bet · GK01UbU3 · 1996-11-28 00:00:00 — Utredningen behandlade bl.a.sektorsforskningen ur olika aspekter och redovisade i särskild bilagaförändringsmodeller inom en rad departementsområden som efter ytterligareberedning skulle kunna ligga till grund för - som utskottet har uppfattat dem -rationalisering och effektivisering av sektorsforskningen. Regeringen har medbeaktande av utredningens förslag begärt godkännande av vissaåtgärder inom område.Kvalitetskraven bör enligt regeringen få en allt större tyngd inom allforskningsverksamhet. Regeringen anför att forskningsråden bör kunna utnyttjassom rådgivare till sektorsforskningsorgan i frågor om inomvetenskaplig kvalitetRegeringen följer uppmärksamt rådens och universitetens åtgärdsarbete och kommeatt föreskriva att de lämnar sådana uppgifter om kvalitetsgranskningsarbetet atdet blir möjligt att följa hur de arbetar med denna viktiga fråga. Motsvarandekrav måste givetvis enligt regeringen ställas även på övrigaforskningsfinansiärer och utförare, t.ex. sektorsforsknings-myndigheter. Utvärderingar bör göras inom alla områden, dvs. även när det gällesektorsforskning, menar regeringen. Utskottet vill i sammanhanget erinra om densamrådsgrupp vid FRN och samtliga forskningsråd som regeringen avser attföranstalta om och vars inrättande, som utskottet ser det, kommer att kunnamedverka till att göra rådsorganisationen mer effektiv. Vidare vill utskottetpeka på att FRN enligt sin instruktion som en särskild uppgift bl.a. har attfrämja samarbetet mellan forskningsråden å ena sidan och andra myndigheter ochorgan å andra sidan i frågor som avser bl.a. vetenskaplig bedömning av forsknineller finansiering av forskning.Utskottet förutsätter att frågor av den karaktären som motionärerna tar uppbeaktas vid regeringens fortsatta överväganden om forskningsfinansieringen ocheffektivt utnyttjande av de medel som anvisas till forskningen. Något uttalandeav i enlighet med motionärernas förslag anser inte utskottet varapåkallat. Med hänvisning härtill avstyrks yrkande 36 i motion 1996/97:Ub514.I ett par motioner behandlas tilldelning av medel från forskningsråden ochrådens bedömningar av ansökningar om medel. Enligt motion 1996/97:Ub411 (m) yrkande 31 måste rådens ansvar för ekonomisk uppföljning klargöras.Motionärerna åberopar , som framhåller att råden inte harnågra krav på ekonomisk uppföljning av de medel de fördelar. Vidare bör enligtmotionen rådens rutiner vid utdelning av anslag granskas ?då risk för jävföreligger?. I motion 1996/97:Ub10 (mp) föreslås att vad regeringen anfört omanlitande av internationell expertis vid bedömningen av kvaliteten påforskningen skall gälla även vid bedömningen av ansökningar om medel frånforskningsråden (yrk. 8).Utskottet vill med anledning av de båda motionerna anföra följande.Regeringen berör i propositionens avsnitt om forskningsrådsorganisationen (s.198) inledningsvis den debatt som har förekommit omforskningsrådens arbetsformer, i vilken bl.a. har diskuterats medelsfördelningetill kvinnor, eventuellt gynnande av forskare som ingår i råd ochberedningsgrupper samt uppföljningen och kontrollen av medelsanvändningen. Avpropositionen framgår att rådens verksamhet har kunnat granskas i detalj avutomstående, eftersom råden är offentliga myndigheter. Råden har till följd avanalyser av bl.a. () samt regeringsbeslut men också somresultat av självprövning vidtagit olika åtgärder för att komma till rätta medproblemen. Regeringen understryker vikten av att råden kontinuerligt ochkritiskt granskar sin egen verksamhet och noga följer upp hur anslagsmedlenanvänds.Med hänvisning till vad regeringen anför i propositionen avstyrker utskottetförslaget i motion 1996/97:Ub411 att nu skall uttala sig i frågan områdens medelstilldelning. Ej heller vill utskottet tillstyrka förslaget imotion 1996/97:Ub10 om en - som utskottet har uppfattat förslaget - föreskrivenordning att internationell expertis skall nyttjas vid bedömningen av allaansökningar om medel från forskningsråden. Utskottet