bet · GK01FiU7 · 1996-10-08 00:00:00 — Detaktuella regeringsförslaget attytterligare försämra villkoren förfriskolorna är i detta sammanhang ettallvarligt steg i helt fel riktning,heter det i motionen.Utbildningsutskottet hänvisar tillgällande regler för elevers ochföräldrars rätt att välja skola. Motbakgrund av uppgifter i Skolverketsrapport av skolan 1996konstaterar utskottet vidare att även omalla erbjuds samma formella rätt attvälja så finns det skillnader vad avserutnyttjandet av denna rätt.Skolverket tar också i rapporten uppfrågan om valmöjligheter och segregationoch pekar på att verket i en /93 kunde konstatera vissatendenser till ökad segregation som enföljd av de ökade möjligheterna attvälja skola. Tendensen var specielltmärkbar i storstadsområdena och dåframför allt i de invandrartätabostadsområdena. pekar på attom möjligheterna att välja skola medfören ensidig förflyttning av elever kanvalmöjligheterna tänkas bidra till attförstärka bostadsmiljöns segregerandemekanismer. anser det förtidigt att säga om val i skolan orsakarsegregation eller inte. Däremotkonstateras att valmöjligheternautnyttjas olika av olika grupper. Det ärännu för tidigt att säga vilka konse-kvenser detta får på lång sikt förskolans struktur och sammansättning,anser . Denna uppfattningdelas av utbildningsutskottet.Utbildningsutskottet erinrar om attriksdagen har beslutat om enförsöksverksamhet fr.o.m. den 1 juli1996 med lokala självstyrelser medföräldramajoritet inom skolan.Försöksverksamheten skall pågå under enfemårsperiod. anseratt yrkandena 12 och 13 i motion Fi104(m) och yrkande 6 i motion Fi103 (fp)bör avstyrkas.Utbildningsutskottet förordar vidareatt skrivelsen i de delar som berörutbildningsutskottets beredningsområdeav bör läggas tillhandlingarna.Finansutskottets bedömningAllmänt om inriktningen avuppföljningsverksamhetenFinansutskottet noterar inledningsvisatt regeringens skrivelse 1995/96:194Utvecklingen inom den kommunala sektornär en översiktlig redovisning avinträffade förändringar av kommunalverksamhet och ekonomi under den förstahälften av . Det bör enligtutskottet understrykas att skrivelsensåledes är tillbakablickande och i alltväsentligt deskriptiv. Den innehållerinte några bedömningar eller förslag omden framtida politiken för kommunsektorneller för olika kommunalaverksamhetsområden. Regeringen harheller inte begärt någotställningstagande från sida.Skrivelsen kan i likhet med vad somanförs i några av motionerna närmast sessom ett led i riksdagensuppföljningsverksamhet. mening är den samladeredovisning inom området som förandra gången presenteras av regeringenockså värdefull som ett underlag för enallmän diskussion om samspelet mellanstat och kommun och om utvecklingen inomden kommunala sektorn.Utskottet underströk isamband med beslutet om ett nyttgenerellt statsbidragssystem behovet aven fortlöpande uppföljning av denkommunala verksamheten. Vid dettatillfälle var det i första hand utfalletav statsbidragssystemet som stod ifokus. Utskottet pekade vid dettatillfälle på att återrapporteringen tillriksdagen lämpligen kunde ske i sambandmed den årliga revideringen avriktlinjerna för den kommunala ekonomin(bet. 1991/92:FiU29). Utskottet anseratt strävan bör vara att regeringensredogörelse fortsättningsvis skallredovisas av regeringen i sådan tid attden kan behandlas i anslutning tillberedningen av vårpropositionen. Enligtvad utskottet erfarit har regeringen föravsikt att så även skall ske. Därigenomskulle redogörelsen kunna utgöra en delav underlaget för riksdagensställningstagande till denövergripande inriktningen av denkommunala ekonomin för de närmaste åren.Finansutskottet ser sammanfattningsvispositivt på en sammanhållenuppföljningsverksamhet för den samladekommunala sektorn liksom till en årligåterredovisning av resultatet tillriksdagen. Utskottet återkommer i detföljande med vissa synpunkter påutformningen av uppföljningsinsatserna.Krav och önskemål om ytterligareuppföljningsinsatserI de med anledning av skrivelsen