bet · GK01UbU3 · 1996-11-28 00:00:00 — Alla regeringens förslag om anslag till forskning återfinni budgetpropositionen för , (prop. 1996/97:1), och i denna inom deutgiftsområden, där medel för forskning föreslås bli anvisade.Den första delen av förevarande proposition - närmare hälften - omfattas avregeringens överväganden och förslag beträffande den övergripandeforskningspolitiken. Därefter behandlas i tretton separata avsnitt forskninginom lika många departements verksamhetsområden. Ärenden till i dennasenare del av propositionen återfinns endast i tre avsnitt, dels i avsnitt 10(verksamhetsområde), dels i avsnitten 7 och 12(respektive Arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde). Dessa båda senare avsnitt har av kammaren remitterats tillsocialutskottet respektive arbetsmarknadsutskottet och behandlas av utskotten ideras betänkanden SoU6 respektive AU1. I övrigt har propositionen remitteratstill utbildningsutskottet. De motioner som har väckts med anledning avpropositionen och tar upp frågor som rör annat departements verksamhetsområde äUtbildningsdepartementets har av kammaren remitterats direkt till berörtfackutskott.Mot bakgrund av den nya ordning för beredning avbudgetpropositionen som gäller fr.o.m. innevarande höst och som bl.a. innebäratt beslut om statsbudget för nästkommande budgetår skall fattas iett enda sammanhang har utbildningsutskottet funnit det ändamålsenligt attbehandla forskningen i två skilda betänkanden, dels i detta betänkande, dels isitt anslagsbetänkande om utgiftsområde 16 (1996/97:UbU1). Utskottet anser detnaturligt att de förslag till inom utskottets ansvarsområde som läggsfram i den forskningspolitiska propositionen behandlas i ett särskiltbetänkande, i vilket tas upp - precis som i propositionen - mestadelsövergripande frågor utan direkt anknytning till anslagen. I en rad andra frågormed mer begränsad räckvidd redovisar regeringen i forskningspropositionen sinabedömningar. Dessa följs i många fall upp med konkreta förslag vidanslagsberäkningarna i budgetpropositionen. Som en konsekvens av detta behandlaett stort antal motionsyrkanden om forskning i utskottets anslagsbetänkande,nämligen de som mer eller mindre direkt tar sikte på resursfrågor ochmedelsanvisning för nästa budgetår.Mål för forskningen och riktlinjer för forskningspolitikenPropositionenI ett inledande avsnitt av propositionen erinras om de stora sociala ochpolitiska förändringar som internationaliseringen av ekonomi, teknik,arbetsmarknad, vetenskap och kultur har medfört. Produktionslivets snabbaomvandling liksom inriktningen av den ekonomiska politiken i de storaindustriländerna har skapat en betydande arbetslöshet. Globaliseringen ochkapitalets ökade makt ställer demokratin inför svåra utmaningar.Världsfattigdomen består. Den globala miljön utsätts för växande tryck ochförstörelse. Vissa av dagens förändringar är direkta konsekvenser av nyakunskaper och ny teknologi. I korthet beskrivs därefter forskningens betydelseoch den genomgripande omgestaltning på flera områden i samhället som har singrund i forskningen och dess tillämpningar. Som exempel på hur vetenskapliga rösom ligger har lett till stora förändringarframhålls hur informationsteknikens utveckling revolutionerar många människorsarbete, levnadsvillkor och världsbild. Ett annat exempel är hur den molekylärabiotekniken kan öppna nya vägar för livsmedelsproduktion eller bekämpande avsjukdomar, men också hur den aktualiserar djupa etiska frågor. Likaså genomgårformerna och villkoren för kunskapsproduktionen i samhället storaförändringar. De traditionella institutionella och disci-plinära ramarnakompletteras med nya, vilka präglas av tvärdisciplinaritet, heterogenitet,globalisering och en integration av produktion och konsumtion av kunskap.Kommunikation och information inom forskarsamhället förbättras radikalt. Meninformationssystemen kan också väsentligt förbättra kommunikationen mellanvetenskapssamhället och det omgivande samhället.Mot bakgrund av forskningens betydelse och de samhällsförändringar somregeringen har beskrivit föreslår regeringen följande övergripande mål förforskningen.