bet · GJ01JuU19 · 1996-04-18 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottetett regeringsförslag om ensäkerhetsskyddlag som skall ersättabl.a. Regeringenföreslår att det skyddsvärda intressetför säkerhetsskyddet utvidgas så att detförutom rikets säkerhet omfattar bl.a.ett skydd mot terrorism. Andraförändringar i sak som föreslås är attbestämmelserna om personalkontroll skallomfatta anställda även vid kommunernaoch landstingen. Vidare föreslås attsäkerhetsskyddet skall omfatta deoffentligt ägda företagen och, i störreutsträckning än , de enskildaföretagen. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag.Till betänkandet har fogats 12reservationer varav sju från (v) och femfrån (mp). I proposition 1995/96:129 har regeringen() föreslagit attriksdagen antar de i propositionenframlagda förslagen till1. säkerhetsskyddslag,2. lag om ändring i lagen (1983:953) omsäkerhetsskydd i ,3. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100),4. lag om ändring i lagen (1994:1720)om civilt försvar,5. lag om ändring i lagen (1987:813) omhomosexuella sambor,6. lag om ändring i lagen (1990:217) omskydd för samhällsviktiga anläggningarm.m.Lagförslagen, som har granskats avLagrådet, har fogats till betänkandet,se bilaga. 1995/96:Ju18 av m.fl.(mp) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör inhämta enredovisning över vilka och hur mångatjänster som finns i de olikaskyddsklasserna,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen i framtidenfortlöpande bör inhämta sådanredovisning som avses i hemställanspunkt1,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör övervägaatt minska det totala antaletskyddsklassade tjänster,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kontroll av anhöriga,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att registerkontroll ochsärskild personutredning av anhörigaskall förutsätta samtycke,6. att beslutar om enuttrycklig regel enligt vilken uppgiftersom har lämnats ut i ettregisterkontrollärende inte får användasför andra ändamål än det som harföranlett kontrollen,7. att beslutar att ettbeslut om att inte kommunicerauppgifterna med den kontrollerade skallkunna underställas särskild domstol,8. att beslutar att 1975 årsförordning om krav på svensktmedborgarskap för tillträde tillstatliga tjänster ändras på så sätt attkravet på svenskt medborgarskap endastomfattar innehav av tjänster som ärplacerade i skyddsklasserna 1 och 2.1995/96:Ju19 av m.fl. (v)vari yrkas1. att avslår proposition1995/96:12 Säkerhetsskydd,2. att - vid avslag påyrkande 1 - som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om dels inrättande av enregisternämnd som överprövningsorgan,dels dess sammansättning.3. att - vid avslag påyrkande 1 - som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om reglering i lagform avregisternämndens verksamhet,4. att - vid avslag påyrkande 1 - beslutar att 25 § andrastycket säkerhetsskyddslagen skall haden lydelse som anges i motionen,5. att - vid avslag påyrkande 1 - som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av klara riktlinjerfrån regeringen vid delegation frånregeringen av beslut om registerkontrolloch säkerhetsklassplacering,6. att - vid avslag påyrkande 1 - hos regeringen begär förslagom ersättande av de hemligaföreskrifterna för säpos registreringmed årliga riktlinjer beslutade avregeringen efter samråd iutrikesnämnden,7. att - vid avslag påyrkande 1 - avslår förslaget attregistrering skall kunna ske avutländska medborgare och efterframställan av annan stat ellermellanfolklig organisation,8. att - vid avslag påyrkande 1 - som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utökande eller precisering avsäkerhetsskyddet vid slutande avsäkerhetsskyddsavtal. BakgrundRegeringen tillsatte enparlamentarisk kommitté, ,med uppgift att se över verksamheten hosSäkerhetspolisen. En uppgift förkommittén var att granskaSäkerhetspolisens organisation ocharbetsmetoder (dir. 1987:41). Uppdragetomfattade bl.a. en