väcktamotionerna har en rad krav och önskemålframförts om en breddad och fördjupadredogörelse av hittillsvarandeutveckling av den kommunalaverksamheten.Uppföljningsinsatser inom områdena vårdoch barnomsorgNär det gäller önskemålen i motion Fi102(v) om analyser av effekterna avnedskärningarna inom barnomsorgen(yrkande 3) och i motion Fi104 (m) omuppföljning av vårdköernas utveckling(yrkande 3) respektive av effekterna avinkomstrelaterade taxor inombarnomsorgen (yrkande 4) får utskottethänvisa till vad socialutskottet anförti sitt yttrande. Socialutskottetavstyrker bifall till dessa yrkanden.Uppföljningsinsatser inom skolans områdeÖnskemålen i motion Fi104 (m) omredovisningar och analyser av hur olikaelevers behov skall kunna tillgodoses(yrkandena 5 och 6) samt kraven på enfyllig redovisning av effekterna påolika områden av konkurrensutsättningen(yrkande 11) och önskemålet om enredovisning av hur alternativaverksamhetsformer upplevs av dem somverksamheten är till för ((yrkande 12)behandlas i utbildningsutskottet tillvilket finansutskottet hänvisar.Utbildningsutskottet anser att samtligamotionsyrkanden bör avstyrkas.Uppföljningsinsatser i övrigtI motion Fi102 förordasatt kalkyler och effekter skall tas framöver effekterna i olika offentligabudgetar av kommunala besparingar ochökad arbetslöshet blandoffentliganställda (yrkande 1), attanalyser bör göras av hur kvinnornadrabbas av nedskärningarna i barnomsorg,skola och äldreomsorg (yrkande 2) samtatt en belysning i nästa redovisning börgöras av hur de kommunala företagen tarsitt sociala ansvar (yrkande 4). Enligtmotion Fi104 (m) bör en uppföljninggöras av varför kommunalaskattesänkningar inte genomförs avkommuner och landsting som gynnas av detnya utjämningssystemet (yrkande 1).FinansutskottetFinansutskottet finner för egen del attflera av de önskemål som framförts imotionerna är väl värda att överväga idet fortsatta arbetet inomuppföljningsområdet. Det gäller inteminst frågorna om defördelningspolitiska ochsamhällsekonomiska effekterna av denomställning som pågår inom den kommunalasektorn. Det får emellertid ankomma påregeringen att pröva om denna typ avkartläggningar och analyser skallpresenteras i samma form som i nuaktuellt sammanhang eller i annan form.Utskottet vill varna för attden årliga redogörelsen svämmar ut ochblir ohanterlig. Tyngdpunkten iredogörelsen bör som utskottet ser detligga i en redovisning av tidsserier avkommunalekonomiska fakta rörandeutvecklingen av resultat, kostnader,personal, verksamhetsförändringar etc.Med anledning av vad utskottet häranfört om krav och önskemål omytterligare uppföljningsinsatserföreslår utskottet besluta attavslå motionerna Fi102 (v) yrkandena 1-4samt Fi104 (m) yrkandena 1, 3-6, 11 och12.Krav och önskemål om framtida åtgärderoch förslagÅtgärder inom skolanI motion Fi104 (m) framställs flera kravpå åtgärder och förslag inom detskolpolitiska området. Det gällerbegäran om förslag till nyfinansieringsmodell förarbetsplatsförlagd utbildning - APU(yrkande 7), krav på lagändringar somvidgar kommunernas rätt att lägga ututbildning på entreprenad (yrkande 8),önskemål om åtgärder motbortfallsfrekvensen inom sfi - svenskaför invandrare (yrkande 9) samt förordför en ändrad politik beträffandeelevers och föräldrars rätt att bl.a.välja skola (yrkande 13). I Folkpartietsmotion Fi103 tas frågan omvalmöjligheter och segregation upp(yrkande 6). Enligt motionen ärsjälvstyrande skolor, elev- ochföräldramedverkan och enskilt drivnaskolor inte minst angelägna i utsattabostadsområden.Utbildningsutskottet behandlar samtligadessa yrkanden i sitt yttrande överskrivelsen och förordar att de böravstyrkas av finansutskottet.Finansutskottet delar vad som haranförts av utbildningsutskottet ochavstyrker således motionerna Fi103 (fp)yrkande 6 och Fi104 (m) yrkandena 7-9och 13.