bet · GJ01SoU13 · 1996-03-12 00:00:00 — Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. för Motioner från den allmänna I betänkandet behandlas regeringensskrivelse /96:122 Redogörelse för enöverenskommelse om vissa ersättningartill sjukvårdshuvudmännen m.m. för år1996. Utgiftsramen för uppgårtill totalt . Ettcentralt inslag i överenskommelsen ärden utvidgade vårdgarantin. Vidare utgårbidrag till bl.a. rehabiliterings- ochbehandlingsinsatser inom hälso- ochsjukvården, psykoterapeutisk verksamhet,handledning av kiropraktorer ochnaprapater samt till SBU. Enligt ensärskild överenskommelse utgår ocksåersättning till Handikappinstitutet.Samtidigt behandlar utskottet femmotionsyrkanden från den allmännamotionstiden 1995.Utskottet anser att skrivelsen inte börföranleda någon åtgärd av riksdagen.Motionsyrkandena avstyrks.Till betänkandet har fogatsreservationer av (v) om rehabiliteringoch av (mp) om operationsköer m.m.Regeringens skrivelseI skrivelsen som regeringen beslutat den18 lämnas en redogörelseför den överenskommelse som den 4december 1995 träffades mellanföreträdare för staten ochsjukvårdshuvudmännen 1996.Ingen motion har väckts med anledningav skrivelsen. Motioner från den allmänna motionstiden1994/95:So428 m.fl. (v)vari yrkas att hos regeringenbegär en översyn avrehabiliteringsinsatserna för personermed reumatiska sjukdomar enligt vad imotionen anförts.1994/95:So452 av Per m.fl. (mp)vari yrkas1. att hos regeringen begären utredning av möjligheterna attupprätta ett register över den samladelediga operationskapaciteten i landetför att därmed kunna minskaoperationsköerna,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en etikdiskussioni anslutning till vårdkösystemet.1994/95:So459 av . (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en nationellsamrådsnämnd och satsning pådiabetesvården.1994/95:So494 av m.fl.(v) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att iförhandlingarna med landstingen få tillstånd en dokumentation av utvecklingeninom vården och omsorgen. Överenskommelsen för år 1996Det ersättnings- och bidragssystem somnu gäller för hälso- och sjukvårdeninfördes genom den s.k.Dagmarreformen. lämnadesfrån staten till sjukvårdshuvudmännenett antal prestations- ellerinvånarrelaterade ersättningar frånsjukförsäkringen samt direktastatsbidrag för den psykiatriska vården.Efter olika justeringar och förändringarsom genomförts i statsbidragssystemettill landstingen har det samladeersättningsbeloppet successivtreducerats och uppgick till . Genom attersättningen för sjukresor fr.o.m. år1996 ingår i det generella statsbidragettill landstingen (prop. 1994/95:150,bet. 1994/95:FiU20, rskr. 1994/95:448)uppgår ramen till 1 354miljoner kronor.I oktober 1995 träffade staten ochsjukvårdshuvudmännen en separatöverenskommelse om återreglering avallmän sjukvårdsersättning och särskiltstatsbidrag till hälso- och sjukvård föråren 1994 och 1995 gällande fördelningenav kostnadsansvaret för vissavårdförmåner i internationellaförhållanden. att någon motsvarande avräkningmot ersättning/statsbidrag i efterhandsom skett inteskall göras för . Frågan skall istället regleras i den nu aktuellaöverenskommelsen. Så har också skett,och frågan om återreglering av vissavårdförmåner i internationellaförhållanden är därmed slutligtreglerad.I en protokollsanteckning tillöverenskommelsen har Landstingsförbundetreserverat sig för eventuella effekterav den då pågåendearbetsmarknadskonflikten. Förbundet harför avsikt att återkomma till regeringenom konfliktens inverkan på väntetiderinnebär att överenskommelsen inte kanfullgöras.Parterna har enats om att utgiftsramenför , ,skall fördelas enligt följande:Ändamål Totalbelopp imilj. Bidrag till hälso- och sjukvård762,502. Särskild ersättning förrehabiliterings-och behandlingsinsatser 4353. Ersättning till Handikappinstitutet514. Särskild ersättning förpsykoterapeutiskverksamhet 655. Särskild ersättning för informations-försörjning m.m. 216. Särskild