översyn av den s.k.personalkontrollen.SÄPO-kommittén avlämnade i juni 1990sitt slutbetänkande (SOU 1990:51) -Säkerhetspolisens arbetsmetoder,personalkontroll och meddelarfrihet.Betänkandet innehöll ett förslag till enlag om personalkontroll.Den 24 juni 1993 beslutade regeringenom direktiv till en särskild utredaremed uppdrag att se överpersonalkontrollförfarandet (dir.1993:81). Syftet var att bringa detta ibättre överensstämmelse med motsvarandeförfarande i jämförbara länder iVästeuropa. Regeringen beslutade den 2december 1993 om tilläggsdirektiv (dir.1993:123). Anledningen härtill var attäven förordningen (1981:421) omsäkerhetsskydd vid statliga myndigheteransågs behöva ses över.Utredningen, som antog namnetSäkerhetsskyddsutredningen, överlämnadei betänkandet (SOU1994:149) Säkerhetsskydd. Betänkandethar remissbehandlats.Gällande ordningSäkerhetsskyddetSäkerhetsskydd är benämningen på olikaåtgärder som syftar till att skyddatotalförsvaret och rikets säkerhet iövrigt. De grundläggande bestämmelsernaom säkerhetsskydd finns i förordningen(1981:421) om säkerhetsskydd vidstatliga myndigheter(säkerhetsskyddsförordningen).Enligt förordningen är varje statligmyndighet skyldig att svara för att detfinns ett tillfredsställandesäkerhetsskydd inom myndighetensverksamhetsområde. Säkerhetsskyddetbestår enligt 2 § i förordningen bl.a.av1. skydd mot att obehöriga får kännedomom uppgifter som är av betydelse förtotalförsvaret eller rikets säkerhet iövrigt och som enligt sekretesslagen(1980:100) omfattas av sekretess(sekretesskydd),2. skydd mot att obehöriga fårtillträde till anläggningar, områden,fartyg, flygplan och andra ställen därde kan få kännedom om uppgifter somavses i punkt 1 eller där verksamhet somhar betydelse för totalförsvaret ellerrikets säkerhet i övrigt bedrivs(tillträdesskydd),3. skydd mot att någon som inte ärpålitlig från säkerhetssynpunkt fårsådan tjänst eller sådant vikariat elleruppdrag som är av betydelse förtotalförsvaret eller rikets säkerhet iövrigt (infiltrationsskydd).Rikspolisstyrelsen och Försvarsmaktenutfärdar föreskrifter m.m. förverkställighet av förordningen ochkontrollerar att bestämmelserna påområdet följs.Avser en myndighet att begära in anbudeller träffa avtal om upphandling sommed hänsyn till rikets säkerhet skallhållas hemligt, skall myndigheten enligt5 § säkerhetsskyddsförordningen träffaskriftlig överenskommelse - ett s.k.säkerhetsskyddsavtal - med leverantörenom det säkerhetsskydd som behövs i detsärskilda fallet. hartillsammans med Överbefälhavarenutfärdat föreskrifter och anvisningarbeträffande säkerhetsskydd vidupphandling för statens behov.Här kan också nämnas att myndigheterenligt 8 § säkerhetsskyddsförordningenvid behov skall meddela särskildaföreskrifter om säkerhetsskyddet inomsitt verksamhetsområde.Säkerhetsskyddsförordningen är intetillämplig på kommuner eller landsting.Den gäller inte heller för ochdess myndigheter eller förregeringskansliet. För kommuner,landsting och kyrkliga kommuner gäller istället enligt 9 kap. 1 och 2 §§ lagen(1994:1720) om civilt försvar att dessaskall se till att det inom derasverksamhetsområde finns etttillfredsställande säkerhetsskydd försådana uppgifter och förhållanden.Säkerhetsskyddet skall också i dessafall omfatta ett sekretesskydd ochövriga åtgärder som beskrivits ovanavseende statliga myndigheter. Det finnsäven en särskild lag (1983:953) omsäkerhetsskydd i . Åtgärdernaenligt denna lag är i många styckendesamma som enligtsäkerhetsskyddsförordningen. Förregeringskansliet harstatsrådsberedningen den 18 januari 1993utfärdat särskilda föreskrifter.PersonalkontrollenFör att kunna upprätthålla detinfiltrationsskydd som omnämnts ovan ärberörda myndigheter skyldiga att utförapersonalkontroll. Grundläggande reglerom personalkontroll finns ipersonalkontrollkungörelsen (1969:446).Med personalkontroll avses enligt 1 §ett inhämtande av upplysningar urpolisregister beträffande den sominnehar eller avses tillträda en sådantjänst hos