arbete som läggs fram ivitboken om tillväxt, konkurrenskraftoch sysselsättning bör genomförasskyndsamt. bör enligt vår meningdriva på det gemensamma arbetet med attgenomföra vitbokens idéer omskatteväxling.Vi tillstyrker motion U29 yrkande 34.4. , ,och (alla m) anför:Den höga beskattningen av arbete iSverige och i andra EU-länder är enstarkt bidragande orsak till den högaarbetslösheten. Skatten på arbete måstesåledes sänkas. Detta bör inledningsvisske med särskild inriktning på privatatjänster. medför den sammanlagdaeffekten av inkomstskatt,socialförsäkringsavgifter ochmervärdesskatt att tjänster förhushållssektorn knappast kanefterfrågas.Under våren 1994 togs från svensk sidainitiativ som syftade till att EU:smervärdesskattedirektiv skulle ändras såatt det blev möjligt för medlemsländersom så önskade att slopa eller införalägre mervärdesskatt på tjänster. Sedanden socialdemokratiska regeringentillträdde har frågan inte längredrivits. Enligt vår mening bör Sverigeåteruppta arbetet på att genomföra dennaförändring av mervärdesskattedirektivet.Det är också angeläget att så långtmöjligt öka miljörelateringen i olikaländers skattesystem. har iflera avseenden varit en föregångare.Det är viktigt att i det gemensammaarbetet inom EU skapa förutsättningarför en internationell utveckling därmiljörelateringen kan öka och deintäkter som kan bli följden används föratt sänka andra skadliga skatter, främstskatten på arbete.Det ligger emellertid en fara i atthelt koppla samman ambitionen om ökadmiljörelatering av skattesystemet ochden nödvändiga uppgiften att sänkaskatten på arbete. Den stora skillnadeni skattebaser gör att även mycketomfattande skärpningar av miljöskatternainte ger möjlighet till mer änmarginella sänkningar av skatten påarbete sett som andel av det totalauttaget.Vad vi ovan anfört bör enligt vårmening ges regeringen till känna.5. Den inre gränskontrollenPer () och () anför:I har vi kombinerat fri rörlighetför personer med en bevaradgränskontroll. Tullkontrollen har inteinneburit något allvarligt hinder förden fria rörligheten och har möjliggjorten effektiv kontroll av narkotikahandel,vapensmuggling, m.m.Inom EU anser man att tullkontrollenvid gräns mot tredje-land är ensjälvklar metod för att bekämpanarkotikahandel och annan brottslighet.Kontrollen vid de inre gränserna emellertid ersätta med ökatsamarbete. Detta kommer självklart attleda till ökande krav på olikakompenserande åtgärder som inrikeskontrollinsatser av polis, införande avnya dataregister m.m. Härigenomförstärks samhällenas polisiärakaraktär.Vi anser att regeringen vidregeringskonferensen bör verka för attmedlemsländerna ges en fortsatt rätttill inre gränskontroller när det gällernarkotika, vapen, m.m. och tillstyrkerdärför motionerna U22 yrkande 48 och U29yrkande 45.Justitieutskottets yttrande1995/96:JuU3yEU:s regeringskonferens 1996Till utrikesutskottetInledningUtrikesutskottet har den 30 januari 1996beslutat bereda samtliga utskott utomutbildnings- och bostadsutskottentillfälle att senast den 15 februari1996 avge yttrande över regeringensskrivelse /96:30, , jämte motioneri de delar som har samband medrespektive utskotts beredningsområde.Med anledning av skrivelsen har väcktsmotionerna 1995/96:U19-U31.Ärendet föranleder följande yttrandefrån justitieutskottet.UtskottetInledningI skrivelsen lämnar regeringen enredogörelse för förberedelsearbetetinför samtför vissa principiellaställningstaganden i de frågor somkonferensen kan komma att behandla.Yttrandets omfattningDe frågor som aktualiseras i ärendet ochsom ligger inom justitieutskottetsberedningsområde berörs i första hand iskrivelsens avsnitt 9 Samarbete irättsliga och inrikes frågor och demotionsyrkanden som gäller sådanafrågor. I yttrandet behandlar utskottetfrågor om s.k. kompensatoriska åtgärderinför ett slopande av den inregränskontrollen inom unionen och detfortsatta samarbetet inom tredjepelaren, flera frågor med anknytningtill Europolkonventionen samtharmonisering av straffrätten. Därutöverbehandlar utskottet frågan om åtgärdermot fusket inom EU och den svenskanarkotikapolitiken i ett EU-perspektiv.Utskottet behandlar således motionernaU19 yrkande 5 av m.fl.(fp), U21 yrkandena 37, 38, 39, 40 och41 av m.fl. (kds), U22yrkandena 48, 49, 50 och 53 av GudrunSchyman m.fl. (v), U23 delvis av CarlBildt m.fl. (m), U25 yrkande 20 av OlofJohansson m.fl. (c), U29 yrkande 45 avMarianne m.fl. (mp) och U30yrkandena 1 och 7 av ().Regeringskonferensen 1996EU:s fundament utgörs av degrundläggande fördragen, det vill sägafördraget om upprättandet av Europeiskakol- och stålgemenskapen (Parisfördraget), fördraget om upprättandet avEuropeiska gemenskapen (),fördraget om upprättandet av Europeiskaatomenergigemenskapen(Euroatomfördraget) och fördraget omEuropeiska unionen (). De tre förstnämnda fördragenutgör den s.k. första pelaren i vilkenmedlemsstaterna har överlåtit vissabeslutsbefogenheter till gemenskaperna.Genom har samarbetetutvidgats