ersättning för rikssjukvårdförHIV-smittade 7,257. Särskild ersättning för vissapatientöverföringar 0,758. Särskild ersättning för handledningavkiropraktorer och naprapater 19. Ersättning för SBU:s verksamhet10,50Bidraget till hälso- och sjukvård börenligt parterna dels stimulera tillfortsatt utvecklingsarbete hossjukvårdshuvudmännen för att finnaformer för hälso- och sjukvården somsvarar mot äldre människors behov ochönskemål, dels underlätta försjukvårdshuvudmännen att uppfyllaöverenskommelsen om en utvidgadvårdgaranti och vårdkontrakt. Denvårdgaranti som gällt till utgången av1995 kommer att successivt förändras ochutvecklas mot ett bredare hälso- ochsjukvårdspolitiskt ställningstagande därutrymme ges för angelägnavårdpritoriteringar, bl.a. med hänsyntill övervägandena iPrioriteringsutredningensslutbetänkande. Den tidigarevårdgarantin kommer att ingåi sin helhet i den utvidgade garantinför att ersättas av engaranti som tillgodoser allapatientgruppers angelägna vårdbehov inomen rimlig tidsram som denenskildes ställning stärks.Den utvidgade vårdgarantin innebärenligt parterna att alla i Sverigebosatta personer garanteras enlättillgänglig hälso- och sjukvård. Denenskilde skall kunna få kontakt medpersonal i primärvården ,träffa en läkare på denna vårdnivå och, efter remiss, få kontaktmed en specialistläkare inom fyraveckor.Patienter med svåra kroniska sjukdomarskall garanteras en viss vårdstandardgenom att ett vårdkontrakt upprättasmellan patienten och vårdgivaren. Ikontraktet skall anges bl.a. vilkabehandlingar som skall ges och med vilkaintervaller samt patientens rätt tillinformation och vad patienten själv kangöra för att hantera sin kroniskasjukdom. Vårdkontrakten skall utformasutifrån nationella vårdprogram därvårdstandarden preciseras. Dessautarbetas av Socialstyrelsen.Enligt överenskommelsen skalldiabetiker som första patientgrupperbjudas en sådan vårdgaranti under1996.Parterna är överens om att den särskildaersättningen för medicinskarehabiliterings- och behandlingsinsatserskall finnas kvar även för kommande år.Medlen bör dock i första hand beviljasmer, såväl innehållsmässigt somtidsmässigt, omfattande projekt. Ettprioriterat område bör vararehabilitering av människor med psykiskastörningar. Där bör en jämnarefördelning av medlen mellan olikaåldersgrupper uppmärksammas. Vidarefinns anledning att uppmärksammarehabiliteringsinsatserna ur ettkönsperspektiv.En fristående utvärdering på dettaområde har gjorts. Enligt utvärderingenhar syftet att sätta focus pårehabiliteringsarbetet uppnåtts, ochsamverkan mellan sjukvårdshuvudmännenoch försäkringskassorna har förbättratspåtagligt. Det finns dock brister iuppföljningen av medlens effekter ocherfarenhetsåterföring. Därförrekommenderas att medlenfortsättningsvis bör lämnas under entreårsperiod och att varje ansökan börinnehålla en plan för projektetsavlösning och verksamhetens integreringi reguljär verksamhet.I en särskild överenskommelse harparterna enats om att ersättningen tillHandikappinstitutet för skallvara nominellt oförändrad jämfört medföregående år, dvs. 51 miljoner kronor.Handikappinstitutets verksamhetfinansieras via ett direktbidrag inom ramen för den allmännasjukförsäkringen. Vid denna tidpunktaccentuerades även institutets roll inomforskning och utveckling påhjälpmedelsområdet ytterligare. Till ochmed 1991 var ansvaret för atttillhandahålla hjälpmedel för vård ochbehandling i princip samlat hoslandstingen. Genom Ädelreformen har dockäven kommunerna fått ett ansvar förhjälpmedelsförsörjningen. Regeringen ochlandstinget har därför funnit att enöversyn av börgenomföras. En särskild utredare hartillkallats, vars huvuduppgift är attpröva vilka förändringar som börgenomföras i fråga om institutetsverksamhet, organisationsform ochfinansiering. Förslaget skall redovisassenast (dir. 1995:161).Parterna är överens om att ersättningentill psykoterapeutisk verksamhet bestämstill . Genomöverenskommelsen för utökadesersättningen