Åtgärder inom barnomsorgenI motion Fi104 (m) yrkande 10 begärs etttillkännagivande till regeringen omrätten att välja som en grund förnyelseoch utveckling av vård, barnomsorg ochutbildning. Motionärerna menar attfristående alternativ ofta enligt gjordastudier uppnår hög kvalitet tillrelativt sett lägre kostnader.Finansutskottet anser i likhet medsocialutskottet att motion Fi104 (m)yrkande 10 inte bör föranleda någotuttalande från sida.Motionens yrkande avstyrks därför avutskottet.Åtgärder på det kommunalrättsligaområdetI motionerna finns tre yrkanden som haranknytning till konstitutionsutskottetsansvarsområde. I motion Fi102 (v)yrkande 5 begär motionärerna attregeringen skyndsamt skall lägga framförslag om offentlighet när det gälleranställningsförmåner och styrelsearvodenför chefstjänstemän i de kommunalabolagen. I motion Fi103 (fp) hemställsatt som sin mening skall geregeringen till känna vad i motionenanförts om avveckling av kommunala bolag(yrkande 2). De allra flesta kommunalabolag kan enligt motionärerna säljas uteller övergå i förvaltningsform. I sammamotion (yrkande 3) anförs att kommunalamonopol bör avskaffas och verksamheternautsättas för konkurrens. Konkurrens ochvalfrihet är enligt motionen bra oavsettom man har ett skattebetalar-, medborgar-eller personalperspektiv.Konstitutionsutskottet har avstått frånatt yttra sig över motionsyrkandena.Finansutskottet har erfarit attkonstitutionsutskottet i ett kommandebetänkande kommer att behandla olikakommunala frågor baserat på motioner ombl.a. de kommunala bolagen och om denkommunala kompetensen. Med hänvisningdärtill bör kraven i motionerna enligtfinansutskottets mening inte nuföranleda någon åtgärd. Utskottetavstyrker därför motionerna Fi102 (v)yrkande 5 och Fi103 (fp) yrkandena 2 och3.Åtgärder på det kommunalekonomiskaområdetI motion Fi103 (fp) aktualiseras någrafrågor med kommunalekonomisk inriktning.Motionärerna hävdar bl.a. att nyaspelregler och avreglering behövs föratt främja det kommunalaförnyelsearbetet (yrkande 1). Vidareställs krav på ett rättvisare bidrags-och utjämningssystem som stimulerartillväxten, där inkomstutjämningen börsättas till och därkostnadsutjämningen bör spegla defaktiska kostnadsskillnaderna (yrkande4). Den s.k. kommunakuten bör ocksåslopas och medlen fördelas eftergenerella principer (yrkande 5) ochkravet på balans i de kommunalabudgetarna bör gälla redan fr.o.m. år1997 (yrkande 7). Slutligen föreslås imotion Fi104 (m) yrkande 2 och i motionFi105 (m) att den kommitté somutvärderar det nya utjämningssystemetför kommuner och landsting skall gesvidgade uppgifter och även analyserasystemets effekt på den ekonomiskatillväxten.Finansutskottet konstaterar attidentiska eller likartade yrkanden närdet gäller utjämningssystemet harbehandlats och efter förslag frånutskottet avslagits av underår 1995 (bet. 1994/95:FiU19 och 1995/96:FiU5). Samma är förhållandet när detgäller frågor om avreglering och nyaspelregler (bet. 1994/95:FiU19).Utskottet tog vidare ställning tillkravet på balans i dekommunala budgetarna i samband med sinbehandling av vårpropositionen. Dettaskedde med anledning av ett yrkande frånModerata samlingspartiet (bet.1995/96:FiU10).Enligt utskottets mening finns det inteanledning att ompröva tidigare gjordaställningstaganden med anledning avregeringens nu föreliggande skrivelse.Med hänvisning därtill föreslårutskottet att motionerna Fi103 (fp)yrkandena 1, 4, 5 och 7, Fi104 (m)yrkande 2 samt Fi105 (m) bör avslås avriksdagen. beträffande regeringensskrivelse /96:194att lägger regeringensskrivelse /96:194 om utvecklingeninom den kommunala sektorn tillhandlingarna,2. beträffande ytterligareuppföljningsinsatseratt avslår motionerna1995/96:Fi102 yrkandena 1-4 och1995/96:Fi104 yrkandena 1, 3-6, 11och 12,res. 1 (m)res. 2 (v)3. beträffande åtgärder inomskolanatt avslår motionerna1995/96:Fi103 yrkande 6 och1995/96:Fi104 yrkandena 7-9 och 13,res. 3 (m, fp, kd)4. beträffande åtgärder inombarnomsorgenatt avslår motion1995/96:Fi104 yrkande 10,res. 4 (m, fp, kd)5. beträffande åtgärder på detkommunalrättsliga områdetatt avslår motionerna1995/96:Fi102 yrkande 5 och1995/96:Fi103 yrkandena 2 och 3,res. 5 (m, fp, kd)res. 6 (v)6. beträffande åtgärder på detkommunalekonomiska områdetatt avslår motionerna1995/96:Fi103 yrkandena 1, 4, 5 och7, 1995/96:Fi104 yrkande 2 och1995/96:Fi105.res. 7 (m)res. 8 (fp)den 8 oktober 1996På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), (),(), (),(), (), (), KristinaNordström (s), (),(), (),(), (), (), () och (). Ytterligare uppföljningsinsatser(mom. 2)(), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 12 börjar med Finansutskottetfinner och på s. 13 slutar med 11 och12 bort ha följande lydelse:Finansutskottet finner för egen del attflera av de önskmål om ytterligareuppföljningsinsatser som framförts imotion Fi104 (m) är väl värda attöverväga i det fortsatta arbetet inomuppföljningsområdet. Utskottet anser ilikhet med motionärerna att det ärangeläget att göra en uppföljning avvarför kommunala skattesänkningar integenomförs i kommuner och landsting somgynnas av det nya utjämningssystemetliksom av effekterna avkonkurrensutsättning inom olikaverksamhetsområden. På detsocialpolitiska området delar utskottetmotionärernas mening att en uppföljningav hur vårdköerna utvecklas liksom enredovisning av fördelningseffekterna avinkomstrelaterade barnomsorgstaxor börgenomföras. Även inom skolområdet börytterligare kartläggningar och analysergenomföras på det sätt som föreslås imotionen.Med det anförda tillstyrker utskottetmotion Fi104 (m) yrkandena 1, 3-6, 11och 12.dels att utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse:2. beträffande ytterligareuppföljningsinsatseratt med bifall till motion1995/96:Fi104 yrkandena 1, 3-6, 11och 12 samt med avslag på motion1995/96:Fi102 yrkanden 1-4 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Ytterligare uppföljningsinsatser(mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 12 börjar med Finansutskottetfinner och på s. 13 slutar med 11 och12 bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att flera av deönskemål om ytterligareuppföljningsinsatser som tagits upp imotionerna är väl värda att överväga idet fortsatta arbetet. Det gäller inteminst frågorna om defördelningspolitiska ochsamhällsekonomiska effekterna av denomställning som pågår inom denkommunala sektorn. Med anledning av vadsom framförs i motion Fi102 (v) villutskottet särskilt peka på behovet avanalyser av effekterna i olikaoffentliga budgetar av besparingarnainom den kommunala sektorn och den däravföljande ökade arbetslösheten blandoffentliganställda.Det är mycket som talar för attkvinnorna drabbas särskilt hårt avnedskärningarna inom barnomsorg, skolaoch äldreomsorg. Inom detta område ärbehovet av ytterligare kartläggningaroch analyser enligt utskottets meningstort. Andra förhållanden som kräverytterligare belysning är effekterna påbarn av nedskärningarna inom skola ochbarnomsorg samt av hur de kommunalaföretagen tar sitt sociala ansvar. Detfår enligt utskottet ankomma påregeringen att närmare pröva formernaför dessa uppföljningsinsatser och föråterrapporteringen till . Meddet anförda tillstyrker utskottet motionFi102 (v) yrkandena 1-4.dels att utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse:2. beträffande ytterligareuppföljningsinsatseratt med bifall till motion1995/96:Fi102 yrkandena 1-4 samt medavslag på motion 1995/96:Fi104yrkandena 1, 3-6, 11 och 12 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Åtgärder inom skolan (mom. 3)(), (),(), (),() och ()anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 13 som börjar med Finansutskottetdelar och slutar med och 13 bort haföljande lydelse:Utskottet anser i likhet medmotionärerna bakom motionerna Fi103 (fp)och Fi104 (m) att arbetet för en ökadvalfrihet inom skola och barnomsorgskall fortsätta. Flera rapporter harnyligen visat att fristående alternativinom skola och barnomsorg uppnår högkvalitet till relativt sett lägrekostnader. Verksamhet utvecklas när denkonkurrensutsätts och kostnadsjämförs.Mycket av det interna utvecklingsarbeteti kommuner och landsting är en direktföljd av en stimulerandekonkurrensmiljö. Regeringen