bet · GK01BoU1 · 1996-11-28 00:00:00 — Tvärtom ger de förslag om bredainsatser inom flera samhällssektorer sompresenterats utrymme för att pröva olikatyper av åtgärder som dessutom i mångafall kompletterar varandra. Somframhållits ovan och som denbostadspolitiska utredningen anför isitt betänkande är det dock nödvändigtatt en ökad samordning mellan de olikainsatsområdena kommer till stånd påsåväl central som lokal nivå.Med det ovan anförda anser utskottetatt motionerna 1996/97:Bo202 (s),1996/97:Bo208 (mp), 1996/97:Bo209 (mp)yrkande 1, 1996/97:Bo224 (fp) yrkande 1,1996/97:Sf632 (c) yrkande 10 och1996/97:Sf633 (mp) yrkande 16 till stordel får anses vara tillgodosedda. Detkan också konstateras att företrädarnaför de partier som står bakom dessamotioner även står eniga bakom denbostadspolitiska utredningens förslagtill åtgärder mot boendesegregation.Vad gäller partimotionen 1996/97:Bo201yrkandena 22 och 23 från Moderatasamlingspartiet kan utskottet konstateraatt åtgärdsförslagen är atthänföra till partiets allmännabostadspolitiska ställningstaganden somutskottet redovisat sin syn på i andrasammanhang. Utskottet är inte berett atti sina överväganden om allvarligabostadssociala problem närmare bemötaförslagen om sänkta skatter, slopadhyresreglering m.m. Dessa yrkandenavstyrks således.Hyresgästernas självförvaltningI ett antal motioner uppmärksammasfrågor om de villkor som gäller närhyresgäster deltar ifastighetsförvaltningen genom exempelvistrappstädning och trädgårdsskötsel. Sombakgrund till flertalet av motionernahänvisas till ett konkret fall, nämligenhyresgästernas självförvaltning ibostadsområdena Holma och Kroksbäck iMalmö. De boende har där givitsmöjlighet att sköta vissa delar avfastighetsförvaltningen. För de enskildahyresgästerna fastställs hyran påvanligt sätt, men den hyresgäst sommedverkat i förvaltningen under enperiod får en återbäring på hyran. Dennaåterbäring har emellertid bedömts somskattepliktig av . Dettaförhållande anses äventyra det systemför självförvaltning som utvecklats ide aktuella bostadsområdena.Beredningsordningen inom ärsådan att vissa av de motioner som tagitupp frågor om hyresgästernassjälvförvaltning hänvisats tillskatteutskottet. Detta gäller främst demotioner som innehåller direkta förslagom att de aktuella skattereglerna skalländras. De motioner som ansetts fallainom bostadsutskottets beredningsområdeutgår i stället från självförvaltningensbostadspolitiska betydelse ochdiskuterar även andra lösningar påproblemet än rent skattetekniska. Detbör emellertid påpekas att någon heltentydig uppdelning av motionsförslagenmellan de två kategorierna knappastvarit möjlig att göra.Gemensamt för de motioner sombostadsutskottet tar upp i dettasammanhang är att motionärerna anser attförsöken med självförvaltning slagitmycket väl ut. I de aktuellabostadsområdena anses versamheten habidragit till ett ökat engagemang frånde boende och en positiv socialutveckling. Vidare framhålls attskadegörelsen har minskat och attbostadsmiljön även i övrigt förbättrats.I tre av motionerna - 1996/97:Bo210 (s),1996/97:Bo211 (s) och 1996/97:Bo232 (v)- begärs att åtgärder vidtas för attmöjliggöra fortsatt självförvalning utanatt en viss typ av lösning förordas.I två motioner framhålls särskildaåtgärdsförslag. föreslåri sin partimotion 1996/97:Fi212 yrkande15 att andra lösningar änskattebefrielse bör prövas. En metod sommotionärerna anser bör övervägas är attinföra en form av bashyra med möjlighetatt köpa olika underhållstjänster. Desom endast betalar bashyra utför vissastäd- och underhållstjänster själva. Imotion 1996/97:Ub247 (fp) yrkande 10förslås att ett förslag om visst tilläggi hyresförhandlingslagen som förts framav skall behandlasmed förtur av regeringen.Som konstateras i motionerna harframför allt självförvaltningsförsöket itvå bostadsområden i gjort att denuvarande reglerna på området