bet · GJ01FiU12 · 1996-05-02 00:00:00 — , m.m. (redog. 1995/96:RB1 och RR5 samt förs.RR2) Utskottet tillstyrker attriksbanksfullmäktige beviljasansvarsfrihet för sin förvaltning underår 1995.Utskottet biträder också fullmäktigesförslag till disposition av Riksbankensresultat samt föreslår att riksdagenfastställer balansräkningoch resultaträkning.I betänkandet behandlar utskottet ävenett av revisorer redovisatgranskningsärende om valutareservensförvaltning. Utskottet konstaterar attrevisorernas granskning givit Riksbankenvärdefulla impulser i detutvecklingsarbete som Riksbankenbedriver för att få till stånd eneffektivare och väl fungerandeförvaltning av valutareserven. I fleraav de frågor som revisorerna har tagitupp finns en samsyn mellan dem ochriksbanksledningen om hur man bör gåvidare för att komma till rätta med deuppmärksammade problemen. Då såvälRiksdagens revisorer som finansutskottetdessutom återkommande granskarRiksbankens förvaltning är det enligtfinansutskottets mening inte påkallatmed något särskilt riksdagsinitiativ idetta ärende.RedogörelsernaFullmäktiges i Riksbankenförvaltningsberättelse för år 1995I berättelsen (redog. 1995/96:RB1)lämnar fullmäktige en redogörelse förden förda kredit- och valutapolitikensamt för bankens verksamhet i övrigt.Vidare lämnar fullmäktige förslag tilldispositionen av resultat.Fullmäktige föreslår1. att fastställerRiksbankens i förvaltningsberättelsenåtergivna balans- och resultaträkningarför ,2. att beslutar att av resultatefter avsättning tillresultatutjämningsfonden samt överförda fråndispositionsfonden, dvs. totalt , skall levereras in tillstatsverket.Riksdagens revisorers berättelse övergranskningen av verksamhetunder år 1995I berättelsen (redog. 1995/96:RR5)tillstyrker revisorer1. att fullmäktige i Riksbankenbeviljas ansvarsfrihet för ,2. att fastställerRiksbankens i förvaltningsberättelsenåtergivna balans- och resultaträkningarför år 1995.Riksdagens revisorer har ocksåtillställt utskottet en mer utförliggranskningsrapport (daterad )som utarbetats gemensamt av Riksbankensrevisionsavdelning och den revisionsbyråsom på revisorers uppdragsvarar för granskningsarbetet, KPMGBohlins AB.Fullmäktiges protokollUtskottet har som underlag för sinprövning även haft tillgång tillriksbanksfullmäktiges särskilda ochallmänna protokoll för år 1995.FörslagetRiksdagens revisorers förslag angåendevalutareservenRiksdagens revisorer föreslår (förs.1995/96:RR2):1. att som sin mening gerRiksbanken till känna vad revisorernaanfört om systemutveckling och internkontroll,2. att som sin mening gerRiksbanken till känna vad revisorernaanfört om målformulering,3. att som sin mening gerRiksbanken till känna vad revisorernaanfört om räntekänslighet och riskmått,4. att som sin mening gerRiksbanken till känna vad revisorernaanfört om guldreserven.Utfrågning med anledning av förslaget omvalutareservenPå finansutskottets sammanträde den 26mars 1996 fick företrädare förRiksbanken och revisorertillfälle att kommentera det avrevisorerna framlagda förslaget. FrånRiksbankens sida deltog riksbankschefenUrban , vice riksbankschefenStefan Ingves samt gruppchefen föranalys och kontroll vid Riksbankensredovisningsavdelning revisorer företräddes avderas andre vice ordförande , revisionsdirektör samt de i ärendet anlitadekonsulterna professorerna vidHandelshögskolan i och . förvaltningRiksbankens resultat har under senare årdisponerats i enlighet med riktlinjersom fullmäktige lade fast i anslutningtill bokslut. Riktlinjerna hargodkänts av . Enligt dessaskall tillstatsverket leverera in ett belopp sommotsvarar av de fem senaste årensgenomsnittliga resultat förebokslutsdispositioner. Beloppet skallavrundas till jämnt hundratal miljonerkronor. Dessutom skall tilldispositionsfonden avsättas10 % av samma genomsnittliga resultat.