från 39,5 miljoner kronorår 1994 till 60 miljoner kronor.Landstingsförbundet skall senast den 15mars 1996 redovisa hur dessa medelanvänts. Medlen anses ha haft storbetydelse för att öka tillgången tillpsykoterapeutiska behandlingsinsatsertill rimliga kostnader för den enskilde.Naprapater har efter beslut ijuni 1994 möjlighet att sökayrkeslegitimation efterpraktiktjänstgöring. Parterna har därförenats om att skallavsättas för att stimulera handledningav kiropraktorer och naprapater inom denoffentliga hälso- och sjukvården.I överenskommelsen anges attverksamheten vid Statens beredning förutvärdering och medicinsk metodik (SBU)är betydelsefull för att givna resurserinom hälso- och sjukvården skall kunnautnyttjas rationellt. Parterna är därföröverens om att 10,5 miljoner kronorskall avsätts för år 1996.I enlighet med överenskommelsen för år1995 har frågan om ett överförande avadministrationen av avgifter förpensionärer vid sjukhusvård från deallmänna försäkringskassorna tillsjukvårdshuvudmännen utretts.Överläggningarna i denna fråga är inteavslutade. Inriktningen är dock attslutföra dessa ochdå om möjligt träffa en särskildöverenskommelse.MotionernaDiabetesvårdI motion So459 av . (s) begärs att gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en nationell samrådsnämnd ochsatsning på diabetesvården. WHO och IDF(Internationella diabetesfederationen)har med anledning avdiabetessjukdomarnas betydande inverkanpå folkhälsan antagit ett gemensamtprogram, The Declaration,för att höja kvaliteten pådiabetesvården i . En arbetsgruppmed representanter för ,m.fl. harkartlagt diabetesvårdens omfattning,kvalitet och struktur i åtta län iSverige. Den bild gruppen ger av svenskdiabetesvård är, enligt motionärerna, iflera avseenden positiv. drardock gruppen slutsatsen att betydandesamhällsekonomiska vinster skulle kunnauppnås med en ökad satsning påförebyggande vård. De nämner att av depengar som satsas på diabetesvård går ca80 % till ren reparation av skadornamedan avser förebyggandevård. Detta måste, enligt motionärerna,betraktas som slöseri med knapparesurser. Utifrån den kunskap som detsvenska kartläggningsarbetet har givitmåste nu konkreta åtgärder genomförasför att uppnå en ännu bättre vård, anförmotionärerna. Av såväl medicinska somsociala skäl och med hänsyn till denbättre hushållning med knappa ekonomiskaresurser som enligt motionärerna tordekunna uppnås genom en kraftfullaresatsning på förebyggande diabetesvård ärdet väsentligt att nu fullt utansluter sig till SaintVincentdeklarationens målsättning ochambitionsnivå. Detta innebär bl.a. atten nationell samrådsnämnd kan skapas ochatt konkreta åtgärder ochgenomförandeprojekt inom diabetesvårdenkan komma till stånd, heter det imotionen.Rehabilitering för personer medreumatiska sjukdomarI motion So428 av m.fl.(v) hemställs att hosregeringen begär en översyn avrehabiliteringsinsatserna för personermed reumatiska sjukdomar enligt vad imotionen anförts. Motionärerna anför attgenom de förändringar som skett inomhälso- och sjukvården under senare årkan man klart se attrehabiliteringsmöjligheterna förreumatiker har minskat.Decentraliseringen har medfört attutomlänsremisser för behandling ochrehabilitering på specialistsjukhus ochmöjligheten att komma tillrehabiliterings- ellerrekreationsanläggningar, kurorter ochklimatvård har minskat. Resurserna inomde egna landstingen prioriteras. Om maninte får den hjälp som behövs påarbetsplatsen, t.ex. i form av nyteknik, ergonomi eller datorstöd finnsdet, enligt motionärerna stor risk föratt fler kommer att pensioneras iförtid. En översyn beträffanderehabiliteringsinsatserna för personermed reumatiska sjukdomar behövs därför,heter det i motionen.Operationsköer m.m.I motion So452 Av m.fl. (mp)hemställs att hos regeringenbegär en utredning av möjligheterna attupprätta ett register över den samladelediga operationskapaciteten i landetför att därmed kunna minskaoperationsköerna (yrkande 1) och attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts ombehovet av en etikdiskussion ianslutning till vårdkösystemet (yrkande3). Motionärerna anser att nuvaranderutiner med långa sjukskrivningstiderinför operationer är slöseri medallmänna medel. Finns det ett registeröver all ledig operationskapacitet inomden samlade svenska sjukvården kan enoperation ske tidigare någon annanstansi landet och detta skulle spara storasummor åt staten. kangå in och betala operationen där densnabbast kan göras. Motionärerna menaratt på så sätt sparas långsjukskrivningstid, ytterligareläkemedelskostnader och ibland socialaoch psykiska problem för patienten. Attfå en patient behandlad och tillbaka iarbetslivet igen så fort det är lämpligtoch möjligt bör vara ett självklart mål,anser motionärerna. Vidare ansermotionärerna att det är hög tid för enomfattande etikdiskussion i anslutningtill vårdkösystemet. Motionärerna frågarsig om inte dagens vårdgarantitider, medprioritering av vissa operationer, haren diskriminerande effekt.Utveckling inom vård och omsorgI motion So494 av m.fl.(v) hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att iförhandlingarna med landstingen få tillstånd en dokumentation av utvecklingeninom vården och omsorgen. Motionärernaanser att det finns behov attdokumentera hur brukare och personalupplever vården och omsorgen i sig.Regeringen bör därför i förhandlingarmed landstingen ge dem i uppdrag att påolika sätt systematiskt dokumentera vårdoch omsorg där stora förändringar pågåreller förestår. Motionärerna anser attdokumentationen kan bestå av bl.a.intervjuer med brukare och personal.BakgrundDen förra regeringen tillkallade ibörjan av en parlamentariskkommitté (HSU 2000, S 1992:04, dir.1992:30) med uppdrag att dels analyserahälso- och sjukvårdens resursbehov framtill , dels överväga hur hälso-och sjukvården borde finansieras ochorganiseras på den övergripandesamhällsnivån. Den nuvarande regeringenbeslutade tilläggsdirektiv i december1994 (dir. 1994:152).Kommitténs arbete skall vara slutförtsenast vid utgången av juni månad 1996.I sitt avgivna delbetänkandeReform på recept (SOU 1995:122) har HSU2000 framhållit (s. 24) vikten av attlandstingen utvecklar vårdprogram förpatienter med kroniska sjukdomar. Dethänvisas till att särskilda vårdprogramför diabetes diskuterades i de s.k.Dagmaröverläggningarna mellanSocialdepartementet ochLandstingsförbundet. Kommittén servårdprogram för diabetes som ett förstasteg i arbetet med att utveckla vårdenskvalitet för patienter med kroniskasjukdomar. Detta arbete kan sedansuccessivt följas av vårdprogram förandra kroniska sjukdomar. Kommitténföreslår att avsättsså att de patienter som omfattas avsärskilt vårdprogram vid diabetes kan fåsitt insulin kostnadsfritt i samband medatt läkemedelsförmånen träder i kraft.Åtgärden bör enligt kommitténfinansieras genom att statens besparingför läkemedelsförmånen minskas medmotsvarande belopp.I skrivelsen anges som tidigare påpekatsatt parterna anser att s.k. vårdkontraktbör upprättas för sådana patientgrupperdär det finns en tydlig diagnos ochkonsensus om adekvatabehandlingsåtgärder. För attvårdkontrakt skall kunna upprättas ärdet viktigt att vårdprogram utarbetas.Detta kan ske såväl centralt, pånationell nivå, som lokalt inomrespektive landstingsområde. Enligtparterna är avsikten med de på centralnivå framtagna vårdprogrammen att deskall tillämpas i hela landet och utgöragrunden för att patienterna skall fåtillgång till jämförlig vårdkvalitet ochvårdinnehåll vid en allvarlig kronisksjukdom. Parterna har för avsikt attunder i samråd medSocialstyrelsen träffa en särskildöverenskommelse om nationellavårdprogram för ytterligare ett parpatientgrupper utöver diabetikerna.Som tidigare angetts är parterna ocksåöverens om att den nuvarandevårdgarantin bör utvecklas.Tillgängligheten till hälso- ochsjukvård bör förbättras för allapatienter oavsett vilken sjukdom delider av eller vilken behandling debehöver. I överenskommelsen