kommit attdiskuteras . Frågan omhyresgästernas självförvaltning harockså kommenterats i budgetpropositionen(Reviderad finansplan m.m., avsnitt7.7). Regeringen avvisar där ett förslagfrån omskattefrihet för ersättning som enhyresgäst får av sin hyresvärd förarbete hyresgästen lagt ned på s.k.självförvaltning. framhållerregeringen att det är av stor vikt attfinna former för att akivt engagera deboende i skötseln av det egna områdetoch att frågan därför kommer att beredasvidare.Utskottet har erfarit att enarbetsgrupp har tillsatts inomregeringskansliet med representanter förinrikes-, finans- ochjustitiedepartementen med uppdrag attskyndsamt överväga förutsättningarna försjälvförvaltning. Arbetsgruppen kommeratt uppmärksamma olika förslag tilllösningar på det uppkomna problemet.Förutom Demokratiutvecklingskommitténhar som anges i en av motionerna ävenStorstadskommittén uppmärksammat frågan.Hittills har man dock endast redovisatsitt kommande förslag i form av endebattartikel. Ett förslag medinnebörden att en ny lag omsjälvförvaltning knyts tillhyresförhandlingslagen väntas emellertidpresenteras i ettdelbetänkande från kommittén.Bostadsutskottet vill för sin delinstämma i vad som anförs i motionernaom vikten av att den positiva utvecklingsom hyresgästernas självförvaltningmedfört inte hindras. Det är givetvis avstörsta vikt att ta vara på degemensamma initiativ som försöken medsjälvförvaltning lett till. Inte minstgäller detta för de utsattabostadsområden som utskottet ovandiskuterat i avsnittet omboendesegregation. Det är sannolikt attett ökat engagemang från hyresgästerna ifastigheternas och närområdets skötsel imånga fall kan få stor betydelse iarbetet med att bryta en negativutveckling i dessa områden. Frågan omhyresgästernas självförvaltning bördärför i första hand övervägas ur ettbostadspolitiskt och boendesocialtperspektiv.Utskottet anser det mot denna bakgrundvara positivt att regeringen nu harfrågan om hur de uppkomna problemenskall lösas under skyndsam beredning.Därmed kommer självfallet det kommandeförslaget från attuppmärksammas i enlighet med önskemåleti motion 1996/97: Ub247 (fp). Ävenönskemålen om överväganden i motion1996/97:Fi212 (v) torde kunna blitillgodosedda. Enligt vad som framkommitom övervägandenuppvisar förslaget vissa likheter medden av motionärerna förordade ordningen.Utskottet är inte berett att nu taställning till vilka förändringar igällande regelsystem som kan blinödvändiga för att säkerställamöjligheten till ett aktivt engagemangfrån hyresgästernas sida ifastighetsförvaltningen m.m. Det börheller inte uteslutas att det finns braformer för denna verksamhet som kanbedrivas inom ramen för nuvarandebestämmelser. Den översyn som pågårinom får utvisa vilkeneller vilka lösningar som lämpligen börväljas.Det ovan anförda får enligt utskottetsmening anses innebära att vad somförordats i motionerna 1996/97:Bo210(s), 1996/97:Bo211 (s), 1996/97: Bo232(v), 1996/97:Fi212 (v) yrkande 15 samt1996/97:Ub247 (fp) yrkande 10 i huvudsakär tillgodosett. Något tillkännagivandei frågan om hyresgästernassjälvförvaltning synes nu inte varaerforderligt. Regeringensställningstagande och eventuella förslagi frågan till bör avvaktas.Räntebidrag m.m.Utskottet har tidigare i dettabetänkande behandlat fleramotionsförslag om bl.a. snabbareavveckling av räntebidragen. Under dettaavsnitt tas sådana förslag omräntebidrag upp som vid ett bifall intebedöms påverka anslagsbelastningen underdet närmaste budgetåret. Till dennakategori kan förslagen i Moderatasamlingspartiets partimotion1996/97:Bo201 yrkandena 3 och 4hänföras. Motionärerna föreslår attriksdagen i ett tillkännagivande skallförorda att de fastigheter somproducerats eller senare, närräntebidragsandelen nått ner till 30 %bör befrias från fastighetsskattsamtidigt som den kvarvarandesubventionen avvecklas. Förnyproducerade fastigheter föreslåsfr.o.m. gälla