bet · GJ01JoU11 · 1996-04-16 00:00:00 — Det är i självaverket mot bakgrund av de ekologiskariskerna med genetiskt modifieradeorganismer och behovet av etiskaöverväganden som den gällandelagregleringen har beslutats.Riksdagens beslut att antagentekniklagen föregicks av ettomfattande utredningsarbete. Genomgentekniklagen har samhället enligtutskottets bedömning fått ett effektivtinstrument för att kontrolleraverksamheten. Lagen är utformad som enramlag med grundläggandeaktsamhetskrav, krav påförhandsbedömning av skador,tillståndsprövning m.m. Vid sådanverksamhet med genetiskt modifieradeorganismer som omfattas avlagstiftningen skall de åtgärder vidtasoch den försiktighet i övrigt iakttassom behövs för att undvika negativaeffekter på människors och djurs hälsaoch på miljön. Etiska hänsyn skall tasoch därvid skall beaktas att naturenhar ett skyddsvärde och att människansrätt att förändra och bruka naturen ärknuten till ett förvaltaransvar. Imotiven anges att en etisk bedömningskall göras i varje enskilt fall avtillståndsgivning (prop. 1993/94:198 s.43).I anslutning till motion Jo503yrkandena 2 och 6 vill utskottetsärskilt framhålla följande. Redangenom åtog sig attinförliva två EG-direktiv, nämligen90/219/EEG om innesluten användning avgenetiskt modifierade mikroorganismeroch 90/220/EEG om avsiktlig utsättningav genetiskt modifierade organismer.Sedan blivit medlem i EU ärdirektiven, som utskottet i andrasammanhang påpekat, bindande för varjemedlemsstat enligt de förutsättningarsom anges i artikel 189 i Romfördraget.De nu aktuella direktiven och densvenska lagstiftningen innebär bl.a.att användningen av genetisktmodifierade organismer prövas från falltill fall och att en tillsynsmyndighetfår meddela de förelägganden och förbudsom behövs i enskilda fall för attt.ex. motverka hälso- och miljöskador.Generella förbud av det slag och denomfattning som anges i motion Jo503yrkande 2 är enligt utskottets meninginte förenliga med åtaganden idetta hänseende. Mot bakgrund av detanförda avstyrks motion Jo503 yrkande2.Ett generellt förbud i enlighet medyrkande 6 i motion Jo503 förutsätterlångtgående inskränkningar iforskningen i en utsträckning somutskottet tidigare ansett oacceptabel.Frågan regleras på etttillfredsställande sätt igentekniklagen. Utskottet avstyrkeräven motion Jo503 yrkande 6.MyndighetsfrågorI motiven till gentekniklagen anförsatt sektorsansvaret för de olikafackmyndigheter som har tillämpning avbioteknik inom sitt verksamhetsområdebör behållas i största möjligautsträckning. Kontrollen av genetisktmodifierade organismer bör alltsåbyggas på den redan befintligaorganisationen (prop. 1993/94:198 s.38). Enligt genteknikförordningen äransvaret på myndighetsnivå fördelat påsju tillsynsmyndigheter. Härutöveruttalas i motiven att Naturvårdsverketskall ha ett centralt ansvar påområdet. fickuppgifter som ett sammanhållande organ,särskilt vad gäller etiska frågor samtför meddelandet avmyndighetsföreskrifter. Även inomregeringskansliet är ansvaret förfrågor rörande genetiskt modifieradeorganismer på motsvarande sätt fördelatmellan flera departement.Vid utskottets utfrågning avrepresentanter från ,och Naturvårdsverketframgick att arbetet medtillståndsgivning och tillsyn i stortsett fungerar bra. Lagstiftningen harinte varit i kraft så länge, menmyndigheterna anser sig numera hafunnit sina arbetsformer.Ställningstaganden till ansökningar ommarknadsgodkännanden i andra EU-länderhar tagitbetydande resurser i anspråk påJordbruksverket, ochNaturvårdsverket.Utskottet konstaterar att behovet avsamordning mellan de sjutillsynsmyndigheterna och de tvåsamrådsmyndigheterna är stort. Avrapporten