- Forskningen skall bidra med nya väsentliga fakta om naturen, samhället ochkulturen och ge perspektiv på människans belägenhet i universum, i jordensekosystem och i historien.- Forskningen skall bidra till att bevara och utveckla hälsa, kultur, välfärdoch miljö för alla individer och befolkningsgrupper i samhället liksom förkommande generationer.- Forskningen skall bidra till ekonomisk utveckling, effektivitet i näringslivoch offentlig sektor samt till samhällets omställning mot en hållbarutveckling och därigenom också främja sysselsättning och välfärd.- Forskningen skall bidra till en hög allmän utbildningsnivå och främja denkulturella utvecklingen.- Forskningen skall främja kritiskt tänkande och vetenskapliga förhållningssätti samhället och därmed främja och stärka demokratin.- Forskningen skall bidra till internationellt samarbete och fred och tilllösningar av globala problem.Dessa mål utgör, tillsammans med allmänna riktlinjer för forskningspolitiken, eanalys av forskningssystemets organisation och effektivitet samt det rådanderesursläget, utgångspunkter för regeringens ställningstaganden iforskningspolitiken.Regeringen föreslår att följande allmänna riktlinjer skall gälla förforskningspolitiken. Regeringen utvecklar skälen till sitt förslag på s. I det följande ges endast en kort antydan av dessa efter varjepunkt.- Forskningens inriktning skall svara mot behoven i samhället.Inom alla områden blir samhället alltmer kunskapsberoende. Staten måste genomsin politik underlätta de forskande institutionernas kontakter med det omgivandsamhället och omgivningens - företag, organisationer och offentliga myndigheter- ansträngningar att följa forskningens utveckling.- Övergripande forskningspolitiska beslut skall fattas av statsmakterna medanorgan med sakkunskap inom berörda områden beslutar om närmare medelsfördelningoch verksamhet.Forskningens frihet och autonomi är grundläggande i ett demokratiskt samhälle.Begreppet innebär att forskningen skall vara fri i val av metoder ochforskningsbara problem och forskarna ha rätt att fritt publiceraforskningsresultat. Statsmakterna skall besluta om den övergripande fördelningeav forskningsresurserna mellan olika områden. Regeringen redovisar ibudgetpropositionen för sina förslag till anslag till forskning ochutvecklingsarbete. För uppgår anslagen till ca 12,5 miljarderkronor. De årliga anslagen för forskning och forskarutbildning vid universitetoch högskolor kommer, vid bifall till regeringens förslag i budgetpropositionenatt uppgå till ca . Ungefär en tredjedel avser medicinskforskning och forskarutbildning, medan områdena naturvetenskap respektive teknifår vardera knappt en fjärdedel. Samhällsvetenskap och humaniora får ca 15 %respektive av resurserna. Regeringens förslag till prioriteradeforskningsområden presenteras på s. 75-108 i propositionen.- Krav skall ställas på hög vetenskaplig kvalitet i den forskning somfinansieras med statliga medel.Forskningens kvalitet är av avgörande betydelse, eftersom kvalitet är enförutsättning för relevans och meningsfull kunskapsspridning.Kvalitetsgranskningen måste ges stor uppmärksamhet och inslaget avinternationell granskning inom alla områden måste öka. Förnyelse och nyaimpulser är viktiga för kvalitetsutvecklingen.- Forskningen skall komma till nytta.Begreppet relevans i forskningen har fått ökad tyngd i deforskningspolitiska bedömningarna. I begreppet ligger att forskningen skall varanvändbar för någon brukare och att den också kommer till användning. ?Nytta?måste ges en vid tolkning och exempelvis också omfatta humanistisk ochsamhällsvetenskaplig forskning.- Högskolans samverkan med det omgivande samhället skall öka.En öppen dialog mellan vetenskapen och det omgivande samhället ökarförutsättningarna för nyttiggörande av den kunskap som forskningen genererar ocbidrar därigenom till samhällets utveckling. En ökad samverkan med näringslivetoch övriga samhällssektorer får inte inskränka forskningens frihet.