har erfarit att råden påeget initiativ använder sig av sådan expertis, när det anses nödvändigt ochändamålsenligt. Utskottet förordar i detta avseende ingen ändring av rådandeförhållanden.Av regeringens bedömningar i förevarande proposition såvitt avserforskningsrådens verksamhet och medelsfördelningen till forskningsråden framgåratt regeringen i budgetpropositionen föreslår att Humanistisk-sam-hällsvetenskapliga forskningsrådets () resurser skall förstärkas för attmöjliggöra ökat antal forskarrekryteringstjänster, särskilt inom dethumanistiska forskningsområdet, samt att medel förs över till från andraanslag för ändamål som närmare anges i propositionen och till vilka regeringenåterkommer i budgetpropositionen.I motion 1996/97:Ub411 (m) ifrågasätts medelsfördelningen mellanforskningsråden och den extra satsningen på det humanistiska området utan attdet görs en motsvarande satsning på de naturvetenskapliga och tekniska områdena(yrk. I motionen anförs att ett stort antal forskare inom det humanistiskaområdet inte hittar arbeten som motsvarar deras utbildning, medan det råderbrist på forskarutbildade inom bl.a. bioteknik, medicin och teknik.Utskottet, som i sitt anslagsbetänkande avseende utgiftsområde 16 behandlarregeringens beräkning av forskningsrådsanslagen (bet. UbU1), anser att det finnskäl att i nu förevarande sammanhang behandla yrkandet, då det innefattar ettvisst principiellt resonemang.I såväl forskningspropositionen som budgetpropositionen framhåller regeringenatt de ekonomiska förutsättningarna att fullfölja en forskarkarriär ofta ärsämre inom kulturvetenskaperna, särskilt inom de humanistiska disciplinerna, änvad fallet är inom medicin, teknik och naturvetenskap. I många ämnen ärmöjligheterna till studiefinansiering inom forskarutbildningen mycketbegränsade. Det finns vidare få finansiärer av forskningsprojekt,doktorandtjänster m.m. utanför högskolesystemet. Det råder också brist påpostdoktorala tjänster, något som hotar rekryteringen till vetenskapligt arbeteHSFR har visat att det särskilt inom det humanistiska området finns ett starktbehov av fler forskarassistent- och doktorandtjänster.Utskottet anser att regeringens redovisning av sina skäl för bedömningen attHSFR:s verksamhet bör få ökade resurser är klargörande när det gäller debegränsade möjligheterna för bl.a. forskare inom det humanistiska området attfinna externa finansiärer för forskningsverksamhet och inte minst beträffandesituationen för den framtida rekryteringen till vetenskapligt arbete inomområdet. Utskottet vill för egen del stryka under hur viktigt det är förkvaliteten på undervisningen att denna bedrivs av vetenskapligt kvalificeradelärare.Yrkande 33 i motion 1996/97:Ub411 bör avslås.I motion 1996/97:Ub411 (m) yrkande 10 begärs ett uttalande av om vadmotionen har anförts om det offentligas stöd till forskningen. Principielltanser motionärerna att den offentligt finansierade forskningen skall vara enangelägenhet för statsmakten. Den tendens som enligt motionen nu börjar skönjasatt landsting och kommuner själva upprättar forskningsenheter måsteifrågasättas.Utskottet noterar att i sitt betänkandeForskning och pengar (SOU 1996:29) har berört frågan om forskning inom landstinoch kommuner. Av utredningen framgår att regionala forskningsråd och ?regionalahögskolor? ofta stöds av landstingen, men framför allt ägnar man sig åt FoU avintresse för sin egen kärnverksamhet, dvs. Kommunerna står för enmycket liten del av forskning och utveckling. Utvecklingen av de mindre ochmedelstora högskolorna tycks enligt utredningen emellertid innebära ett ökatintresse för sådan verksamhet, främst genom att kommunerna delfinansierarhögskolornas forskningsverksamhet.Utskottet vill för egen del tillägga följande. Ansvaret för forsknings- ochutvecklingsarbetet inom hälso- och sjukvården är delat mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen. I nu förevarande proposition föreslår regeringen enändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) i