framgår attansvarsfördelningen mellangenteknikförordningenstillsynsmyndigheter inte är helt klaroch att det i något fall kan övervägasom inte störst kompetens för en vissfråga finns hos en annan myndighet änden som utpekats som ansvarig enligtgenteknikförordningen.Frågan om samordning av ansvaret förfrågor rörande genteknik inomNaturvårdsverket behandlas iNaturvårdsverkets regleringsbrev /96, där det anges attNaturvårdsverkets policy föranvändningen av genmanipuleradeorganismer skall vidareutvecklas, bl.a.för fler organismgrupper. Viktigaaspekter i arbetet rör riskhanteringenoch att utveckla en policy förintroduktion av främmande arter. Vidareanförs att i arbetet ingår attutvärdera den bedrivnaverksamheten.När det gäller ansvarsfördelningenmellan och Statensmedicinsk-etiska råd anförs igentekniklagen att Gentekniknämndenskall följa utvecklingen pågenteknikområdet samt att regeringenmeddelar närmare föreskrifter omnämndens uppgifter. I motivenpreciseras att skallövervaka hela genteknikområdet och attnämndens ansvar sträcker sig längre änlagens tillämpningsområde (prop.1993/94:198 s. 61). I Gentekniknämndensinstruktion har den begränsningengjorts att där anges att omgenteknikens användning på människanoch medicinsk-etiska frågor är särskiltföreskrivet.Enligt utskottets mening börregeringen göra en översyn avansvarsfördelningen mellan de igenteknikförordningen utpekademyndigheterna. Syftet med översynen börvara att åstadkomma en klarare och merändamålsenlig organisation påmyndighetssidan. Arbetet bör göras isamråd med ansvariga myndigheter ochorgan. Särskild uppmärksamhet bör ägnasåt behovet av samråd mellantillsynsmyndigheterna och övrigaberörda organ. Frågan omgränsdragningen mellan de uppgifter somåvilar ochGentekniknämnden bör studeras särskilt.En särskild uppföljning avkonsekvenserna av avgiftsfinansieringenbör också göras.Vad utskottet anfört bör medanledning av motionerna Jo503 yrkande 9och Jo509 som sin mening ge regeringentill känna.Produkter och märkning m.m.Genom gentekniklagen och deföreskrifter som beslutats med stöd avlagen införlivades de två aktuella EG-direktiven på området, direktiv90/219/EEG om innesluten användning avgenetiskt modifierade mikroorganismeroch 90/220/EEG om avsiktlig utsättningav genetiskt modifierade organismer.Direktiv /220 om avsiktlig utsättninghar beslutats på grundval av artikel100a i . Enligt artikel 15i direktivet får medlemsstaterna intehindra att produkter som godkäntsenligt direktivet släpps ut påmarknaden. Innebörden av den s.k.miljögarantin i artikel 100a punkt 4 iRomfördraget är att om en medlemsstat,efter det att rådet med kvalificeradmajoritet har beslutat om enharmoniseringsåtgärd, anser detnödvändigt att tillämpa nationellabestämmelser som grundar sig påväsentliga behov eller som avser miljö-eller arbetarmiljöskydd, skall denanmäla dessa bestämmelser tillkommissionen. Enligt artikeln skallkommissionen därefter bekräfta att ensådan åtgärd inte utgör ett medel förgodtycklig diskriminering eller innebärförtäckta handelshinder. Kommissionensbeslut kan överklagas till . Enligt gentekniklagen krävstillstånd för att släppa ut en produktsom innehåller eller består avgenetiskt modifierade organismer påmarknaden. Sådant tillstånd får lämnasendast om den verksamhet som ansökanavser är godtagbar från hälso- ochmiljöskyddssynpunkt och etisktförsvarbar. Med hänsyn till derestriktioner som innefattas i detnationella kontrollsystemet ärutskottet inte berett att förorda ettsvenskt försäljningsförbud förprodukter som innehåller eller bestårav genmodifierade organismer. Ettsådant förbud kan också ifrågasättasmed åberopande av