attfastighetsskatt inte alls tas utsamtidigt som inga subventioner utgår.Utskottet har ovan tagit ställning tillandra motionsförslag om minskaderäntebidrag och sänkt fastighetsskatt.Vad som där har anförts kan även ansesgälla de nu aktuella yrkandena. I fråganom statens framtida stöd tillbostadsproduktionen och eventuellaförändringar av fastighetsskattereglernaför nyproducerade fastigheter bör förövrigt beredningen av denbostadspolitiska utredningens förslagavvaktas. I denna utredning har en bredpolitisk enighet kunnat uppnås i dessafrågor. Regeringen har ibudgetpropositionen redovisat sin avsiktatt på grundval av den bostadspolitiskautredningens förslag under år 1997förelägga en proposition ifrågan. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet yrkandena i partimotionen frånModerata samlingspartiet.I partimotion1996/97:Bo209 finns tre yrkanden omtillkännagivande avseende olika villkorsom föreslås gälla för statligasubventioner inom bostadssektorn.Motionärerna förordar att de generellasubventionerna till ny- och ombyggnadavvecklas och ersätts med gröna investeringsbidrag samt en förstärkningav bostadsbidragen (yrkande 5). Vidareföreslås att av den totalainvesteringskostnaden avsätts tillestetisk utformning samt konstnärligutsmyckning vid ny- och ombyggnad avoffentliga lokaler, hyresbostäder ochbostadsrätter som erhåller någon form avstatligt stöd (yrkande 9). Slutligenföreslås att en utredning tillsätts meduppgift att överväga hur statligainvesteringsbidrag ochkreditgarantiåtaganden skall kunnamiljövillkoras och i övrigt styras medsociala och regionala förbehåll (yrkande15).Även i frågan om eventuella villkor förstatligt stöd till bostadsproduktionenm.m. vill utskottet hänvisa tillberedningen av den bostadspolitiskautredningens betänkande och denaviserade propositionen. I utredningensbetänkande finns överväganden ochförslag som i flera avseendenöverensstämmer med de i motionenförordade. Utredningen framhållersåledes att miljökrav skall tillgodosesi all ny- och ombyggnad och attinvesteringsbidrag till prioriteradeombyggnadsåtgärder skall användas föratt främja angelägna miljöåtgärder iboendet. Vidare föreslås olikastödvillkor utformas så attbostadssociala insatser prioriteras.Utredningen har också särskiltframhållit behovet av att utformabyggnader och boendemiljöer utifrån ettestetiskt helhetsperspektiv. Som ettriktvärde anges i betänkandet att avden totala byggkostnaden bör avsättasför den konstnärliga utsmyckningen.Med hänvisning till det anförda ochtill den fortsatta beredningen avförslagen från den bostadspolitiskautredningen avstyrker utskottet motion1996/97:Bo209 (mp) yrkandena 5, 9 och15.De ekonomiska villkoren för nyarebostadsrättsföreningar diskuteras imotion 1996/97:Bo409 (s). Motionärernaföreslår att hos regeringenbegär en redovisning av de samladeeffekterna av neddragnaräntesubventioner och höjdataxeringsvärden, samt vid behov föreslåråtgärder för de problem som framkommit.Som bakgrund till detta förslagbeskriver motionärerna hur olika formerav kostnadshöjningar hårt har drabbatmånga hushåll i framför allt det nyarebostadsrättsbeståndet. Särskiltframhålls problem med mycket högataxeringsvärden i nyare hus.En utvärdering av de ekonomiskavillkoren för nyarebostadsrättsföreningar och det sentbyggda bostadsbeståndet i övrigtredovisades av denbostadspolitiska utredningen i ettdelbetänkande (SOU 1995:98).Utredningens överväganden och förslaglåg till grund för en proposition ochriksdagsbeslut (prop.1995/96:101, BoU10, rskr. 227, 228).Riksdagsbeslutet innebar bl.a. enfastighetsskattelättnad för bostäder medvärdeår 1991. I huvudsak förutsattesdock att de ekonomiska problemen fördelar av det sent byggdabostadsbeståndet även i fortsättningenmåste angripas med riktade insatserenligt den ordning som utarbetats underde . Denna ordning harutformats i samverkan mellankreditmarknadens