syfte att klargöra attlandstingen har en rätt och ett ansvar att bedriva ifrågavarande forsknings- ocutvecklingsarbete. Lagförslaget bereds av socialutskottet (jfr bet. 1996/97:SoU6). I propositionen anförs vidare att landstingens FoU-verksamhet inomfolkhälsoområdet utgör en allt viktigare del av tillämpad svenskfolkhälsoforskning. Till landstingens ansvar hör enligt hälso- ochsjukvårdslagen att verka för en god hälsa hos befolkningen. Enligt regeringenomfattar landstingens FoU-ansvar därför även de hälsofrämjande ochsjukdomsförebyggande verksamheterna.Med det anförda föreslår utskottet att motionsyrkandet inte skall föranledanågon särskilda åtgärd, varför det avstyrks.I tre motioner från , nämligen 1996/97:Ub10 yrkandena 7 och 19,1996/97:Ub501 yrkandena 1 och 2 samt 1996/97:Ub514 yrkandena 27 och 34 förs fraförslag om ett grundforskningsavdrag om med i huvudsak likartademotiveringar. Dessa tar sikte på att medel skall föras över från resurserna förden tillämpade forskningen till anslagen för grundforskning.Grundforskningsavdragets samlade resurser kan fördelas genom förstärkning avfakultetsanslagen till universiteten samt ökade anslag till de statligaforskningsråden på sätt som beskrivs i motionerna. I dessa redovisas i entabellarisk sammanställning vad en sådan ordning skulle innebära i förstärkningav vart och ett av de berörda forskningsanslagen (sammanlagt +1 120 miljonerkronor under vart och ett av ). Motionärerna har utgått från enberäkning av de totala resurserna för tillämpad forskning om 22,5 miljarderkronor. De hänvisar till den obalans som råder mellan grundforskning ochtillämpad forskning vid anvisandet av medel från departement och myndigheter,stiftelser och fonder. Medlen för tillämpad forskning överstiger mångdubbelt deresurser som den fria forskningen och forskarutbildningen vid universitetenförfogar över via forskningsråden. I ett första steg bör grundforskningsavdrageendast tas ut från medelstilldelare inom den offentliga sektorn och andra fondeoch stiftelser som delar ut anslag för tillämpad forskning. Även näringslivethar intresse av att grundforskningen håller tillräcklig volym och kvalitet. Förnäringslivet bör formerna för ett grundforskningsavdrag utarbetas i samråd meddess organisationer. Enligt samma motioner, yrkande 18 i 1996/97:Ub10, yrkandei 1996/97:Ub501 och yrkande 35 i 1996/97:Ub514, bör en utredning tillsättas med uppdragatt utreda möjligheterna att införa ett grundforskningsavdrag och att utformaett förslag till lämpliga administrativa former för införandet, det sista enligyrkandet i motion 1996/97:Ub501.Utskottet noterar att i sitt betänkande tarupp frågan om universitetens och högskolornas ansvar för den långsiktigakunskapsutvecklingen. Utvecklingen mot en allt högre grad av externfinansieringbegränsar enligt utredningen högskolornas och fakulteternas möjligheter attsjälva initiera och bedriva forskning för att kunna vidmakthålla en högskola soklarar sitt uppdrag både som fri kunskapssökare och som effektiv utförare avexternfinansierad forskning. tål inte statsfinanserna, anförutredningen, vare sig på medellång eller lång sikt en sådan ökning avfakultetsanslagen som skulle vara nödvändig för att balanseraexternfinansieringen. Utredningen förordar att regeringen uppdrar åt högskolorneller företrädare för dessa att, efter samråd med forskningsråd, sektorsorganoch andra externfinansiärer, föreslå ett för alla fakulteter och högskolorenhetligt procentuellt påslag för täckande av kostnaderna för långsiktigkunskapsuppbyggnad.Enligt regeringens bedömning (prop. s. 114 f.) är utredningens förslag om enavgift i form av ett enhetligt procentuellt påslag otillräckligt underbyggt ocheffekterna av de kompensatoriska resursöverföringarna är svåröverskådliga, någosom många remissorgan enligt regeringen har uttryckt oro över. Regeringen anserdessutom att förslaget kan få negativa effekter på externa finansiärers viljaatt utnyttja högskolan.Utskottet har inte underlag för någon annan bedömning än den regeringen haranfört.Utskottet behandlar i det följande och i sitt anslagsbetänkande (UbU1)regeringens förslag och bedömningar såvitt avser samordning mellan vissaforskningsstiftelsers och statens insatser på forskningens område.