EG-rätten (seutskottets överväganden i föregåendeavsnitt). Motion Jo503 yrkande 7avstyrks.Enligt 7 § andra stycketgentekniklagen får ett tillståndförenas med villkor. I lagensförarbeten anförs att villkoren kanavse en rad omständigheter, t.ex.särskilda användnings- ochhanteringsvillkor och märkning (a.prop. s. 56). Vidare anförs (a. prop.s. 46) att enligt direktivet omavsiktlig utsättning krävs märkning försaluförande av vissa livsmedel sominnehåller eller består av levandegenetiskt modifierade organismer(jämför artikel 11 med hänvisning tillbilaga 3 punkt B 5 och artikel 14). Ensådan begränsad märkning bör enligtmotiven vara ett villkor för tillståndenligt lagen om genetiskt modifieradeorganismer för att produkten skall fåsläppas ut på marknaden (a. prop. s.46).I artikel 11 i direktivet 90/220/EEGanges beträffande märkning att enanmälan till en behörig myndighet ommarknadsgodkännande skall innehållavillkoren för ett sådant godkännandesamt ett förslag till märkning ochförpackning som minst uppfyller de kravsom anges i en bilaga till direktivet.Enligt bilagan skall förslag tillmärkning åtminstone i sammanfattad formomfatta uppgift om bl.a. produktensnamn och namn på de genetisktmodifierade organismer som deninnehåller. Av artikel 14 i direktivetframgår att medlemsstaterna skall vidtade åtgärder som behövs för attsäkerställa att produkter sominnehåller eller består av genetisktmodifierade organismer endast släpps utpå marknaden med den märkning och i denförpackning som anges i det skriftligamedgivandet.Kommissionen utfärdade i oktober 1995ett tolkningsdokument (XI/655/95)angående märkningskravet förmarknadsgodkännande enligt direktivet90/220. I tolkningsdokumentet anförsatt direktivet ger möjlighet attföreskriva villkor i ettproduktgodkännande och att kommissioneni vissa beslut också krävt märkning.Dessa krav på märkning har dock hänförtsig till riskbedömningen. Sådana kravfår enligt tolkningsdokumentet inteinnebära krav på märkning av att enprodukt består av eller innehållergenetiskt modifierade organismer.Europaparlamentet har nyligenbehandlat en gemensam ståndpunkt (EG)nr 25/95 inför antagandet av en EG-förordning om nya livsmedel och nyalivsmedelsingredienser. Enligt detantagna förslaget skall konsumentengenom märkning informeras om allalivsmedelsegenskaper, såsomsammansättning, näringsvärde och avseddanvändning av livsmedlet, om dessaskiljer ett nytt livsmedel eller enlivsmedelsingrediens från jämförbaralivsmedel och livsmedelsingrediensersom redan finns. Kravet att skillnadenskall vara avgörande upphävdes avparlamentet. Förslaget om att genetisktmodifierade organismer enligt direktiv90/220/EEG skall märkas försågs avparlamentet med tillägget att märkningskall omfatta även vilka med genteknikgentekniskt modifierade organismer somförekommer . Ett tidigare undantag förjordbruksmässiga egenskaper upphävdes.Parlamentets beslut innebär sålunda enviss skärpning av märkningskravet.Förslaget hanteras i enlighet medartikel 189b i fördraget och kommer pånytt att behandlas av rådet.Enligt utskottets mening bör detgrundläggande kravet från svensk sidavara att det genom märkning tydligtframgår att en produkt innehåller ellerbestår av genetiskt modifieradeorganismer. Behovet av märkning ärsärskilt stort när det gällerlivsmedel, men även beträffande andraprodukter är det rimligt att krävamärkning. Om ett livsmedel framställtsmed hjälp av genetiskt modifieradeorganismer är det enligt utskottetsmening i de flesta fall angeläget attkonsumenterna får kännedom om dettaförhållande genom märkning. Utskottetöverlämnar till regeringen att medutgångspunkt i det anförda närmarebestämma