Återstoden av årets resultat skallavsättas till ettresultatutjämningskonto.Den resultatpåverkan som uppkommer viden eventuell uppskrivning/nedskrivningav kronans värde skall inte påverka detårsgenomsnitt som läggs till grund förinleveranserna. I stället skalldispositionsfonden användas för attbalansera den effekt som en ändradväxelkurs har på resultatet.Riksbankens resultat förebokslutsdispositioner uppgårtill . För atttäcka den nedskrivning på 4 563 miljonerkronor som gjorts med anledning avrealiserade och orealiserade valutakurseffekter på grund av kronansappreciering behöver enligtfullmäktige en lika stor överföring fråndispositionsfonden göras. Till grund förberäkningen av inleveransen tillstatsverket skall sålunda ligga ettbelopp på (18 816 + 4 563 =) 23 379miljoner kronor.I överensstämmelse med de tidigarefastlagda riktlinjerna föreslårfullmäktige att detta belopp fördelas såatt levereras intill statsverket, att 1 009 miljonerkronor sätts av till dispositionsfondenoch att resterande 14 270 miljonerkronor sätts av tillresultatutjämningsfonden.Netto föreslås sålunda en överföringfrån dispositionsfonden på (4 563 -1 009 =) 3 554 miljoner kronor.Finansutskottet har för egen del ingetatt erinra mot fullmäktiges förslag tilldisposition av resultat. LiksomRiksdagens revisorer tillstyrkerutskottet också att riksdagenfastställer de balans- ochresultaträkningar för som finnsintagna i Riksbankensförvaltningsberättelse. Balansräkningenoch resultaträkningen finns även fogadetill detta betänkande som bilaga 1 resp.bilaga 2.Utskottet har vid sin granskning avRiksbankens förvaltning i övrigt intefunnit något som föranleder särskiltuttalande. I likhet med Riksdagensrevisorer tillstyrker utskottet därföratt fullmäktige beviljas ansvarsfrihetför sin förvaltning under 1995.Förvaltningen av valutareservenRiksdagens revisorer har vid sidan avsin återkommande granskning avRiksbankens tillstånd, styrelse ochförvaltning genomfört enverksamhetsinriktad, revisionellundersökning av förvaltningav valutareserven. De iakttagelser somrevisorerna därvid gjort har deredovisat i ett förslag till (1995/96:RR2). Förslaget har inteföranlett någon motion.I sitt förslag tar revisorerna upp ettantal frågor förknippade medvalutareserven. Det gäller av valutareserven som denkommer till uttryck i dokumentationen avvalutareserven, systemutveckling ochintern kontroll samt målformulering,räntekänslighet och använt riskmått.Revisorerna tar också upp frågor rörandeguldreserven samt valutareservensstorlek och syfte.Revisorernas genomgång utmynnar i fyrakonkreta förslag.För det första anser revisorerna attriksdagen av skall begära enredovisning av hur införandet av det nyasystemet för handlarstöd, riskkontrolloch resultatrapportering fortskrider.Enligt revisorerna är det användasystemet relativt primitivt jämfört medmotsvarande system inom t.ex. ledandebanker. har visserligenpåbörjat ett utvecklingsarbete för attkomma till rätta med problemet, meninförandet av de nya systemen harsuccessivt skjutits framåt i tiden, ochnågra av deras mer vitala delarberäknades inte tas i drift förrän undersenhösten 1995.Riksbanksfullmäktige har i sinförvaltningsberättelse kommenteratrevisorernas synpunkter. Enligtfullmäktige har sedan 1992successivt infört ett nytt back-office-system, det s.k. Atlassystemet, vilkethandhar betalningar ochredovisning av valutareserven. Systemetbestår av tre moduler. Den sistamodulen, värdepappersdelen, togs i bruki . Med det nya systemet idrift ökar graden av automatisering.Detta ger, framhåller fullmäktige, ökadkapacitet och en säkrare samteffektivare uppföljning och kontroll.Nästa steg i utvecklingen avportföljförvaltningen blir enligtfullmäktige att även införa ett front-office-system, vilket beräknas kunna skemot slutet av 1996. Front-office-systemet kommer att förbättrahandlarstödet vad avserpositionsinformation och riskhantering.Dessa funktioner kommer att integrerasmed dagens back-office- ochinformationssystem. När detta har sketthar nått sitt mål med ettheltäckande