parter för att bl.a.möjliggöra ekonomiska rekonstruktionersom anpassas till varje enskilt fall.Regeringen framhöll i propositionen attde statliga åtgärder som riktar sig tilldet sent byggda beståndet av bostäderbör syfta till att skapa långsiktigtstabila villkor för dettabostadsbestånd.Bostadspolitiska utredningen har i sittslutbetänkande lagt fram förslag omförändrade ekonomiska villkor förbostadsrättsföreningar som kan innebäralättnader för vissa nyare föreningar.Förslagen går i korthet ut på atttaxeringsvärdet för ett bostadsrättshusgrundas på det sammanlagdamarknadsvärdet för de bostadsrätter somingår i bostadsrättsföreningen.Samtidigt föreslås regeländringar så attföreningen skall kunna göra avdrag försina ränteutgifter enligt motsvarandevillkor som gäller för egnahem. Ettgenomförande av dessa förslag skullesannolikt innebära en förstärktekonomisk situation för mångabostadsrättsföreningar i den kategorisom diskuteras i motionen. Utskottetvill dock inte föregriparemissbehandllingen och den vidareberedningen av utredningens förslag. Medhänvisning till att den fråga som tasupp i motion 1996/97:Bo409 (s) redan ärföremål för överväganden avstyrksmotionen.Slutligen i detta avsnitt tar utskottetupp ett förslag i motion 1996/97:Bo218(kd) som gäller villkoren för tvåtidsbegränsade stöd inom bostadssektornsom bl.a. syftat till att stimuleratidigareläggningar av bygg-investeringar. De två stöd somdiskuteras - statligt investeringsbidragför nybyggnad av bostäder respektiveextra statligt stöd för förbättring avbostäder - har beviljats underförutsättning att byggnadsåtgärdernapåbörjas samtavslutas för ett visst slutdatum. Somslutdatum gäller förnyinvesteringsbidraget att projektet isin helhet skall slutföras senast den 30juni 1997 och för stödet tillbostadsförbättringar är motsvarandeslutdatum . Enligtvad som anförs i motionen riskerar ettantal projekt som beviljats bidrag attinte kunna avslutas inom den bestämdatiden. Motionärerna hävdar också att detfinns en betydande risk för att en stordel av de tillgängliga medlen förstimulansstöden inte blir utnyttjade avdenna orsak.Vad gäller villkoren för vissastimulansstöd vill utskottet anföraföljande. De två stödformer somdiskuteras i motionen kom till genomriksdagsbeslut (bostadsförbättringsstödet) respektive ijuni 1995 (nyin-vesteringsbidraget). Ibåda fallen anfördes bl.a.sysselsättningspolitiska skäl för devillkor som sattes upp beträffande närprojekten skulle påbörjas och avslutas.Syftet var att snabbt få i gångbyggarbetsmarknaden och stimuleratidigareläggandet av angelägnabyggnadsinvesteringar. Det kan isammanhanget noteras att ledamöternafrån det parti som förordar förlängdvaraktighet av stöden vid dessariksdagsbeslut motsatte sig derasinförande.I frågan om utnyttjandet avstimulansstöden kan noteras att nutillgängliga uppgifter tyder på attmedelsutnyttjandet väl ligger på dennivå som förutsågs vidriksdagsbehandlingen. Förbostadsförbättringsstödet fastställdesingen medelsram för bidragsgivningen,men ursprungligen beräknades reserverademedel om täckabehoven. Genom vissa riksdags- ochregeringsbeslut har därefter ytterligaremedel beräknats för bidragsgivningen.Enligt en rapport från hösten1996 (1996:6, del III) beräknas detslutliga medelsutnyttjandet uppgå tillknappt . Stödet tillnyinvesteringsbidraget är till skillnadfrån bostadsförbättringsstödet begränsatav en medelsram som fastställts avriksdagen. Denna ram var från börjanbestämd till men harefter senare beslut och en omfördelningtill bostadsförbättringsstödet ipraktiken begränsats till 1,5 miljarderkronor. Enligt en redovisning frånBoverket om beviljade bidrag (rapport1996:6, del I) är i princip hela ramen utnyttjad. Av redovisningen framgårvidare att det finns ett stort antalprojekt som sökt stöd och som intekunnat beviljas bidrag på grund av attde tillgängliga medlen redan utnyttjats.Boverket