- Forskningsetiska problem och forskarnas ansvar i dessa frågor skall ges ökaduppmärksamhet.För att kvaliteten skall upprätthållas krävs att forskarna tar ansvaret föratt fusk, vänskapskorruption och vilseledande redovisningar i forskningenbekämpas. - Forskarna måste upprätthålla av samhället godtagbara etiskaprinciper för metoder i forskningsprocessen, t.ex. vad gäller experiment påmänniskor eller djur eller registrering av data om privatpersoner.- Jämställdheten inom forskningen skall öka liksom forskning med ettgenusperspektiv.Forskningens kvalitet blir lidande av att kvinnorna är underrepresenterade påde högsta lärartjänsterna. Kvinnligt synsätt och kvinnliga erfarenheter har intfått möjlighet att i tillräcklig utsträckning påverka forskningens inriktningoch innehåll.- Sambandet mellan utbildning och forskning skall stärkas.Arbete inom utbildning, inklusive utveckling av denna, skall för högskolanslärare vara lika viktigt som forskning. Forskningens metoder, resultat ochallmänna förhållningssätt måste vara centrala som en grund ihögskoleutbildningen.- och högskolor skall förfoga över egna forskningsresurser.Erfarenheterna av forskning vid de mindre och medelstora högskolorna är godaoch det är angeläget, inte minst ur ett regionalt utvecklingsperspektiv, attbygga ut dessa högskolors forskningsverksamhet. Erfarenheten visar att starkaoch kreativa forskningsmiljöer kan skapas också på mindre högskolor somkoncentrerar sina insatser till ett mer begränsat antal områden.- Svensk forskning skall bidra till forskningen i världen och aktivt samspelamed forskning i andra länder.För att nå framgång nationellt krävs att man följer forskningens utveckling iandra länder. De relativt rika länderna i samt och har ettsärskilt ansvar för att bedriva forskning, att sprida kunskaperna som dengenererat och medverka till att den nyttiggörs. Sådan forskning bör utföras sominte bara gagnar de rika länderna utan även utvecklingsländerna.- skall verka för att den EU-finansierade forskningen ger ett brett stötill utvecklingen i Europa.Inför det femte ramprogrammet kommer från svensk sida strävan att vara attvidga det europeiska forskningssamarbetet, så att det kan ge ett bredare stödtill utvecklingen av forskning, näringsliv och samhälle i . - Frågan omlika representation mellan kvinnor och män i EU:s beslutsprocesser påforskningsområdet bör ges prioritet i utarbetandet och genomförandet av detfemte ramprogrammet.Regeringen föreslår att godkänner vad regeringen förordar om mål förforskningen samt vad regeringen förordar om allmänna riktlinjer förforskningspolitiken.MotionernaModerata samlingspartiet yrkar i sin partimotion 1996/97:Ub411 avslag på såvälregeringens förslag till mål för forskningen som förslaget till allmännariktlinjer för forskningspolitiken (yrk. 4 och 5). I motionen anförs att denforskningspolitik som fastställs av tjänar två syften. Det första äratt på en nationell och övergripande nivå sammanfatta och klargöra deprioriteringar och satsningar som staten anser vara av vikt för att skapa ochbedriva en högkvalitativ forskning. Forskningspolitiken kan härigenom indirektpåverka agerandet hos olika nationella och internationella forskningsaktörerinom akademi, näringsliv och samhälle. Det andra syftet är att mer i detaljredovisa hur staten avser att agera i sin roll som forskningsfinansiär och genouniversitet, högskolor etc. möjliggöra forskning. Här bör forskningspolitikenange riktlinjer och prioriteter, inte i detalj styra vem som skall göra vad.Kompetensen att välja forskningsområden, avdela resurser etc. finns främst inomforskarvärlden och bland avnämarna, inte bland politiker. De övergripande målenför ett lands forskning låter sig inte fångas i några enkla punkter. De mål ochriktlinjer för forskningen som regeringen föreslår är ett uttryck för etttraditionellt socialdemokratiskt planeringstänkande. Även