integrerat systempaket förde finansiella produkterna.I avvaktan på det nya front-office-systemet har analys- och kontrollgruppeninom Betalningssystemavdelningentillförts extra resurser. Detta för attförbättra kvaliteten i riskkontrollenoch öka periodiciteten iriskuppföljningsarbetet.För det andra anser revisorerna attriksdagen av bör begära enfördjupad analys av det övergripande målsom banken ställt upp för den praktiskaförvaltningen av valutareserven och sominnebär att avkastningen skall överstiganormportföljen, dvs. de obligationsindexsom utgör jämförelsenorm. Enligtrevisorernas mening görinvesteringsgruppen relativt småavvikelser från normandelar för valutoroch normdurationer. Den faktiskaavkastningen uppvisar därmed också småavvikelser gentemot index. Revisorernasuppfattning är att målformuleringenoch/eller ränteriskmandaten ellerinvesteringsstrategin bör analyseras avRiksbanken.Enligt vad fullmäktige uppger iförvaltningsberättelsen har det avvalutapolitiska och centralbanksmässigaskäl inte varitRiksbankens avsikt att aktivt tavalutapositioner inomvalutareservsförvaltningen. Detta bl.a.på grund av den valutaturbulens somförekommit t.ex. inom och i reserven avvikerdärför av naturliga skäl endastmarginellt mot normandelarna.Centralbanker är traditionellt ocksåmycket konservativa när det gäller attta valutakursrisker. I konsekvens härmedhar valutariskmandaten helt utgått urdet nya styrdokument som fullmäktigefastställde i maj 1995.Fullmäktige anser också attinvesteringsgruppen vid sin förvaltningav valutareservens ränterisker ipraktiken har avvikit mer motnormportföljerna än vad revisorernasrapport gör gällande.För det tredje redovisar revisorernasynpunkter på investeringsportföljenslöptid (duration).Valutareserven kan delas upp i eninvesteringsportfölj och enlikviditetsportfölj.Investeringsportföljen förvaltas aktivtoch motsvarar av valutareservensvärde. Den har en långsiktigplaceringshorisont och består framförallt av obligationer med varierandelöptider. Resterande del hänförs tillden passivt förvaltadelikviditetsportföljen som har kortlöptid och som används bl.a. för atthantera statens transaktioner medutlandet.Revisorerna anser attinvesteringsportföljens löptid ärrelativ lång, vilket leder till attportföljen är relativt känslig förränteförändringar. Enligt revisorernabör därför överväga att kortalöptiden något. Skulle det leda till enminskad avkastning går det attestadkomma högre avkastning till någoteller obetydligt större kreditrisker. Enmer heltäckande analys av konsekvensernaav en kortare duration och en ökadkreditrisk vore värdefull, framhållerrevisorerna, som också anser attriksdagen av bör begära ensådan analys.Enligt fullmäktige är valet av löptidytterst en bedömningsfråga därvalutareservens placeringshorisont ochfördelningen mellan tillgångar ilikviditets- respektiveinvesteringsportföljen måste vägas inoch också relateras till storleken pådet egna kapitalet. Portföljuppdelningengår så till att först bedömerdet kortsiktiga likviditetsbehovet ochsätter av erforderliga medel ilikviditetsportföljen. Överskjutandekapital placeras iinvesteringsportföljen. Löptiden på densenare återspeglar bedömningav vad som är en lämpligplaceringshorisont.Fullmäktige anser vidare att det ärviktigt att inte ta för stor kreditrisk,eftersom likviditeten i valutareservenär av stor betydelse. Om man iturbulenta perioder tvingas avyttraillikvida placeringar med hög kreditriskkan det uppstå situationer därRiksbanken förvärrar en ogynnsamutveckling på de finansiellamarknaderna. Det är därför, påpekarfullmäktige, inte aktuellt att ökakreditrisken.Revisorerna anser för det fjärde attriksdagen av bör begära enprincipiell analys om vilken omfattningguldet bör ha i valutareserven. Enligtrevisorernas mening har avkastningen påguldreserven varit låg . Revisorerna konstateraratt det inte varit möjligt att inomramen för granskningen utvärdera