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga nu behandlade yrkanden omgrundforskningsavdrag.Samverkan mellan högskola och samhälle - högskolans tredje uppgiftPropositionenEnligt regeringens bedömning bör högskolans tredje uppgift, vid sidan avutbildning och forskning, förtydligas i högskolelagen till att avse samverkanmed det omgivande samhället och spridning av kännedom om verksamheten. Förslaghärom läggs fram i budgetpropositionen (prop. 1996/97:1 utg.omr. Utskottetbehandlar lagförslaget i sitt betänkande UbU1.I förevarande proposition redovisar regeringen flera utredningar om samverkanmellan högskola och näringsliv (prop. s. 60 ff.). De är (Nyttiggörande av forskningsresultat, samverkan näringsliv-högskola) betänkandeSamverkan mellan högskolor och näringsliv (SOU 1996:70) och NYFOR:skompletterande betänkande avseende samverkan mellan högskolan och de små ochmedelstora företagen (SOU 1996:89), Kommitténs för omstrukturering ochförstärkning av industriforskningsinstituten () lägesrapport den 1 april1996, samverkan med näringslivet (RRV1996:56) och rapporten (arbetsrapport nr 6inom ramen för -93:s översyn av universitets- och högskolereform).Regeringen för inte fram några förslag till i det här avsnittet avpropositionen, däremot redovisas ett antal ställningstaganden till utredningarnoch åtgärder som regeringen avser att vidta. Utskottet återkommer till vissa avdessa med anledning av motioner som utskottet tar upp i det här sammanhanget.MotionernaI motion 1996/97:Ub411 (m) anförs att samarbetet mellan akademi och näringslivtraditionellt är relativt svagt utvecklat. Existerande samverkansformer börutvecklas och effektiviseras. För en bättre samverkan föreslår motionärernauttalanden av om vad i motionen har anförts om behovet av kurser ientreprenörskap i grundutbildningen, om behovet av fler industridoktorander ochbehovet av nätverk mellan investerare och entreprenörer (yrk. I sammamotion beskrivs hur beroende svensk exportindustri är av avanceradgrundforskning på universitet och högskolor. Denna ger ofta bakgrunden till denhögtstående tillämpade forskning som industrin bedriver. Motionärerna gerexempel på breda tvärvetenskapliga områden där kompetens blir avgörande för densvenska industrins konkurrenskraft och där det krävs en medveten och långsiktigutbildnings- och forskningspolitik för att uppnå framgång (yrk. I motion1996/97:Ub404 (m) tecknas en bild av hur har halkat efter i deninternationella konkurrensen. Att återskapa spetskompetens i handlarenligt motionären om en ren elitsatsning och han begär en utredning härom samten utredning om hur en incitamentsfunktion skall utformas som stimulerar högreförädlingsvärde och kompetensinnehåll i svenska exportprodukter (yrk. 1 och 2).För en balanserad regional och ur social och ekonomisk synvinkel gynnsamutveckling är det enligt motion 1996/97:Ub488 (s) viktigt attsamverkansuppgifterna som regeringen åsyftar utsträcks från näringslivet tillarbetslivet (kursiverat i motionen). Till varje högskola bör knytas ensamrådsgrupp med relevanta företrädare för det omgivande samhället.Enligt motion 1996/97:Ub10 (mp) behöver samverkansformerna med näringslivetoch samhället utvecklas. Vissa problem med samverkan mellan högskolorna ochföretagen är emellertid inte tillräckligt utredda. Det finns stor risk för atten högskoleinstitution som utvecklar konsultverksamhet inom sitt specialområdehamnar i konflikt med gällande konkurrenslagstiftning. Rekommendationer förhögskolors konsultverksamhet bör utarbetas av (yrk. Motbakgrund av vad i propositionen sägs om samordnande verksamhet och olikregleringar mellan parterna vad gäller patent och ersättningar för utfört arbetm.m. deklarerar motionärerna sin inställning att formerna för samverkan skallutvecklas