till den gemensamma utrikes-och säkerhetspolitiken (andra pelaren)och till det rättsliga ochinrikespolitiska området (tredjepelaren).Enligt (artikelN.2) skall EU-länderna under år 1996sammankalla en konferens med företrädareför medlemsländernas regeringar.Konferensen skall undersöka vilkabestämmelser i fördraget som behöverändras för att de mål som står angivnadär skall kunna uppfyllas.Regeringskonferensen kan alltså få tilluppgift att revidera i stort sett allafrågor inom . Någrafrågor är uttryckligen fastslagna förregeringskonferensens agenda. Det ärutrikes- och säkerhetspolitiken,medbeslutandeproceduren, rättshierarkin,räddningstjänst, energi, turism ochbudgetfrågor.Enligt planerna skall konferenseninledas . Hos flertaletmedlemsländer är siktet inställt på attkonferensen skall vara avslutad sommaren1997.Unionens förberedelser införregeringskonferensen 1996Vid Europeiska rådets möte på ijuni 1994 anmodades ministerrådet,kommissionen och attupprätta rapporter med utgångspunkt i enutvärdering av hur Maastrichtfördragethittills fungerat. Dessa rapporter haröverlämnats till reflektionsgruppen, sompå uppdrag av haft iuppgift att förberedaregeringskonferensen. På grundval avinstitutionernas ställningstaganden harreflektionsgruppen lagt fram ettslutdokument där detbl.a. anges förslag till förbättringar ifördraget. Gruppen har bestått avföreträdare för medlemsstaternasutrikesministrar, för och för Europaparlamentet.Svenska förberedelser införregeringskonferensen 1996De svenska förberedelserna införregeringskonferensen har pågått sedanhösten 1994. I ett första skede har defrågor som väntas komma upp vidkonferensen identifierats och de svenskaintressena i dessa frågor haranalyserats. Detta arbete harfortlöpande redovisats i ochvid föredragningar i utrikes- ochkonstitutionsutskotten.Regeringen beslöt atttillsätta en parlamentarisk kommittéinför regeringskonferensen. Kommittén,som antagit namnet , hari uppdrag dels att låta göra utredningarom viktigare sakfrågor som kan komma attbehandlas vid konferensen, dels attstimulera den offentliga debatten kringregeringskonferensens huvudfrågor och geföreträdare för olika åsiktsriktningarutrymme att argumentera för sinauppfattningar. Kommittén har däremotinte till uppgift att lägga fram förslagtill svenska ståndpunkter vidregeringskonferensen utan det ärregeringens ansvar att i samråd medriksdagen lägga fast dessa ståndpunkter.Kommittén har fortlöpande publiceratrapporter i aktuella frågor.Konstitutionsutskottet uttalade i ettbetänkande att regeringenunder borde redovisauppläggningen av förberedelsearbetetinför regeringskonferensen samt vissamer principiella ställningstaganden frånregeringens sida i de sakfrågor somkonferensen kommer att behandla.Riksdagen gav som sin mening regeringentill känna vad konstitutionsutskottetanfört (1994/95:KU43, rskr. Den nuaktuella skrivelsen är resultatet avriksdagens uttalande.Fortsatt mellanstatligt samarbete elleröverstatlighet inom tredjepelaren m.m.BakgrundMaastrichtfördraget innehåller iavdelning VI (artiklarna K-K.9)bestämmelser om samarbete i rättsligaoch inrikes frågor. Detta samarbete, somär mellanstatligt, utgör, som redovisatsovan, den s.k. tredje pelaren inom EU.Det utmärkande för samarbetet i tredjepelaren är att staterna inte blir bundnagenom överstatliga beslut. Samarbetetförutsätter enighet mellan länderna ochmåste i många fall följas upp med t.ex.lagstiftning på det nationella planet.Samarbetet omfattas alltså inte av EG-rätten (första pelaren) och dessprinciper, som t.ex. innebär EG-rättensföreträde framför nationell lag. Skälettill detta är att samarbetet i tredjepelaren berör rättsstatliga kärnområden,där det bedömts viktigt attmedlemsstaterna behåller ettsjälvbestämmande.Nämnda artiklar i fördraget definierarinte närmare samarbetet i tredje pelarenutan anger i stället nio områden sommedlemsstaterna skall betrakta somfrågor av gemensamt intresse (artikelK.1). Områdena är asylpolitiken,personers överskridande av yttregränser, invandringspolitiken, kampenmot narkotikamissbruk, kampen motbedrägerier i internationell skala,civilrättsligt samarbete,straffrättsligt samarbete samt tull- ochpolissamarbete för att bekämpagränsöverskridande brottslighet. När detgäller narkotikafrågorna är samtligapelare inblandade, men särskilt denförsta (hälsoskyddsaspekten) och dentredje (kampen mot narkotikabrott).Syftet med samarbetet inom tredjepelaren är att förverkliga EU:s mål,särskilt den fria rörligheten förpersoner.Medlemsstaterna skall enligt fördragetinformera och samråda med varandra inomministerrådet i syfte att samordna sitthandlande på områdena för tredje pelaren(artikel K.3).När det gäller institutionernas rollinom tredje pelarens områden kanföljande anmärkas. har tremöjligheter att agera. Det kan a) antagemensamma ståndpunkter, b) besluta omgemensamma åtgärder eller c) utarbetainternationella avtal - konventioner -som medlemsstaterna sedan skall anta.