böråterkomma till med enredovisning av planerade åtgärder föratt åstadkomma en ökad valfrihet inomdessa områden.Utskottet anser vidare att kvalitet ochvarationsrikedom i t.ex. undervisningenfrämjas bäst om skolor med olikainriktningar, arbetssätt och huvudmänkan verka sida vid sida. uppfattning är det ensjälvklar rätt för föräldrar att kunnavälja skola och barnomsorg. Valfrihet ären rättighet som bör tillkomma allaoavsett bostadsort. Självstyrandeskolor, elev- och föräldramedverkan ochenskilt drivna skolor är inte minstangelägna i utsatta bostadsområden. Attmänniskor tilltros såväl att kunna väljadet som passar dem bäst som att utformaverksamheterna är en viktig iarbetet för att bekämpa utanförskap ochvanmakt.Utskottet tillstyrker med det anfördamotionerna 1995/96:Fi103 yrkande 6 och1995/96:Fi104 yrkandena 7-9 och 13.dels att utskottets hemställan under 3bort ha följande lydelse:3. beträffande åtgärder inom skolanatt med bifall tillmotionerna 1995/96:Fi103 yrkande 6och 1995/96:Fi104 yrkandena 7-9 och13 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,4. Åtgärder inom barnomsorgen (mom. 4)(), (),(), (),() och ()anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 13 som börjar med Finansutskottetanser och slutar med av utskottet bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att varje familjskall ha rätt att välja den barnomsorgsom passar familjen bäst. Dettaförutsätter att det finns olika formerav barnomsorg att tillgå och attfamiljernas val respekteras genom attäven privat barnomsorg som uppfyllerkvalitetskraven ges rätt till offentligtstöd. Med hänvisning till vad utskottetanfört tillstyrks motion Fi104 (m)yrkande 10.dels att utskottets hemställan under 4bort ha följande lydelse:4. beträffande åtgärder inombarnomsorgenatt med bifall till motion1995/96:Fi104 yrkande 10 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. Åtgärder på det kommunalrättsligaområdet (mom. 5)(), (),(), (),() och ()anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 14 som börjar med Finansutskottethar och slutar med 2 och 3 bort haföljande lydelse:Finansutskottet ställer sig bakom detsom i motion Fi103 (fp) anförs om attdet från såväl demokratiska somekonomiska utgångspunkter finnsnackdelar med verksamhet ibolagsform. Det finns även många exempelpå att konkurrensen sätts ur spel tillmen för det lokala näringslivet och förskattebetalarna. Enligt utskottet börstor restriktivitet iakttas när detgäller nybildning av bolag somen stor del av det kommunala ägandet avbolag bör avvecklas. Verksamhet somskall behållas bör med fördel kunnaövergå till förvaltningsformen som ärden för verksamhet mestlämpade.Utskottet delar också motionärernasuppfattning att konkurrensutsättning avkommunal verksamhet är ett verksamt sättatt åstadkomma effektiviseringar ochhöjd produktivitet. Konkurrens ochvalfrihet är enligt utskottet bra ursåväl ett skattebetalar-, medborgar- sompersonalperspektiv.Med vad utskottet ovan anförttillstyrks motion Fi103 (fp) yrkandena 2och 3.dels att utskottets hemställan under 5bort ha följande lydelse:5. beträffande åtgärder på detkommunalrättsliga områdetatt med bifall till motion1995/96:Fi103 yrkandena 2 och 3 samtmed avslag på motion 1995/96:Fi102yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,6. Åtgärder på det kommunalrättsligaområdet (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 14 som börjar med Finansutskottethar och slutar med 2 och 3 bort haföljande lydelse:Finansutskottet anser i likhet med vadsom anförs i motion Fi102 (v) attregeringen skyndsamt skall lägga framförslag om en offentlig redovisning avanställningsförmåner och styrelsearvodenför chefstjänstemän i de kommunalabolagen. Visserligen har möjligheternatill insyn i de kommunala företag därkommuner eller landsting har etträttsligt bestämmande inflytande ökatsedan en tid genom ändringar ilagstiftningen. Det är emellertidangeläget att gå vidare och ytterligareförbättra allmänhetens insyn i dekommunala företagen. Särskilt angelägetär