en myndighet som är avbetydelse för totalförsvaret ellerrikets säkerhet i övrigt.Personalkontroll får företas i fråga omtjänst som, med stöd avpersonalkontrollkungörelsen och på grundav sin betydelse för totalförsvareteller rikets säkerhet i övrigt, ärhänförd till en viss skyddsklass.Antalet skyddsklasser är tre (1 A,1 B och 2). Avgörande för i vilkenskyddsklass en viss tjänst är hänfördtill är i vilken utsträckningbefattningshavaren får del av hemligauppgifter som är av betydelse, ellersynnerlig betydelse, för totalförsvareteller rikets säkerhet i övrigt.Personalkontroll tillämpas inte endastpå anställda vid statliga myndigheter.Den tillämpas också bl.a. på den somanställs av eller får uppdrag hos enleverantör med vilken en myndighet ingåravtal, samt den som anställs av ellerfår uppdrag hos ett företag eller någotannat enskilt organ med funktion inomtotalförsvaret, förutsatt att denanställde eller uppdragstagaren kan fådel av sådana känsliga uppgifter som nuredogjorts för, och att arbetet därförär inplacerat i skyddsklass.Anställda i kommuner och landstingomfattas inte av personalkontrollen. Förriksdagens tjänstemän gäller dock enligtlagen (1983:953) om säkerhetsskydd iriksdagen personalkontrollkungörelsen itillämpliga delar.Vid personalkontroll undersöks ipolisens olika register bl.a. omvederbörande har gjort sig skyldig tillnågot brott. När det gäller de mestkvalificerade befattningarnakompletteras denna registerslagning meden särskild personutredning.Framställning om utlämnande av uppgifterför personalkontroll görs hosRikspolisstyrelsen, som också avgör omde uppgifter som finns i olikapolisregister eller som har kommit framvid en personundersökning skall lämnasut till den myndighet som har begärtkontrollen.Innan en myndighet begär uppgifter hosRikspolisstyrelsen skall myndigheten somhuvudregel underrätta den somframställningen avser om att en kontrollkommer att begäras.Det är den myndighet som har begärtpersonalkontroll som självständigt haratt pröva betydelsen av en uppgift somhar inhämtats.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås attförordningen (1981:421) omsäkerhetsskydd vid statliga myndighetersamt personalkontrollkungörelsen(1969:446) ersätts av en försäkerhetsskydd och personalkontrollgemensam säkerhetsskyddslag. Regeringenföreslår att det skyddsvärda intressetför säkerhetsskyddet utvidgas så att detförutom rikets säkerhet omfattar bl.a.ett skydd mot terrorism. Andraförändringar i sak som föreslås är attbestämmelserna om personalkontroll skallomfatta anställda även vid kommunernaoch landstingen. Vidare föreslås attsäkerhetsskyddet skall omfatta deoffentligt ägda företagen och, i störreutsträckning än , de enskildaföretagen. Vissa följdändringar föreslåsi bl.a. lagen (1983:953) omsäkerhetsskydd i och isekretesslagen (1980:100).De nya reglerna föreslås träda i kraftden 1 juli 1996.UtskottetAvslag på propositionenI motion Ju19 (v) yrkas avslag påpropositionen. Motionärerna anför attriksdagen i ett sammanhang bör taställning till förslagen i propositionenoch de förslag som kan komma attföreläggas med anledning avRegisterutredningens pågående arbete.Registerutredningen (dir. 1995:38) hari uppdrag att utarbeta förslag till enrättslig reglering av polisensbelastningsregister ochmisstankeregister samt överväga vilkaändringar som behövs ipolisregisterlagen. Utredningen skallockså utreda frågan om attförfattningsreglerapolisunderrättelseregister och DNA-register samt utarbeta förslag till ensådan reglering. I enlighet medtilläggsdirektiv (dir.1996:22) skall utredningen också lämnaförslag till bl.a. hur Säkerhetspolisensregister skall göras mer tillgängligtför allmänheten och vad som ifortsättningen skall gälla i fråga omarkivering och gallring av uppgifter iSäkerhetspolisens register. Utredningenskall redovisa sitt uppdrag senast den31 mars 1997.Utskottet anser att det är hög tid attbestämmelserna om säkerhetsskydd ochpersonalkontroll anpassas till nutidaförhållanden