formerna för och omfattningenav märkningskravet. Utskottetförutsätter att regeringen med störstakraft och stor tydlighet drivermärkningsfrågan i internationellasammanhang. Internationellaöverenskommelser måste givetvis beaktasi den mån de blivit bindande förSverige. Vad utskottet anfört börriksdagen med anledning av motion Jo503yrkande 8 som sin mening ge regeringentill känna.Inom ramen för konventionen ombiologisk mångfald beslutades vid andrapartsmötet att påbörjaförhandlingar om ett protokoll tillkonventionen om säker hantering avgenetiskt modifierade organismer.Protokollet kommer att fokuseras pågränsöverskridande miljöeffekter avgenetiskt modifierade organismer, bådevad gäller regler för kontroll avexport och krav påmiljökonsekvensbeskrivningar avavsiktlig utsättning i naturen som kanha gränsöverskridande effekter. beslut skallförhandlingarna vara avslutade senastår 1998. har i internationellasammanhang drivit frågan om ettprotokoll och avsikten med protokolletär att skapa internationella regler fören säker hantering av gentekniken. Meddet anförda avstyrks motion Jo503yrkande 3. beträffande förbud motfrisläppande av genetiskt modifieradeorganismeratt avslår motion1994/95:Jo503 yrkande 2,res. 1 (v, mp)2. beträffande förbud motgenmodifiering av djur och växteratt avslår motion1994/95:Jo503 yrkande 6,res. 2 (v, mp)3. beträffandeansvarsfördelningen mellan berördamyndigheter m.m.att med anledning avmotionerna 1994/95:Jo503 yrkande 9och 1994/95:Jo509 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,4. beträffande försäljning avgenmodifierade livsmedel och andraprodukteratt avslår motion1994/95:Jo503 yrkande 7,res. 3 (mp)5. beträffande märkning avgenmodifierade produkteratt med anledning av motion1994/95:Jo503 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,res. 4 (m) -motiv.res. 5 (mp) -motiv.6. beträffande internationellkonvention om förbud mot genetisktmodifierade organismeratt avslår motion1994/95:Jo503 yrkande 3.res. 6 (mp)den 16 april 1996På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), IngemarJosefsson (s), (), EvaEriksson (fp), (), (), (), (), (), (), MichaelHagberg (s) och (). Förbud mot frisläppande av genetisktmodifierade organismer (mom. 1)() och GudrunLindvall (mp) anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 10 som börjar med Genteknik kan och som på s. 11 slutar med motionJo503 yrkande 2 bort ha följandelydelse:Genteknik kan enligt utskottets meningföra in utvecklingen på riskabla vägar,t.ex. inom växt- och djurförädling ochpå det medicinska området. Detta gälleräven inom den farmaceutiska industrinoch livsmedelsindustrin samt inommiljövårdsområdet. Det är därförviktigt att den kunskap - - - (=utskottet) - - - 189 i Romfördraget.Gentekniken måste ses ur ett vidareoch djupare perspektiv än vad som i dagär vanligt. När kortsiktiga ekonomiskaintressen får styra gentekniken ochdess olika användningsområdenunderställs evolutionensmångmiljonåriga utveckling kortsiktigaförräntningskrav. Utifrån dettaperspektiv är det rimligt att omgärdagentekniken med både striktlagstiftning och tid att tänka efter.Befintlig lagstiftning är svag ochförräntningskrav på insatt kapital göratt utrymmet för eftertanke och debattblir synnerligen begränsat.Till skillnad frånkemikalierevolutionen innebärgenrevolutionen att levande produktersprids i naturen, vilket innebär attdet blir mycket svårare att säga vadsom blir följden de kan föröka sig,förflytta sig och låta gener överförastill andra arter. Förökningstakten iolika miljöer är okänd, påverkan påandra arters livsbetingelser likaså.Därför kan de ge stora skador som ärsvåra att förutsäga och