det att åtgärder vidtas för attförbättra insynen i bolag med kommunaltdelägande. Med vad utskottet här anförttillstyrks motion Fi102 (v) yrkande 5.dels att utskottets hemställan under 5bort ha följande lydelse:5. beträffande åtgärder på detkommunalrättsliga områdetatt med bifall till motion1995/96:Fi102 yrkande 5 och medavslag på motion 1995/96:Fi103yrkandena 2 och 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,7. Åtgärder på det kommunalekonomiskaområdet (mom. 6)(), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 14 som börjar med Finansutskottetkonstaterar och slutar med avslås avriksdagen bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser i likhet medmotionärerna bakom motionerna Fi104 (m)yrkande 2 och Fi105 (m) att denparlamentariska kommitté som skallutvärdera det nya utjämningssystemet börfå utvidgade arbetsuppgifter och ettmandat att föreslå åtgärder för hurkommunsektorn skall kunna medverka tillett bättre tillväxtklimat i vårt land.Således bör utredningen analysera detbeslutade systemets effekt påincitamenten för enskilda kommuner attbidra till ekonomik tillväxt. Utskottettillstyrker motionerna Fi104 (m) yrkande2 och Fi105 (m).dels att utskottets hemställan under 6bort ha följande lydelse:6. beträffande åtgärder på detkommunalekonomiska områdetatt med bifall tillmotionerna 1995/96:Fi104 yrkande 2och 1995/96:Fi105 samt med avslag påmotion 1995/96:Fi103 yrkandena 1, 4,5 och 7 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.8. Åtgärder på det kommunalekonomiskaområdet (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 14 som börjar med Finansutskottetkonstaterar och slutar med avslås avriksdagen bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser i likhet med vadsom anförs i motion Fi103 (fp) att detär angeläget att det kommunalaförnyelsearbetet garanteras genomavregleringar och större organisatoriskfrihet. Detta är nödvändigt för attkommunerna skall kunna klara kvaliteteni verksamheten på ett acceptabelt sätt.Enligt utskottets mening bör vidarearbetet med att utforma ett rättvisareujämnings- och bidragssystem fortsätta ienlighet med de linjer som hösten 1994presenterades av beredningen förstatsbidrag och utjämning ikommunsektorn under ledning av förrestatssekreteraren som accepterades av ett flertalremissinstanser. Inkomstutjämningen isystemet bör således sättas till istället för och kostnadsutjämningenbör spegla faktiskastrukturkostnadsskillnader på det sättsom föreslogs av beredningen.Utskottet delar också motionärernasuppfattning att den s.k. kommunakutenbör slopas och att de medel som avsattsför denna bör fördelas efter generellaprinciper. Strävan bör vara attformulera klara spelregler förkommunsektorn. Kraven på kommuner ochlandsting kommer även framgent att varastora, men de löses inte genom en pottsom fördelas efter särskilda kriterier.dels att utskottets hemställan under 6bort ha följande lydelse:6. beträffande åtgärder på detkommunalekonomiska områdetatt med bifall till motion1995/96:Fi103 yrkandena 1, 4, 5 och 7samt med avslag på motionerna1995/96:Fi104 yrkande 2 och1995/96:Fi105 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört.Särskilt yttrandeUtvecklingen inom den kommunala sektornRoy () anför:Miljöpartiet de gröna har i samband med1996 års vårproposition, proposition1995/96:213 om minskning avstatsbidraget till kommunsektorn isärskilda fall och framfört sina synpunkter påutvecklingen inom den kommunala sektorn.Vi har inte haft anledning att återkommamed i stort sett samma synpunkter ocksåi samband med regeringens skrivelse1995/96:194 om utvecklingen inom denkommunala sektorn då denna i tidenbehandlas nära de andra nämndamotionstillfällena.Vad gäller innehållet i den skrivelsesom behandlas i detta betänkande såsaknar den bl.a. analyser av de socialaeffekterna inom kommunsektorn till följdav den statliga budgetsaneringen.Behovet av sådana har vi påpekat isamband med andra propositioner, och viåterkommer med krav på sådana analyser ien särskild motion .