och krav. Som inte minstangeläget framstår att i lag regleradenna betydelsefulla och på olika sättkänsliga verksamhet, som för närvarandetill stor del styrs genom av regeringenutfärdade förordningar m.m. Utskottetfinner vid en samlad bedömning att deförslag som regeringen lägger fram ipropositionen innebär en lämpligavvägning mellan å ena sidan behovet avskydd för uppgifter och förhållanden somrör rikets säkerhet och å andra sidanberättigade medborgerliga krav på bl.a.integritetsskydd och insyn ikontrollverksamheten. Utskottet anserinte att arbete,som för övrigt skall avslutas förstunder , har en sådan betydelseför de övergripande frågor omsäkerhetsskydd och personalkontroll sombehandlas i propositionen att det finnsskäl att avvakta med den angelägnareformeringen av detta område. Med detanförda kan utskottet i princip ställasig bakom regeringsförslaget, ochutskottet avstyrker bifall till motionJu19 i denna del. Med anledning av deövriga motionsyrkanden som väckts iärendet återkommer utskottet i detföljande till enskildheter iregeringsförslaget.SäkerhetsskyddsavtalI de fall en myndighet avser att begärain anbud eller träffa avtal omupphandling som med hänsyn till riketssäkerhet skall hållas hemligt, skallmyndigheten enligt 5 § tredje stycketsäkerhetsskyddsförordningen träffaskriftlig överenskommelse, ett s.k.säkerhetsskyddsavtal, med anbudsgivareneller leverantören om det säkerhetsskyddsom behövs i det särskilda fallet.Regeringen föreslår i propositionen (s.37 f) att bestämmelsen omsäkerhetsskyddsavtal utan ändring i sakskall föras över tillsäkerhetsskyddslagen.I propositionen betonas att förslagetinte innebär att säkerhetsskyddslagengörs tillämplig genomsäkerhetsskyddsavtalet. Vad som skallgälla, t.ex. omfattningen av de åtgärdersom skall vidtas, regleras i avtalet. Omlagen ändå är tillämplig på företaget,exempelvis på grund av att det bedriververksamhet av betydelse för riketssäkerhet, kan åliggandena enligt lagenemellertid inte inskränkas genomavtalet. Det finns enligt regeringen åandra sidan i dessa situationer ingetsom hindrar att myndigheten träffar ettsäkerhetsskyddsavtal med anbudsgivareneller leverantören för att preciseraskyddet till vad som behövs för denaktuella upphandlingen.I motion Ju19 (v) yrkas att ett avtalom säkerhetsskydd inte skall fåpreciseras till vad som behövs i detenskilda fallet. Enligt motionärerna kandetta leda till att kommersiella skälgodtas för säkerhetsklassning och dethänvisas till att företaget skyddsklassplaceradealla tjänster vid företaget.Med anledning av två frågor upplystecivilministern i kammaren den 1 december1988 (prot. 1988/89:36 s. 42) attföretaget enligt 3 §personalkontrollkungörelsen har rätt attföreta personalkontroll. Efter vadcivilministern hade inhämtat var allatjänster hos Dafa inplacerade iskyddsklass. Detta hade, med undantagför det fåtal tjänster som regeringenskyddsklassplacerat, gjorts av Dafa medstöd av regeringens bemyndigande. Enligtcivilministern hade Dafa uppgett attskyddsklassplaceringarna uteslutandeskett av hänsyn till rikets säkerhet.Civilministern konstaterade att fråganom personalkontrollsystemets framtidautformning omfattades av SÄPO-kommitténsuppdrag och att regeringens övervägandenfick ske efter sedvanlig beredning av deförslag som kommittén skulle lägga fram.SÄPO-kommittén uppmärksammade i sittslutbetänkande (SOU 1990:51 s. 185 och239) de nyssnämnda frågorna. Kommitténanförde att det inte var möjligt att mednågon större säkerhet bedöma om tjänsterskyddsklassplaceras i större omfattningän nödvändigt, vare sig när det gällerDafa, något annat företag eller någonmyndighet. Av en enkät som kommittén lätgenomföra framgick enligt kommittén attflera myndigheter uppenbarligen saknadefullständig kontroll över vilka och hurmånga tjänster i skyddsklass 2 som fannshos myndigheten. Kommittén fann dettaotillfredsställande. Enligt kommitténsmening borde regeringen - inför eneventuell ändring av systemet -överväga att inhämta en