omfördelar löpande outnyttjadebidrag så att den tillgängliga ramenfullt ut skall kunna komma tillanvändning.I sammanhanget bör också noteras vadsom anförts om finansieringen av dettillfälliga stöd för anordnande avstudentbostäder som föreslås ibudgetpropositionen på tilläggsbudgetför /96 och som riksdagennyligen beslutat om. Detta stödförutsätts, i mån av medel, finansierasfrån anslaget A 2Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, dvs.samma anslag som täckt kostnaderna förde ovan diskuterade stimulansstöden.Eventuellt outnyttjad del av dearbetsmarknadspolitiska medel somursprungligen avsetts för olika formerav bygginvesteringar kommer således atttas i anspråk för stöd till anordnandeav studentbostäder.Mot den redovisade bakgrunden görbostadsutskottet bedömningen att enomprövning av sista datum förfärdigställande av byggnadsprojekt intenu bör göras i enlighet med förslaget imotion 1996/97:Bo218 (kd). Även detuttalade syftet att söka uppnå etttidigareläggande av olikabyggnadsinvesteringar talar enligtutskottets mening för att behålla deaktuella tidsgränserna. Utskottetförutsätter emellertid att regeringenlöpande håller frågan om utnyttjandet avstimulansstöden under observans och vidbehov återkommer till ifrågan. Vid en sådan uppfattning finnsinte skäl att tillstyrka den aktuellamotionen.BostadsbidragSom framgått ovan har nyligenbeslutat om ändringar i reglerna förbostadsbidragen som gäller fr.o.m. år1997. Regeländringarna gäller integrunderna för bostadsbidragssystemet,utan avser vissa bidragsvillkor som inkomstprövningen m.m. I två motioner försdock fram förslag som är avsedda att mergenomgripande reformera bostadsbidragen.I Moderata samlingspartiets partimotion1996/97:Bo201 yrkande 10 liksom i motion1996/97:Bo231 (m) yrkande 3 förordas attbostadsbidragen skall samordnas medövriga socialpolitiska åtgärder. Enligtmotionerna ger en sådan samordning enhelhetssyn på den ekonomiska situationenför de berörda som är eftersträvansvärd.Samtidigt förbättras enligt förslagenförutsättningarna för att växladagens bidrag mot sänkta skatter ochdärigenom minska den ekonomiska rundgångsom följer av dagens system.Förslagen om en samordning avbostadsbidragen och övrigtsocialpolitiskt stöd synes utgå frånuppfattningen att bostadsbidragen främstär ett socialpolitiskt instrument.Utskottet delar inte denna uppfattning.Ett enigt bostadsutskott har fleragånger och (bet.1995/96:BoU11 s. 4) uttalat attbostadsbidragens primära uppgift är attsvara upp mot bostadspolitiska mål, dvs.ge möjlighet för resurssvaga hushåll attefterfråga goda och tillräckligt rymligabostäder. Utskottet vidhåller dennauppfattning. Utformningen avbostadsbidragen bör sålunda ävenfortsättningsvis vägledas avbostadspolitiska hänsyn. Ett sådantsynsätt är enligt utskottets mening inteförenligt med förslagen i Moderatasamlingspartiets partimotion 1996/97:Bo201 yrkande 10 samt motion1996/97:Bo231 (m) yrkande 3. Motionernaavstyrks.I den framlagda propositionen(1995/96:186) med förslag till nyaregler för bostadsbidrag aviseraderegeringen att en utvärdering skallgöras av bostadsbidragen när det nyasystemet fungerat en tid.De av beslutadeförändringarna i bostadsbidragen ärenligt motion 1996/97:Bo227 (s) mångaoch delvis genomgripande. vardet enligt motionen viktigt ochnödvändigt att snabbt genomföraförändringar i en situation därkostnaderna för bidragen sköt i höjden.Denna snabbhet anges dock ha inneburitatt det inte var möjligt att i detaljanalysera alla konsekvenser avförändringarna för de enskildahushållen. Detta förhållande tillsammansmed en förmodad minskning av degenerella stöden till boendet gör detenligt motionen nödvändigt att nogafölja utvecklingen. Den aviseradeöversynen av bostadsbidragen bör enligtmotionen därför påskyndas så atteventuella brister snabbt kan justeras.Med anledning av vad som i motionenförordats beträffande en