lokalt efter de förutsättningar som råder på platsen. Friheten börvara så stor som möjligt. Emellertid bör klara anvisningar tas fram av t.ex.Högskoleverket i samråd med RRV för var gränserna går enligt gällandelagstiftning med hänsyn till universitetens skyldigheter och rättigheter (yrk.11).Utskottet tar i det här sammanhanget även upp yrkande 18 i motion 1996/97:Ub5(fp) och motion 1996/97:Ub473 (kd) vilka båda motioner aktualiserar frågan omforskningsinformation. I den förra motionen föreslås att uttalar sigför vad i motionen anförts om att genomföra en utvärdering av hurforskningsfinansiärer tar ansvar för forskningsinformationen. Enligtmotionärerna varierar högskolornas och rådens sätt att sköta informationen omforskningens resultat i kvalitetshänseende. I den senare motionen föreslås attdet skall vara obligatoriskt att låta varje doktorsavhandling åtföljas av enpopulärvetenskaplig sammanfattning. Detta vore enligt motionären ettverkningsfullt sätt att förbättra forskningsinformationen. Sammanfattningen börfinnas tillgänglig i databaser.UtskottetAv propositionen framgår att såväl som RRV särskilt lyfterfram som ett viktigt initiativ för att utveckla högskolanssamverkan med näringslivet. har 28kompetenscentrum vid sju universitet och högskolor startat sin verksamhet. Detre parter som samarbetar i ett - en grupp företag, högskolanoch - bidrar gemensamt, finansiellt eller med arbetsinsatser. Regeringensbedömning är att är en angelägen form för samverkan mellanhögskolan och näringslivet. Det är viktigt att starka forskningsmiljöer skapasvid svenska högskolor, miljöer som företag aktivt medverkar i och därmedlångsiktigt drar nytta av som högskolan kan utnyttja företagenskunskaper.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att regeringen anser att det s.k.lärarundantaget bör bibehållas, vilket innebär att forskarna även ifortsättningen bör äga rätten till forskningsuppfinningar. Detta ger demincitament att bidra till att forskningsresultaten kommer till nytta isamhället. Det ingår i högskolans ansvar att det vid högskolan skapas godaförutsättningar för nyttiggörande av den kunskap forskningen genererar. Det äräven väsentligt, framhålls det i propositionen, att forskningsresultat i störreutsträckning patenteras där en kommersiell användning kan förutses. I högskolanansvar bör ingå rådgivning, åtminstone på en övergripande nivå, i t.ex.patentfrågor och affärsjuridik. Det bör finnas en baskunskap i dessa frågor vidhögskolan, inte minst om vart forskarna kan vända sig för mer fördjupadinformation.NYFOR-utredningen har föreslagit förändringar av sekretesslagens bestämmelserom åtaganden i samband med deltagande i visst forskningssamarbete. Regeringenanför att den avser att i annat sammanhang behandla denna fråga.Regeringen avser att, i enlighet med förslag, på olika sättfrämja nätverk med deltagande av högskola och företag. ochindustriforskningsinstituten bör kunna medverka aktivt i detta arbete. Utskottemenar, liksom regeringen, att en stärkt samverkan mellan instituten ochhögskolan kan vara ett viktigt sätt att skapa en ny karriärväg för forskare. Degäller bl.a. en satsning på industridoktorander och inrättande av forskarassi-stenttjänster vid högskolan med huvudsaklig verksamhet förlagd till instituten.I det här sammanhanget vill utskottet erinra om att harbifallit regeringens förslag om inrättande av ett tekniskt forskningsinstitut iGöteborg (prop. 1996/97:1 avsnittet Förslag till tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /96, yttr. 1996/97:UbU2y, bet. FiU11, rskr.49). Utskottet delar regeringens uppfattning - vilket också förefaller varaflera motionärers uppfattning - att det finns skäl att öppna forskarutbildningemot samhällets och näringslivets behov. Regeringen anmäler att frågor rörandebl.a. forskarutbildningen och tjänsteorganisationen kommer att behandlas i ettsammanhang i en proposition som regeringen avser att förelägga undernästa år.Utskottet har i huvudsak inget att erinra mot vad