bet · GJ01FiU10 · 1996-05-28 00:00:00 — Utskottet anser sig oför-hindrat att i samband med behandlingen av regeringens kommande budget-förslag pröva fördelningen på de olika anslagen inom ramen förutgiftsområdet. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna i aktuelladelar.Moderata samlingspartiet, , liberalerna och Mil-jöpartiet har var för sig avgivit avvikande meningar.Försvarsutskottet har informerats om att av den bespa-ring på utgiftsområdet på totalt som regeringenföreslår utgörs av minskad beredskapslagring av livsmedel. Regeringen avseratt även i denna del återkomma i underlaget för det flerårigaförsvarsbe-slutet. kan mot den bakgrunden godta förslaget.Finansutskottet återkommer senare i betänkandet och redovisar sina övervä-ganden beträffande den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsom-råden.Utgiftsområde 24: NäringslivUtgiftsområdet omfattar verksamheterna näringspolitik, teknologisk in-frastruktur, marknads- och konkurrensfrågor, teknisk forskning och utveck-ling, konsumentfrågor, kooperativ utveckling samt exportfrämjande. Detotala utgifterna för staten inom utgiftsområdet beräknas uppgåtill 3,6 miljarder kronor.Av propositionen (avsnitt 3.3 s. 28) framgår att det framför allt är inärings-livet som sysselsättningen måste öka, inte minst i de små ochmedelstora företagen. Särskild uppmärksamhet måste därvid riktas påkvinnors företa-gande och behovet av riskkapital för detta ändamål.Näringspolitikens syfte är att stödja företagens möjligheter att utvecklasoch att utnyttja både perso-nalens kompetens och de möjligheter som ställstill förfogande av ny teknik. Den närmare integrering som regeringengenomför mellan handelspolitiken och näringspolitiken syftar till attbredda den senare och skapa en fastare bas för en aktiv näringspolitik.Näringspolitiken måste vara inriktad på att stärka konkurrens ochkonkurrensförmåga. Småföretagens betydelse (s. 97-98) som skapare avsysselsättning kommer att uppmärksammas under den fort-satta mandatperiodeni högre utsträckning. Regeringen avser också, i enlig-het med vad somangivits i regeringsförklaringen, att i den forskningspolitis-kapropositionen, som avlämnas till avseende budget-åren1997-1999, bl.a. stärka den tvärvetenskapliga och tillämpade forsk-ningen.I det sammanhanget kan omfördelningar mellan olika utgiftsområ-den behövaprövas. Av propositionen framgår vidare att tillkommande be-sparingar,utöver av fattade beslut inom ramen för 118-miljard-er-kro-nors-programmet, har beräknats på forskningsanslagen, uppgående till 200miljoner kronor och ytterligare fr.o.m.år 1998. Ambitionen är att huvuddelen av dessa besparingar skallkompenseras genom stiftelsemedel. Den slutliga fördelningen av besparing-arna på statsbudgetens anslag kommer att avgöras i beredningen inför denforskningspolitiska propositionen.Propositionens och oppositionspartiernas förslag till preliminär ramnivåför utgiftsområdet redovisas i efterföljande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 24: NäringslivBelopp i miljoner kronorÅr Proposi- Oppositionspartiernas avvikelserfrån propositionens ramtionenModerata samlings-partietFolkpartiet liberalernaVänster-partietMiljö-partietde grönaKristdemo-kraterna1997 2793 - 103 ± 0 ..- 200 + 5001998 2543 - 106 ± 0 ..- 250 + 7501999 2553 - 110 ± 0 ..- 300+ 1000I motion Fi78 menar samlingspartiet att regeringen saknar entydlig strategi på det näringspolitiska området. Uttalanden från regeringenom ökat företagsstöd och inrättande av en ny statlig investeringsbank samtförslaget om en ny fondstyrelse inom AP-fonden tyder på att regeringenplanerar att öka inslaget av politisk styrning av näringslivet. Denpolitiska uppgiften är nu att skapa så goda villkor för företagandet attnya arbetstill-fällen kan skapas, anför motionärerna. I motionen föreslåsdärför en rad förändringar på framför allt skatteområdet i syfte attförbättra företagskli-matet. Motionärerna menar vidare att regeringen haravbrutit arbetet inom två viktiga områden inom näringslivspolitiken -avregleringar och privatise-ringar. Enligt motionärerna har regeringenavgränsat frågan om konkur-rensproblem till enbart en fråga om lagstiftningoch bortsett från behovet av strukturella åtgärder. börges erforderligt stöd för sitt arbete med att utreda och beivra brott motkonkurrenslagen. När det gäller utgiftsramen delar motionärerna i stortregeringens bedömningar men anser att ramen kan sänkas något genom lägreföretagsstöd.I motion Fi79 redovisar liberalerna sin syn på företagandetsvillkor. Tillväxten av nya jobb måste i alltväsentligt