angesbeträffande rehabilitering följande.Under de närmaste åren förväntas förslagfrån sjuk- och arbetsskadekommittén ocharbetsmarknadspolitiska kommittén vilkabehandlar rehabiliteringsområdet. Vidarekommer regeringen på uppdragatt lämna förslag om att utvidgaförsöksverksamheten med finansiellsamordning till verksamhet där ävenarbetsmarknadsmyndigheterna ingår. Motdenna bakgrund är parterna överens omatt tillsammanspröva om det finns skäl att ersättadenna ursprungligen temporära stimulansför medicinska rehabiliterings- ochbehandlingsinsatser med ett långsiktigtsystem som stadigvarande stärkerdrivkrafterna för sjukvårdshuvudmännenatt uppmärksamma och prioritera insatserav betydelse för en bättre medicinskrehabilitering och lägreohälsokostnader.Av den uppföljning av den särskildaersättningen för rehabiliterings- ochbehandlingsinsatser inom hälso- ochsjukvården som gjorts (510, RFVredovisar 1995:12) framgår att effektermed de avsatta medlen har varitförkortade kö- och väntetider förutredning och behandling,kompetensutveckling, metodutveckling,snabbare diagnostisering och attprimärvården förstärkts med psykosocialkompetens.Sjuk- och arbetsskadekommittén kommeratt avsluta sitt arbete ochdå också behandla frågor omrehabilitering.Ett speciellt syfte med den nuvarandevårdgarantin som infördes varattt lösa vissa köproblem i vården. Denuppföljning och utvärdering som gjortsvisar att syftet i huvudsak haruppnåtts. Köer och väntetider inomaktuella vårdområden har förkortats.Enligt uppgift har Landstingsförbundetinte återkommit till regeringen ianledning av den till överenskommelsenbilagda reservationen den 1 december1995 angående den då pågåendearbetsmarknadskonflikten.Prioriteringsutredningen (S 1992:02)överlämnade sittslutbetänkande SOU 1995:5 Vårdens svåraval. Utredningens uppgift har bl.a.varit att utifrån etiska utgångspunkterdiskutera hälso- och sjukvårdens roll ivälfärdssamhället och lyfta fram degrundläggande principer efter vilkaprioriteringar inom vården skall ske.Betänkandet har remissbehandlats, och enproposition om prioriteringsfrågor ihälso- och sjukvården har aviserats tilljuni 1996.Utskottets bedömningEnligt skrivelsen är parterna överens omatt diabetikerna som förstapatientgrupp skall erbjudas s.k.vårdkontrakt utformade utifrån ettnationellt vårdprogram. I vårdprogrammetskall vårdstandarden definieras.Vårdprogrammet för en särskild sjukdomeller diagnos bör således enligtparterna innehålla specifika uppgifterom diagnostik, behandling, prevention,rehabilitering och mätbara indikatorerför den aktuella sjukdomen. Motion So459(s) får i huvudsak anses tillgodoseddoch avstyrks.Parterna är också överens om attvårdgarantin bör utvecklas. De harenligt skrivelsen för avsikt att under1996 i samråd med träffaen särskild överenskommelse omnationella vårdprogram för ytterligareett par patientgrupper utöverdiabetikerna. De nationellavårdprogrammen skall utarbetas avSocialstyrelsen efter samråd med bl.a.företrädare för berördabrukarorganisationer och professioner.Vidare är parterna överens om att underde närmaste åren diskutera om denursprungligen temporära stimulansen förmedicinska rehabiliterings- ochbehandlingsinsatser bör ersättas med ettlångsiktigt system som stadigvarandestärker sjukvårdshuvudmännensprioritering av och insatser på området.Frågan om rehabilitering behandlas förnärvarande av flera statliga kommittéer.Utskottet anser inte att börta något initiativ med anledning avmotion So428 (v). Motionen avstyrksdärför.Ett speciellt syfte med att införavårdgarantin var att lösa vissaköproblem i vården. Enligtöverenskommelsen har väntetider ochkötider inom de berörda vårdområdenaförkortats. Det finns dock nuindikationer på att väntetiderna ökarinom några vårdområden som omfattas avgarantin. Parterna är överens om atttillgängligheten till hälso- ochsjukvård bör förbättras för allapatienter oavsett vilken sjukdom delider av eller vilken behandling sombehövs. Parterna anser därför