guldetsför- och nackdelar. Riksbankensremissvar ger enligt deras mening intenågon ytterligare information som kanunderlätta ett sådant ställningstagande.Den nuvarande nivån på guldreservenförefaller enligt revisorernas bedömningfrämst vara historiskt betingad och interesultatet av strategiska beslut.Av förvaltningsberättelsen framgår attfullmäktige inte anser det lämpligt attreducera guldinnehavet.När det gäller guldreservens historiskaavkastning betyder periodvalet mycket,framhåller fullmäktige. Om beräkningarnagörs på längre tidsperioder än 15 årvisar guldreserven en betydligt bättreavkastning än vad revisorerna uppger.Från det att guldpriset "släpptes fritt"när det "officiella guldpriset"avskaffades 1973, har priset ökat från6 /kg till ca /kg.Guldet utgör dessutom ett ytterligareriskdiversifieringselement. Riksbankensguldinnehav är litet både i etteuropeiskt och globalt perspektiv.Endast i jämförelse med de nordiskagrannländerna kan sägas vara ennågorlunda stor guldinnehavare.Finansutskottet gör för egen delföljande bedömning med anledning avrevisorernas förslag.Såsom framgår av den lämnaderedovisningen har fullmäktige i sinförvaltningsberättelse kommenterat de avrevisorerna framförda synpunkterna.Riksbanksledningen och företrädare förRiksdagens revisorer har också direktinför utskottet närmare utvecklat sinsyn på de behandlade frågorna.Riksbankschefen har därvid uttalat sigpositivt om samarbetet med Riksdagensrevisorer och framhållit att Riksbankenhaft stor nytta av de synpunkter somrevisorerna framfört. Den expertstudiesom legat till grund för revisorernasförslag har också varit ett värdefulltunderlag för det utvecklingsarbete somRiksbanken bedriver för att få tillstånd en väl fungerande förvaltning avvalutareserven.Riksdagens revisorers andre viceordförande framhållit att deförändringar som vidtagit ifråga om systemutveckling ochinternkontroll liksom beträffandeverksamhetsplanering är till fyllest.Vad som i övrigt framkommit i ärendetär enligt finansutskottets mening inteav den arten att det påkallar ettuttalande från sida, särskiltinte som revisorerna och utskottet genomsin återkommande prövning avRiksbankens förvaltning har godamöjligheter att följa hur detta arbeteutvecklas.Revisorernas förslag bör därför inteföranleda någon ytterligare åtgärd frånriksdagens sida. beträffande ansvarsfrihet förRiksbankens förvaltningatt beviljar fullmäktige iRiksbanken ansvarsfrihet förförvaltningen av under1995,2. beträffande Riksbankensbalans- och resultaträkningaratt fastställerRiksbankens i bilagorna 1 och 2återgivna balansräkning ochresultaträkning för ,3. beträffande dispositionen avRiksbankens resultatatt beslutar att av Riksbankensresultat efter avsättning tillresultatutjämningsfonden samt överförda fråndispositionsfonden, dvs. totalt , skall levereras intill statsverket under budgetåret1995/96,4. beträffande förvaltningen avvalutareservenatt avslår förslag1995/96:RR2.Stockholm den 2 maj 1996På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (),(), (), (), JohanLönnroth (v), (),(), (),Per () och ().Riksbankens bokslutBALANSRÄKNINGAnm. På grund av ändraderedovisningsprinciper för utlånings- ochinlåningsrepor har värdena ibalansräkningen för 1993 och 1994justerats.Anm. På grund av ändraderedovisningsprinciper för utlånings- ochinlåningsrepor har värdena ibalansräkningen för 1993 och 1994justerats.RESULTATRÄKNINGAnm. På grund av ändraderedovisningsprinciper för utlånings- ochinlåningsrepor har värdena iresultaträkningen för 1993 och 1994justerats. Sammanfattning 1Redogörelserna 1Fullmäktiges i Riksbankenförvaltningsberättelse för 1Riksdagens revisorers berättelseöver granskningen av Riksban-kens verksamhet 2Fullmäktiges protokoll 2Förslaget 2Riksdagens revisorers förslagangående valutareserven 2Utfrågning med anledning avförslaget om valutareserven 2Utskottet 3Riksbankens förvaltning 3Förvaltningen av valutareserven 3Hemställan 6Bilagor1.