reparera.Intresset av att få plantera utgenmanipulerade växter är storteftersom insatt kapital måsteförräntas. Utskottet anser attfrisläppande av genmodifierade djur,växter och andra organismer börförbjudas, även om ett sådant förbudskulle strida mot innehållet i direktiv90/220/EEG och innebära att direktiveti den delen inte införlivas i svensklagstiftning. Regeringen bör utarbetaett lagförslag som innebär förbud motfrisläppande av gentekniskt förändradeorganismer. Vad utskottet anfört börriksdagen med anledning av motion Jo503yrkande 2 som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande förbud motfrisläppande av genetisktmodifierade organismeratt med anledning avmotion 1994/95:Jo503 yrkande 2 somsin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,2. Förbud mot genmodifiering av djuroch växter (mom. 2)() och GudrunLindvall (mp) anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 11 som börjar med Ett generelltförbud och slutar med Jo503 yrkande6 bort ha följande lydelse:Genmanipulation som leder tillförändring i könscellernas DNA börenligt utskottets mening generelltförbjudas till dess att samhället harhunnit i kapp utvecklingen och hunnitdiskutera frågan ur både etiskt ochkunskapsmässigt perspektiv. Dispensskall kunna ges i enskilda fall däretik och säkerhet kan upprätthållasdock inte när det gällergenmanipulation med växter och djur.Regeringen bör utarbeta ett lagförslagsom innebär förbud mot genmanipulationav djur och växter, även om ett sådantförslag strider mot direktiv /220/EEGoch således innebär att direktivet intekommer att införlivas i svensklagstiftning. Vad utskottet anfört börriksdagen med anledning av motion Jo503yrkande 6 som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse:2. beträffande förbud motgenmodifiering av djur och växteratt med anledning avmotion 1994/95:Jo503 yrkande 6 somsin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,3. Försäljning av genmodifieradelivsmedel och andra produkter (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 12 som börjar med Genomgentekniklagen och på s. 13 slutar med yrkande 7 avstyrks bort ha följandelydelse:Genom gentekniklagen - - - (=utskottet ) - - - till EG-domstolen.Som en naturlig följd av vad utskottettidigare anfört anser utskottet attförsäljning av genmanipuleradelivsmedel och andra produkter skallvara förbjuden i . Oavsett omett sådant försäljningsförbud stridermot bestämmelserna i direktiv90/220/EEG bör regeringen utarbeta ettlagförslag med ett sådant förbud. anfört bör medanledning av motion Jo503 yrkande 7 somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4bort ha följande lydelse:4. beträffande försäljning avgenmodifierade livsmedel och andraprodukteratt med anledning avmotion 1994/95:Jo503 yrkande 7 somsin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,4. Märkning av genmodifierade produkter(mom. 5, motiveringen), , och (alla m) anseratt den del av utskottets yttrande pås. 14 som börjar med och slutar med till känna bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening börutgångsläget från svensk sida vara attdet genom märkning tydligt framgår omen produkts egenskaper förändrats genomgenmodifiering. Behovet av märkning ärsärskilt stort när det gällerlivsmedel. Om ett livsmedel framställtsmed hjälp av genetiskt modifieradeorganismer är det enligt utskottetsmening ett krav att konsumenterna fårkännedom om detta förhållande genommärkning om livsmedlet härigenomförändrats och förändringen inte enbartmotsvarar en ändring av dejordbruksmässiga egenskaperna. Ettabsolut lagreglerat märkningskrav blirkomplicerat. Som exempel kan nämnas delivsmedel som endast