attutvecklingen av vårdgarantin bör skeutifrån ett bredare hälso- ochsjukvårdspolitiskt ställningstagande ochge utrymme för angelägnavårdprioriteringar. I flerasjukvårdsregioner har redan skett enkartläggning av den befintligaoperationskapaciteten och väntetiderna.Något initiativ med anledning av motionSo452 (mp) yrkandena 1 och 3 behövsinte. Yrkandena avstyrks.Utskottet konstaterar att ett omfattandeuppföljnings- och utvärderingsarbeteredan sker inom hälso- och sjukvården.Frågan om det därutöver bör göras ensådan dokumentation av utvecklingen somanförs i motion So494 (v) får bedömas avsjukvårdshuvudmännen själva. Motionenavstyrks.Regeringens skrivelse bör enligtutskottet inte föranleda någon åtgärdfrån sida. beträffande diabetesvårdatt avslår motion1994/95:So459,2. beträffanderehabiliteringsinsatseratt avslår motion1994/95:So428,res.1 (v)3. beträffande operationsköerm.m.att avslår motion1994/95:So452 yrkandena 1 och 3,res.2 (mp)4. beträffande utveckling inomvård och omsorgatt avslår motion1994/95:So494,5. beträffande regeringensskrivelseatt lägger regeringensskrivelse till handlingarna.Stockholm den 12 mars 1996På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), ChristinaPettersson (s), (),(), (),(), (), (), BirgittaWichne (m) och (). Rehabiliteringsinsatser (mom. 2)() anserdels att det avsnitt i betänkandet på s.8 som börjar med Parterna är ochslutar med avstyrks därför. bort haföljande lydelse:Genom de förändringar som skett inomhälso- och sjukvården under senare årkan man se attrehabiliteringsmöjligheterna för bl.a.reumatiker har minskat. Resurserna inomdet egna prioriteras, ocht.ex. utomlänsremisser för behandlingoch rehabilitering på specialistsjukhusoch möjligheten att komma tillrehabiliterings- ochrekreationsanläggningar, kurorter ochklimatvård har minskat. Detta hardrabbat de över en miljon reumatiker somfinns i och som ofta har ettstort behov av rehabilitering. Utskottetanser därför att det behövs en översynav rehabiliteringsinsatserna förpersoner med reumatiska sjukdomar,varvid också de arbetsmarknadspolitiskainsatserna bör bli föremål för särskiltintresse. Vad utskottet nu anfört börriksdagen med anledning av motion So428(v) ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan undermom. 2 bort ha följande lydelse:2. beträffanderehabiliteringsinsatseratt med anledning av motion1994/95:So428 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,2. Operationsköer m.m. (mom. 3)() anserdels att det avsnitt i betänkandet på s.8 som börjar med Ett speciellt ochslutar med Yrkandena avstyrks. bort haföljande lydelse:Utskottet delar inställningen i motionSo452 att möjligheterna att upprätta ettregister över all ledigoperationskapacitet i landet bör utredasoch att det behövs en etikdiskussion ianslutning till vårdkösystemet. Att fåen patient behandlad och tillbaka iarbetslivet igen så fort det är lämpligtoch möjligt måste vara ett självklartmål. Ett transfereringssystem därförsäkringskassan går in och betalar enoperation där den snabbast kan utförasär bättre och billigare än att enpatient skall vara sjukskriven i mångaonödiga och dyrbara månader. Utskottetanser också att det i samband meddiskussionen om vårdköerna ochvårdgarantin behövs en omfattandeetikdiskussion. Vad utskottet nu anförtbör med anledning av motionSo452 (mp) yrkandena 1 och 3 geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan undermom. 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande operationsköer m.m.att med anledning av motion1994/95:So452 yrkandena 1 och 3 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Sammanfattning 1Regeringens skrivelse 1Motioner från den allmännamotionstiden 1Utskottet 2Överenskommelsen för 2Motionerna 4Diabetesvård 4Rehabilitering för personer medreumatiska sjukdomar 5Operationsköer m.m. 5Utveckling inom vård och omsorg 6Bakgrund 6Utskottets bedömning 8Hemställan 8Reservationer 91. Rehabiliteringsinsatser (mom.2) 92. Operationsköer m.m. (mom. 3) 10Gotab, 1996