om motionärerna kaninstämma i en hel del av regeringens resonemang vid redovisningen av skälen tilförslagen, delar de emellertid inte den grundinställning till forskning somavspeglas i regeringens återkommande krav på ?samhällsnytta? kombinerat med enökad politisering. Forskningens viktigaste uppgift är att bidra tillkunskapsutveckling. Att ta fram ny kunskap är nödvändigt för Sverige.Forskningen har mycket stor betydelse såväl för att värna grunden för ett öppetoch dynamiskt samhälle som för att främja framåtskridande i när kunskapehar blivit ett allt viktigare konkurrens-medel. Mot bakgrund av vad regeringen anför om forskningens nytta och relevansvill motionärerna peka på de principiella och faktiska svårigheter som ligger ianvändningen av dessa begrepp. Att i förväg bestämma forskningens relevans ärmycket svårt. Erfarenheterna visar t.ex. att forskningsresultat inom ett områdehelt plötsligt kan bli intressanta inom ett helt annat.I partimotion 1996/97:Ub451 yrkandena 1 och 4 konstaterasinledningsvis att regeringens allmänna mål och riktlinjer anger enforskningspolitisk bredd, som i stort överensstämmer med Centerpartietsvärderingar. Den mycket starka betoning som regeringen lägger vid forskningensnytta ger dock grund för viss oro, om den tolkas alltför ensidigt. Ett viktigtskäl för att satsa på forskning är den tillväxt som kan förväntasuppkomma genom satsningarna. Därför är det självfallet viktigt att forskningenär relevant för samhället. Men å andra sidan är det, som regeringen konstaterarsvårt att avgöra vilken grundforskning som kommer att leda tilltillämpbara resultat. Motionärerna välkomnar att regeringen i skälen förförslaget talar om nytta i vid mening. Deras bedömning är ändå att betoningen aforskningens frihet borde stärkas något. Även för samhället relevant och nyttigforskning kan bedrivas under fria former. Motionärerna föreslår att riktlinjernkompletteras med: ?Forskningen skall vara fri i formuleringen av problem ochvalet av metod.? I motionen betonas vidare kravet på en mer decentraliseradutbildnings- och forskningsstruktur. anförs som argument för att behålladen nuvarande ordningen att forskningens kvalitet blir eftersatt, om den spridsut alltför mycket. Motionärerna menar att argumentet saknar underbyggnad och atdet verkliga förhållandet är precis tvärtom. Genom decentralisering får man fleforskningsmiljöer och en bättre vetenskaplig anknytning i grundutbildningen.Sverige måste lämna den litet inskränkta och provinsiella syn som fåttdominera utvecklingen. Den har inneburit en konservativ återhållsamhet, somhållit tillbaka utvecklingen av ny kvalificerad forskning. I stället bör mansatsa på kvalitet, fördjupning och forskning vid varje akademiskt lärosäte.I liberalernas motion 1996/97:Ub5 avstyrks förslaget om riktlinjerför forskning (yrk. 16) samt begärs ett tillkännagivande till regeringen ommålen för forskningen. Motionärerna tar sikte på grundforskningens betydelse(yrk. 10 och 11). Det har skett en förskjutning från grundforskningtill tillämpad forskning och utvecklingsarbete. I motionen uttrycks oro för attkortsiktiga nyttoeffekter betonas och får en alltför stor del avforskningsresurserna. Grundforskningen behövs för att långsiktigt bygga upp nykunskap inom olika områden och för att främja mångvetenskapligt samarbete. I demål för forskningspolitiken som regeringen föreslår finns inget mål som direktrelateras till grundforskningen eller till dess betydelse för annan forskning.De är fokuserade på dagens problem och på att söka väsentliga fakta. Målen somregeringen föreslår bör kompletteras. Beträffande regeringens förslag tillriktlinjer för forskningspolitiken anser motionärerna att de inte är förenligamed de kvalitetsbegrepp som gäller inom forskarsamhället. Risken finns att närregeringen betonar ?nyttan av forskningen? så starkt får kvalitetsargumentstryka på foten.Vänsterpartiet anser i sin partimotion 1996/97:Ub7 yrkandena 1 och 2 attregeringens övergripande mål och riktlinjer