till en mindre delframställts av genetiskt modifieradeorganismer, t.ex. om den färdigaprodukten endast innehåller en mindremängd socker som i odlingsledet härrörfrån en genetiskt modifieradsockerbeta. Också i andra fall kangivetvis ett ovillkorligt krav påmärkning föra mycket långt när detgäller att åtskilja och dokumenteraolika moment, produktionsmetoder ochingredienser i samtliga led avlivsmedelskedjan från odlare tillkonsument. Utskottet överlämnar - - -(= utskottet) - - - till känna.5. Märkning av genmodifierade produkter(mom. 5, motiveringen)() anser att den delav utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med Enligt utskottets ochslutar med till känna bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening bör detgrundläggande kravet från svensk sidavara att det genom märkning tydligtframgår att en produkt innehåller ellerbestår av genetiskt modifieradeorganismer. Behovet av märkning ärsärskilt stort när det gällerlivsmedel, men även beträffande andraprodukter är det rimligt att krävamärkning. Om ett livsmedel framställtsmed hjälp av genetiskt modifieradeorganismer är det enligt utskottetsmening ett krav att konsumenterna fårkännedom om detta förhållande genommärkning. Utskottet överlämnar - - -(= utskottet) - - - till känna.6. Internationell konvention om förbudmot genetiskt modifierade organismer(mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 14 som börjar med Inom ramen och slutar med motion Jo503 yrkande 3 bort ha följande lydelse:Inom ramen - - - (= utskottet) - - -hantering av gentekniken. Ett specielltproblem är utplaceringen av genetisktmanipulerade djur, växter ochorganismer i naturen. Människor i helavärlden är rädda för viruset hiv,vars spridningsvägar och effekter vikänner tämligen väl, men vars ursprungvi inte känner till. Trots detta stårbolag i kö för att släppa ut tusentalsmanipulerade virus och organismer somman vet mycket litet om. Man hoppas ochtror att de skall föra med sigekonomiska vinningar och bättreprodukter, men kunskaperna omspridningsvägar eller effekterna ärsmå. Utskottet anser mot denna bakgrundatt regeringen aktivt bör verka för enkonvention som förbjuder frisläppandeav genetiskt modifierade organismer.Vad utskottet anfört bör medanledning av motion Jo503 yrkande 3 somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6bort ha följande lydelse:6. beträffande internationellkonvention om förbud mot genetisktmodifierade organismeratt med anledning avmotion 1994/95:Jo503 yrkande 3 somsin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.Särskilt yttrandeProdukter och märkning m.m.Lennart och (båda c) anför:Vi instämmer i att ett grundläggandekrav är att det genom märkning tydligtframgår att en produkt innehåller ellerbestår av genetiskt modifieradeorganismer.Vi utgår ifrån att regeringens arbeteskall leda till att konsumenternaalltid skall få kännedom om att ettlivsmedel framställts med hjälp avgenetiskt modifierade organismer. Sammanfattning 1Motionerna 1Utskottet 2Uppföljning/utvärdering m.m. 2Motionerna 2Bakgrund 3Gentekniklagen 3Rapport om reglering av frågorrörande genteknik 4Utskottets överväganden 9Hemställan 15Reservationer 161. Förbud mot frisläppande avgenetiskt modifieradeorganismer (mom. 1) 162. Förbud mot genmodifiering av djuroch växter (mom. 2) 173. Försäljning av genmodifieradelivsmedel och andraprodukter (mom. 4) 174. Märkning av genmodifieradeprodukter (mom. 5, motiveringen) 185. Märkning av genmodifieradeprodukter (mom. 5, motiveringen) 186. Internationell konvention omförbud mot genetiskt modifieradeorganismer (mom. 6) 18Särskilt yttrande 19Produkter och märkning m.m. 19Gotab, 1996