komma i den privata sektorn. Det "jobbpaket" som föreslås imotionen syftar till att parera en nödvändig finanspolitisk åtstramning medtydliga tillväxt-signaler från statsmakterna. Detta paket består enligt vadsom sägs i motio-nen av kraftigt sänkta skatter på företagande ochkapitalbildning, förenklad arbetsrätt, försök att stimulerahushållstjänster som en ny arbetsmarknad, ansatser till en ny process förlönebildning, en genomtänkt kompetenspolitik, en skärpt konkurrenspolitik m.m. I motionens förslag till finansiering finns försäljning av statligaföretag upptaget med vardera . Imotionen aviserar en successiv ned-trappning i företagsstödetmed ca . Eventuella effekter på utgiftsramen anges dockinte i motionen.I motion Fi80 anför beträffande näringspolitikens inriktningatt små och medelstora företag kan förväntas svara för en stor del av denframtida sysselsättningstillväxten. har redovisat en radförslag och stimulanser för dessa företag, bl.a. reducerade egenavgiftersamt rän-testöd för investeringar, och krävt åtgärder för att tryggakapitalförsörjningen för små och medelstora företag med tillväxtmöjligheter. Alla näringspolitis-ka förslag bör utgå från ett företagarperspektiv ochinte från ett kapitalplace-ringsperspektiv. Motionärerna efterlyser enmedveten satsning på den kun-skapsintensiva industrin från statsmakternassida. Villkoren för kvinnors företagande måste vidare förbättras.Vänsterpartiet avvisar regeringens för-slag till utgiftstak och depreliminära utgiftsnivåer som presenteras i propo-sitionen. Enligt motionenär det inte heller meningsfullt att räkna fram några alternativa nivåer.I motion Fi81 menar de gröna att det är den privata företags-sektorn som behöver utvecklas så att fler arbetstillfällen skapas, varvidin-riktningen skall vara ökad miljöanpassning och ett mänskligare samhälle.En stark och effektiv offentlig sektor skapar goda förutsättningar förföretagen och ger i sig många arbetstillfällen, anser motionärerna.De menar att de nya jobben i ökad utsträckning bör tillkomma inom små ochmedelstora företag samt inom kooperativa företag, vilket förutsätter enpolitik som underlättar för företagande när det gäller regelverk ochbeskatt-ning. Kvinnors företagande, liksom företagande bland invandrare,bör på olika sätt stimuleras. Motionärerna föreslår också riktadestimulanser för att påskynda utvecklingen av näringslivet inom bl.a. miljö-, transport- och ener-gisektorerna.I motion Fi82 anför att innehållet i vårpropositionenvittnar om en allvarlig brist på förståelse för företagandets villkor. Imotio-nen berör motionärerna olika tillväxtåtgärder inom näringsutskottetsområde som bl.a. att: attityderna till företagande måste bli bättre, storasatsningar på forskning och utbildning är nödvändiga om svenskt näringslivskall kunna fortsätta att utveckla produkter som är internationelltkonkurrenskraftiga, varvid utbytet mellan högskolor/universitet ochnäringsliv för att stimulera kommersialiseringen av forskningsresultatmåste förbättras; samordning av olika statliga verksamheter som handharföretagarfrågor bör ske, som en kontinuerlig omprövning avregleringar, uppgiftsinhämtande och bestämmelser genomförs. Motionärernaanför vidare att staten bör gå vidare med ägarspridningen och sälja utstatliga företag.Näringsutskottets uppfattning är enligt yttrandet (NU9y) - i likhet med vadsom anförs i propositionen - att stödja företagens möjligheter attutvecklas och förnyas. Näringspolitiken måste inriktas dels på att gebefintliga småfö-retag goda möjligheter att växa, dels på att underlättaframväxten av nya småföretag och dels på att det skapas sunda och fastaspelregler för närings-livet. Näringspolitiken måste vara inriktad på attstärka konkurrens och kon-kurrensförmåga. Frågan om privatisering avstatliga företag som tas upp i vissa av de här aktuella motionerna är förnärvarande föremål för behandling inom näringsutskottet. Med det anfördaavstyrker näringsutskottet samtliga här aktuella motioner i berörda delar.Vidare tillstyrker näringsutskottet regeringens förslag till ram förutgiftsområdet och av-styrker de aktuella motionerna iberörda delar.När det gäller de i propositionen nämnda besparingarna på forskningsan-slagen får näringsutskottet anledning att återkomma till denna fråga i sam-band med behandlingen av förslag på utskottets område i den forskningspo-litiska propositionen hösten 1996.Företrädarna för Moderata samlingspartiet, liberalerna, Väns-terpartiet, de gröna och har var för sigavgivit avvikande meningar.Finansutskottet återkommer senare i betänkandet och