utvärdering avbostadsbidragen vill utskottet anföraföljande.Till grund för beslut om nyaregler för bostadsbidragen fr.o.m. år1997 låg främst statsfinansiella skäl.Kostnaderna för bidragen hade såledesstigit kraftigt förstahälft. Sammanlagt beräknas de nyareglerna ge besparingar på 2,3 miljarderkronor räknat på helår. Till enbetydande del - -anger regeringen att besparingenuppkommer genom att ett nytt system förinkomstprövning införs. Systemet innebäratt ett preliminärt bidrag betalas utsom sedan justeras med hänsyn till dentaxerade inkomsten för bidragsåret. Idenna del innebär sålunda de nyareglerna ingenting annat än att bidragenanpassas till hushållets verkligainkomst som den kommer till uttryck vidtaxeringen. Till övriga delar uppkommerbesparingen bl.a. genom begränsningar avden bostadsbidragsgrundande bostadsytanoch genom införande av individuellainkomstgränser.Så pass genomgripande förändringar avbostadsbidragsreglerna som det nu ärfråga om innebär att enskilda hushållkan komma att få inte oväsentligaförändringar av bidraget. Enförutsättning för att detta skall kunnaaccepteras är enligt utskottets meningatt ändringarna inte ensidigt faller påvissa grupper eller typer av hushåll.Bostadsbidragen måste sålunda ävenfortsättningsvis ha enfördelningspolitiskt acceptabel profil.Redan i propositionen med förslag tillnya regler för bostadsbidragen aviserarregeringen att en utvärdering av de nyareglerna skall göras när det nyasystemet fungerat . Enligt vadutskottet har erfarit kommer ocksåregeringen att i regleringsbrevet uppdra åtRiksförsäkringsverket att genomföra ensådan utvärdering.Enligt utskottets mening framstår detsom absolut nödvändigt att enutvärdering av effekterna av de nyareglerna kommer till stånd. Detär utskottets bedömning att arbetet börinledas redan före bidragsåret 1997bl.a. på grundval av inkomnabidragsansökningar. Målet bör vara attutvärderingen kan slutföras i början avår 1997 så att de regeländringar m.m.som kan föranledas härav kan tillämpasredan under bidragsåret 1997.Vad utskottet nu med anslutning tillmotion 1996/97:Bo227 (s) anfört om enutvärdering av bostadsbidragen börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna.Som ett led i strävandena att stödjabarn som berörs av skilsmässor föreslåsi partimotion1996/97:So637 yrkande 6 att bådaföräldrarna skall ges rätt tillbostadsbidrag vid skilsmässa.I de fall föräldrarna inte bortillsammans men har gemensam vårdnad ombarnet utgår den bostadsanknutna delenav bidraget till båda föräldrarna. Denicke bostadsanknutna delen, det s.k.särskilda bidraget, tillfaller dockendast den förälder hos vilken barnet ärfolkbokfört. ochriksdagen har tidigare vid fleratillfällen avvisat motionsförslag om attfullt bidrag skall utgå till bådaföräldrarna (/95:BoU14 s. 5).Vad utskottet härvid anfört om att detinte finns tillräckliga skäl att ändrareglerna för bostadsbidrag vidskilsmässa står fast. Vänsterpartietspartimotion 1996/97:So637 yrkande 6avstyrks med hänvisning härtill.I motion 1996/97:Bo205 (s) anförs attriksdagen återigen uttalatatt det finns goda skäl att göra detmöjligt med direktutbetalning avbostadsbidragen till hyresvärden. Dådenna möjlighet trots detta ännu inteföreligger förordas att hosregeringen begär att åtgärder vidtas somgör det möjligt att, med bidragstagarensmedgivande, betala ut bostadsbidragentill annan, vanligen hyresvärden.Bostadsutskottet och har tvågånger uttalat (/96: BoU11 s.16) att det bör vara möjligt att göradirektutbetalning av bostadsbidrag tillt.ex. Utskottets ochriksdagens uttalanden i denna del hardock avvisats av regeringen. skett med hänvisning till attadministrativa svårigheter skulleföreligga. Enligt utskottets mening bördock inte eventuella svårigheter i deadministrativa rutinerna förhindra atten av bostadspolitiska skäl välmotiveradordning införs. Utskottet vidhållersålunda sin tidigare uppfattning.