redovisning isaken från de myndigheter och företagsom har rätt att själva besluta omplacering i skyddsklass 2. Det fannsenligt kommittén också skäl förregeringen att fortlöpandeinhämta en sådan redovisning från deifrågavarande myndigheterna.I sammanhanget bör nämnas attregeringen i propositionen (s. 55)föreslår att enskilda organ skall fåbesluta om placering i säkerhetsklassoch om personalkontroll endast om detfinns särskilda skäl. Utskottetredovisar senare i detta betänkandenärmare regeringens förslag i denna del.Utskottet anser att ettsäkerhetsskyddsavtal, för att det skallvara meningsfullt, måste få preciserasmed hänsyn till vad som behövs för denenskilda upphandlingen. Utskottettillstyrker således propositionensförslag i denna del och avstyrker bifalltill motion Ju19 i motsvarande del.Utskottet återkommer i det följande tillfrågan om tillsynen påsäkerhetsskyddsområdet.RegisterkontrollenIndelningen i säkerhetsklasser m.m.Som tidigare anförts fårpersonalkontroll företas i fråga omtjänst som, med stöd avpersonalkontrollkungörelsen och på grundav sin betydelse för rikets säkerheteller totalförsvaret i övrigt, ärhänförd till viss skyddsklass (1 A, 1 Beller 2).Till skyddsklass 1 A hänförs tjänstersom innebär att befattningshavaren istor omfattning får ta del av sådanasekretessbelagda uppgifter av synnerligbetydelse för rikets säkerhet som berören större eller särskilt väsentlig delav totalförsvaret. Skyddsklass 1 Bomfattar tjänster där befattningshavarenannars i en omfattning som inte ärobetydlig får del av uppgifter avsynnerlig betydelse för rikets säkerhet.Till den lägsta klassen, skyddsklass 2,hör tjänster där befattningshavarenantingen i obetydlig omfattning får delav sekretessbelagda uppgifter avsynnerlig betydelse för rikets säkerheteller i en omfattning som inte är ringafår del av andra sekretessbelagdauppgifter av betydelse för riketssäkerhet.Enligt en enkät som SÄPO-kommitténgjorde fanns det ca 1 000tjänster i skyddsklass 1 A, ca 10 000tjänster i skyddsklass 1 B och ca400 000 tjänster i skyddsklass 2. Avtjänsterna i skyddsklass 2 var den heltövervägande delen hänförliga tillförsvaret och krigsplaceringen avvärnpliktiga.När det gäller antalet skyddsklassadetjänster torde enligt regeringen intenågra mer betydande förändringar haskett sedan arbeteavslutades. gjordes drygt87 000 personalkontroller, varav ca 480gällde klass 1 A, 6 700 klass 1 B och 80500 klass 2. Under verksamhetsperioden1992/93 gjordes betydligt flerkontroller. Ökningen skall enligt vadregeringen inhämtat ha berott pågenomförda omläggningar av försvaretsdatasystem. Under verksamhetsperioden1993/94 gjordes 133 429 kontroller,varav 924 avseende personer iskyddsklass 1 A, 6 026 personer iskyddsklass 1 B och 126 479 personer iskyddsklass 2.Regeringen förordar i propositionen (s.38 f och 41 f) att huvuddragen i detnuvarande kontrollsystemet skallbehållas. Detta innebär bl.a. attkontrollen liksom skall anknytatill olika tjänster och inte, som ivissa andra länder, till person. Medhänsyn till att tjänstebegreppet harutmönstrats ur annan lagstiftning anserregeringen att det i detta sammanhangbör ersättas av begreppet anställning.Med anställning bör enligt regeringenjämställas annat deltagande såsomuppdrag, utbildning m.m. isäkerhetskänslig verksamhet. Vidareanser regeringen att benämningensäkerhetsklass är mer adekvat än det nuanvända begreppet skyddsklass. De olikaklasserna 1 A, 1 B och 2 bör dessutomenligt regeringen för enkelhetens skulltilldelas nummer 1, 2 respektive 3.Regeringen anser det vara angeläget attfå ned det stora antal kontroller som genomförs, framför allt när detgäller den kategori som för närvarandemotsvaras av skyddsklass 2. Detförhållandet att även anställda inomkommuner och landsting samt riksdagenoch dess myndigheter föreslås omfattasav de nya kontrollreglerna understrykerdetta behov. Preciseringen av vilkaanställningar som skall ingå i denföreslagna säkerhetsklass 3 bör därförenligt regeringen göras snävare.I