för forskningen är ett steg i rättriktning. En entydig och samordnad forskningspolitik kräver ett antal merövergripande ställningstaganden. Men universitetens och högskolornas eget ansvamåste mer medvetet nyttjas till prioriteringar för att uppnå klart uttalade mål- Beträffande förslaget till allmänna riktlinjer menar motionärerna attregeringens förslag bör kompletteras med en riktlinje som lyfter framförutsättningarna för olika grupper i samhället att delta i forskningsprocessenDen sociala snedrekryteringen till högre utbildning anser de vara ett allvarligproblem. Eftersom den socioekonomiska och etniska bakgrunden är av avgörandebetydelse för val till högre utbildning påverkas också forskarsamhälletssammansättning. - Forskarna själva skall avgöra vad som är vetenskapliga rön ocvad som är av god kvalitet. För att man skall kunna tala om en forskning värdnamnet fordras att forskaren öppet redovisar utgångspunkter, värderingar,metoder och resultat. Detta material skall kunna granskas av andra forskare somkan bedöma kvaliteten. Universitetens samarbete med näringslivet ansermotionärerna vara utvecklande för båda parter. Men det finns en risk attgrundforskningen hamnar i skymundan och att den tillämpade forskningen bliralltför dominerande. Naturvetenskap och teknik intresserar företagen, men dehumanistiska och samhällsvetenskapliga ämnena får för den skull inte försummas.Det är inte enkelt att skilja forskning som är ?nyttig? för företagen från annaforskning.Miljöpartiet de gröna begär i motion 1996/97:Ub10 att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om vad bristen på analysbeträffande propositionens effekter kan medföra (yrk. Motionärerna delar istort regeringens deklarerade uppfattning när det gäller mål och riktlinjer förforskningspolitiken, men de noterar att det redan i de allmänna skrivningarnaframskymtar en viss överbetoning av nyttoaspekten. Regeringen skiljer intemellan grundforskning och tillämpad forskning och formulerar allmänna krav påforskningens samhällsnytta som är direkt olämpliga, om de skulle gälla styrningav grundforskning. I motionen tecknas en bakgrund där det visas hur det harskapats en bristande balans mellan resurser till grundforskning och resursertill tillämpad forskning till grundforskningens nackdel. Motionärerna saknar endjupare analys av forskning och högre utbildning med avseende på tillgängligaresurser, tyngdpunkter, utvecklingstendenser etc., vilket borde ha varit dennaturliga utgångspunkten för propositionen. I samma motion (yrk. 22) föreslåsett tillkännagivande av om vad motionärerna har anfört om behovet avett kraftigt ökat forsknings- och utvecklingsarbete rörande miljöanpassning avverksamheter inom flertalet av statens verksamhetsområden. Genomgående ipropositionen är det fråga om nedskärningar eller uteblivna satsningar inommiljöområdet, vilket står i strid med regeringens deklarationer om att inriktamålen mot en långsiktigt hållbar utveckling. Motionärerna vill med kraft hävdaatt mycket stora insatser behövs inom miljöforskning och forskning rörandemiljöanpassning av samhällets produktion och verksamhet för att det målet skallkunna uppnås. Frågan om bristande balans i resurshänseende mellan grundforskninoch tillämpad forskning tas även upp i motion 1996/97:Ub514.Hälften av forskningen i bedrivs och finansieras av företag inomnäringslivet. Av den del som finansieras genom statliga medel eller viastiftelser och fonder är den helt dominerande delen forskning avtillämpningskaraktär eller forskning med ett visst syfte. Motionärerna begär atriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombristande balans mellan grundforskning och sektorsforskning (tillämpadforskning) med hänsyn till samhällets behov av forskningsresurser (yrk. 33).I motion 1996/97:Ub8 yrkande 15 anförs att satsningen pånaturvetenskapligt och tekniskt utbildad arbetskraft i och för sig är fulltberättigad med tanke på utvecklingsmöjligheter, men motionärerna anseratt inriktningen inte får bli