i ett par av motionernaanförs om ?spjutspetsforskning? och ?spetskompetens?. Mot bakgrund av yrkandenahärom vill utskottet erinra om regeringens bedömning att insatser bör göras inokunskapsområden som är strategiska för näringslivets utveckling i ett längreperspektiv (prop. s. 265). Offentliga insatser för utveckling av de framväxandeteknikområdena informationsteknik, bioteknik och materialteknik kan lägga engrund för förnyelse och tillväxt inom stora delar av näringslivet, anförregeringen.Utskottet utgår från att högskolor och universitet antingen själva eller medstöd av centrala myndigheter utreder och löser de problem av juridisk karaktärsom kan uppstå till följd av deras samverkan med näringslivet. Något särskiltuttalande av med anledning av yrkandena i motion 1996/97:Ub10 anserutskottet inte vara påkallat.I ett samhälle byggt på en stark vetenskapstradition är allmänhetens kunskapom vetenskapens kultur och villkor avgörande för förståelsen av hur självasamhället fungerar och för möjligheten att demokratiskt påverkasamhällsutvecklingen, heter det i propositionen (s. 68 f.). En öppen ochförutsättningslös dialog mellan vetenskapens företrädare och enskilda medborgarär i hög grad en demokratifråga. Regeringen pekar på hur man i s.k.forskningscirklar tillsammans med forskare gemensamt kan studera problem som ärangelägna för t.ex. arbetet i folkrörelser, på arbetsplatser eller i politiskaföreningar. Högskolan bör ta ett ökat ansvar för att denna form av samverkanutvecklas, och regeringen anser att FRN bör kunna bistå högskolan i dennauppgift. Med hänvisning härtill och mot bakgrund av regeringens förslag ibudgetpropositionen till ändring i högskolelagen med en uttrycklig bestämmelseom samverkan mellan högskolorna och det omgivande samhället (1 kap. 2 §) böryrkandet om samrådsgrupper i syfte att öka utbytet mellan arbetslivet och denhögre utbildningen inte föranleda någon särskilda åtgärd.Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 1996/97:Ub10 yrkandena 2 och11, 1996/97:Ub404 yrkandena 1 och 2, 1996/97:Ub411 yrkandena 18-20 och 24 samt1996/97:Ub488 avslås.Även mot bakgrund av vad som i förevarande sammanhang yrkas i motion1996/97:Ub5 vill utskottet erinra om föreskriften i 1 kap. 2 § högskolelagen.Redan i den nuvarande lydelsen föreskrivs att det i forskning ochutvecklingsarbete ingår att sprida kännedom om verksamheten. I den av regeringei budgetpropositionen föreslagna lydelsen av samma lagrum föreskrivsuttryckligen att högskolorna skall informera om sin verksamhet. I det nuaktuella avsnittet av propositionen anger regeringen att varje myndighet somutför forskning finansierad med statliga medel, såväl universitet och högskolorsom andra forskningsutförande myndigheter och organ, skall svara för attinformation om dess forskning finns tillgänglig på Internet fr.o.m. år 1998.Regeringen anser det angeläget att informationsverksamheten vid landetsuniversitet och högskolor utformas och bedrivs i enlighet med de principer somangetts i propositionen (jfr s. 68 f.). Regeringen avser att uppdra åtuniversitet och högskolor att se över informationsverksamheten och ge förslagtill hur denna kan förbättras. och högskola bör därvidformulera och redovisa en informationsstrategi. Enligt utskottets förmenande ärsyftet med yrkande 18 i motion 1996/97:Ub5 tillgodosett med vad regeringen haranfört, varför det avstyrks.När det slutligen gäller yrkandet i motion 1996/97:Ub473 om att obligatorisktlåta varje doktorsavhandling åtföljas av en populärvetenskaplig sammanfattninginstämmer utskottet i det vällovliga syftet med yrkandet. Dock ställer sigutskottet avvisande till tanken på att det centralt skall utfärdas föreskrifterhärom. Utskottet har således inte ändrat uppfattning i frågan, sedan ettlikartat yrkande behandlades av utskottet (mot. 1993/94:Ub610, bet.UbU16). Liksom då hänvisar utskottet till möjligheten att lokalt utfärdarekommendationer om populärvetenskapliga sammanfattningar av avhandlingar i denmån det bedöms lämpligt.