säkerhetsklass 3 bör enligtregeringen i fortsättningen placeras deanställningar där befattningshavaren fårdel av sekretessbelagda uppgifter avbetydelse för rikets säkerhet, om ettröjande av de sekretessbelagdauppgifterna kan antas medföra men förrikets säkerhet som inte endast ärringa.Det är enligt regeringen naturligtvistänkbart att effekterna av dennaprecisering blir begränsade, särskilteftersom redan det förhållandet attuppgifterna är sekretessbelagda innebäratt man har gjort bedömningen att detfinns risk för skada om de röjs förobehöriga. Förslaget innebär emellertidett krav på att skadan måste vara av enviss storlek. Vidare menar regeringenatt nya kriterier leder till attmyndigheterna tvingas att på nytt ochutifrån något ändrade förutsättningargöra en prövning av behovet av placeringi säkerhetsklass.Regeringen anför vidare att när detgäller de högre säkerhetsklasserna fårdet antas att det alltid föreligger enrisk för betydande skada omsekretessbelagda uppgifter röjs förobehöriga, eftersom de tar sikte påuppgifter av synnerlig betydelse förrikets säkerhet. Något motsvarandeskaderekvisit anser regeringen därförinte är påkallat här.Enligt den nuvarande ordningen gällerklass 1 A som nämnts uppgifter avsynnerlig betydelse för rikets säkerhetsom berör en större eller särskiltväsentlig del av totalförsvaret. Skälsaknas enligt regeringen att ha kvarformuleringen som hänvisar tilltotalförsvaret. Till denna klass börenligt regeringen hänföras samtligaanställningar som innebär att den somanlitas i stor omfattning får del avsekretessbelagda uppgifter av synnerligbetydelse för rikets säkerhet.I detta sammanhang bör även nämnas attregeringen föreslår att, om det finnssärskilda skäl, registerkontroll skallfå utföras till skydd mot terrorismäven beträffande anställningar som inteplacerats i säkerhetsklass, se 14 §säkerhetsskyddslagen (prop. s. 43).I motion Ju18 (mp) förordas, som detfår förstås, att kriterierna förindelning i säkerhetsklasser ändras såatt ett färre antal anställningar blirsäkerhetsklassade. I samma motion anförsatt regeringen bör ta reda på vilka ochhur många anställningar som finns i deolika säkerhetsklasserna och därefterfortlöpande inhämta uppgifter om detta.Utskottet instämmer i regeringensbedömning av hur de olikasäkerhetsklasserna bör avgränsas.Utskottet konstaterar att regeringensförslag bl.a. innebär att kriteriernaför inplacering i den lägsta klassen,som skall benämnas klass 3, blir snävaredn . Utskottet noterarvidare att de nya bestämmelserna innebäratt berörda myndigheter m.fl. kommer attbehöva göra en ny prövning av behovet avatt placera en anställning isäkerhetsklass. I sammanhanget villutskottet framhålla betydelsen av attbeslut om säkerhetsklassning fattas påett ordentligt underlag och att en andaav återhållsamhet får präglalagtillämpningen i denna del. Densjälvklara målsättningen måste vara attinte fler anställningar än vad som ärabsolut nödvändigt blir föremål försäkerhetsklassning. Utskottet utgår frånatt regeringen på lämpligt sättfortlöpande håller sig informerad omsäkerhetsklassningens ochregisterkontrollens omfattning. Med detanförda tillstyrker utskottetregeringens förslag i nu aktuell del ochavstyrker bifall till motion Ju18 såvitthär är i fråga.Riktlinjer för beslut isäkerhetsskyddsfrågorI motion Ju19 (v) framhålls attregeringen måste ange klara riktlinjervid delegering av rätten att besluta ompersonalkontroll och placering isäkerhetsklass.I 3 § personalkontrollkungörelsen finnsen uttömmande uppräkning av de organ somhar rätt att besluta ompersonalkontroll. I huvudsak är dennabefogenhet begränsad till statligamyndigheter, men även några enskildaorgan har rätt att företa sådankontroll. När det gäller placering avanställningar eller annat deltagande iverksamhet i säkerhetsklasser framgår av4 § tredje stycketpersonalkontrollkungörelsen attregeringen för varje myndighet underregeringen bestämmer vilka tjänster somskall hänföras till skyddsklass 1 Aeller 1 B.