alltför ensidig. Med hänvisning till vad ipropositionen redovisas om anslagsutvecklingen såvitt avser humaniora och attregeringen i kalkylen för antalet forskarutbildade fram inte räknamed något som helst ökat antal forskarutbildade i humaniora hävdar motionärernaatt regeringen behandlar humaniora mycket styvmoderligt. Motionärerna anser atthumaniora bör prioriteras, eftersom detta område ger oss immateriella värdensåsom självförståelse, historiskt perspektiv och psykologisk, teologisk ochfilosofisk reflektion. Det behövs fler, inte färre, humanister i ettteknokratiskt samhälle.UtskottetUtskottet konstaterar inledningsvis att forskningens mål ochforskningspolitikens inriktning i en forskningspolitiskproposition punktvis har ringats in genom ett antal kortfattade meningar. Dessaföljs av ett avsnitt där regeringen närmare utvecklar sin syn påforskningspolitiken och innebörden av de angivna riktlinjerna. I ett senareavsnitt (prop. s. 75-107) redovisas utförligt regeringens prioriteringar ochbedömningar, varvid regeringen anger de närmare åtgärder på skilda områden somregeringen avser att vidta, bl.a. de förslag till medelsanvisning som regeringeåterkommer till i budgetpropositionen, som lades fram för ett pardagar efter forskningspropositionen. Enligt utskottet ger denna dispositionöverskådlighet och anger klart inriktningen av det fortsatta arbetet medplaneringen av forskningen och beräkningen av forskningsresurser för den nuaktuella perioden (1997-1999). är man inne i en ny valperiod och fråganborde enligt utskottet då kunna övervägas huruvida det inte är lämpligt attsedermera lägga fram proposition med förslag till riktlinjer förforskningspolitiken , en gång varje valperiod.De av regeringen föreslagna målen för forskningen är övergripande och avsådant innehåll att de enligt utskottet borde förefalla självklara för allaforskare. De kan enligt utskottets mening inte uppfattas som inkräktande påforskningens frihet. Regeringen framhåller själv forskningens frihet ochautonomi som grundläggande i ett demokratiskt samhälle. Redan i högskolelagen(1992:1434) föreskrivs forskningens frihet. Som allmänna principer förforskningen skall gälla att forskningsproblem får fritt väljas,forskningsmetoder får fritt utvecklas och forskningsresultat får frittpubliceras (1 kap. 6 §).Utskottet vill något uppehålla sig vid frågan om grundforskning och tillämpadforskning samt frågan om ?relevans? och ?nytta?. I propositionen berörs dedefinitioner och indelningar som utvecklats inom , innebärande att FoU delain i grundforskning, tillämpad forskning och utvecklingsarbete. Dessa kategorieanvänds allmänt i den forskningspolitiska diskussionen, men gränserna mellan deär flytande. Viss osäkerhet om innebörden gäller även andra begrepp som användst.ex. målinriktad forskning, strategisk forskning m.fl. Med grundforskning avseatt systematiskt och metodiskt söka efter ny kunskap och nya idéer utan någonbestämd tillämpning i sikte. Begreppet inrymmer även forskning vars inriktningär att lägga en grund som kan tänkas ge tillämpning. I begreppet tillämpadforskning ligger forskning med bestämda tillämpningar i sikte. Utvecklingsarbetavser att utnyttja forskningsresultat och vetenskaplig kunskap och nya idéer föatt åstadkomma nya produkter, processer, system eller väsentliga förbättringarav redan existerande sådana. Grundforskning som bedrivits utan andra avsikter äatt öka kunskapen har , långt efter det att resultaten presenteratslett till ny teknik. Utskottet erinrar om vad som sagts i det föregående omt.ex. informationstekniken.När det gäller företagens överväganden om investeringar för forskning anserutskottet det rimligt att utgå från att dessa i första hand satsar på sådan FoUsom kan ge lönsamhet, åtminstone . Den FoU som då främst kommer i frågaär tillämpad forskning eller grundforskning som är så målinriktad att den kanförväntas bli tillämpningsbar.För grundforskning och inomvetenskapligt motiverad forskning bör staten ha ettsärskilt ansvar.