redovisar sina övervä-ganden beträffande den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsom-råden.Utgiftsområde 25: Allmänna bidrag till kommunerI utgiftsområdet ingår anslagen Generellt statsbidrag till kommuner, Gene-rellt statsbidrag till landsting, Särskilda insatser till kommuner ochlandsting samt Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting. Degenerella statsbidragen till kommuner och landsting samt anslaget försärskilda insat-ser uppgår till 57,2 miljarder kronor.Utjämningsbidraget uppgår till och motsvaras av enlika hög utjämningsavgift för kommuner och landsting som bokförs påbudgetens inkomstsida. De totala utgifterna inom utgiftsområdet beräknasför uppgå till 78,4 miljarder kronor.I propositionen anges att regeringen i syfte att skapa stabilaplaneringsförut-sättningar för kommunsektorn i en överenskommelse medföreträdare för och för kommunernas och landstingens ekonomiska utveckling underåren 1997 och 1998.Regeringen anser mot denna bakgrund att de generella statsbidragen börhållas på en nominellt oförändrad nivå , med un-dantag av regleringar enligt finansieringsprincipen. bördessutom den statliga kompensationen till kommuner och landsting för pen-sioner och andra trygghetsförmåner för lärare m.fl. inkluderas i degenerella statsbidragen. Regeringen aviserar också att den senare skalllämna förslag i syfte att reglera nya och ändrade regler som påverkar detkommunala skatte-underlaget och det kommunala utgiftstrycket. Detta gällerdock inte de för-slag som omfattas av 118-miljardersprogrammet för attsanera de offentliga finanserna.Regeringen beräknar ramen för utgiftsområdet till 79 833 miljoner kronorför , till för och 79 983 miljonerkronor för år 1999.Propositionens och oppositionspartiernas förslag till preliminär ramnivåför utgiftsområdet redovisas i efterföljande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 25: Allmänna bidrag till kommunerBelopp i miljoner kronorÅr Proposi- Oppositionspartiernas avvikelserfrån propositionens ramtionenModerata samlings-partietFolkpartiet liberalernaVänster-partietMiljö-partietde grönaKristde-mo-kraterna1997 79 833 - 14 772 ± 0 ..± 0 ± 01998 79 883 - 16 811 ± 0 ..± 0 ± 01999 79 983 - 17 215 ± 0 ..± 0 ± 0I motion Fi78 föreslår Moderata samlingspartiet en sänkning av statsbidra-gen till kommuner och landsting som följd av effekterna av motionärernasförslag när det gäller avreglering av kommunsektorn, en ändrad familjepoli-tik och sänkningar av egenavgifterna inom sjukförsäkringen.Finansutskottet återkommer senare i betänkandet och redovisar sina övervä-ganden beträffande den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsom-råden.Utgiftsområde 26: Statsskuldsräntor m.m.Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden samtoförutsedda utgifter. Utgiftsområdet omfattas inte av utgiftstaket. Det ipropositionen (s. 99) angivna beräknade medelsbehovet grundar sig på deprognoser över ränteutvecklingen som presenteras i propositionen.Utgifterna för statsskuldsräntorna styrs av flera faktorer. Grundläggandeär hur stor statsskulden är i början av perioden, hur stort primärtlånebehov som beräknas uppstå och den allmänna ränte- ochvalutautveck-lingen. Därtill kommer ett antal tekniska faktorer som hängersamman med vilken emissionsteknik som använder sig av.Valet av emissionsteknik ger upphov till att periodiseringseffekteruppstår mellan åren. har beräknat den såväl faktiska somunderliggande kostnadsutvecklingen för räntorna på statsskulden. Denunderliggande ut-vecklingen ligger högre än de redovisade för alla årenfram till 1999. De periodiserade räntorna ligger mellan 6 och 11 miljarderkronor högre än de redovisade . Tas hänsyn tilldessa effekter ökar kost-naderna för statsskuldsräntorna de närmaste årenför att längre fram minska.Regeringen har beräknat utgifterna under utgiftsområdet för till109 , för till och förår 1999 till 102 500 miljoner kronor.Regeringens förslag har inte föranlett några motioner.Under har finansutskottet uttalat att det finns behov av attkom-plettera redovisningen av utgifter för räntor på statsskulden med enkost-nadsmässig redovisning. Utskottet förutsätter att regeringen i höstensbud-getproposition återkommer med en mer detaljerad redovisning avutgiftsom-rådet. Utskottet noterar vidare att regeringen inte anser attminskade utgifter för räntor på statsskulden till följd av sjunkande räntorär att jämställa med besparingar. Utskottet delar regeringens uppfattningatt så ej bör ske. Ut-skottet har inget att invända mot regeringenspreliminära beräkning av ut-giftsområdet.Utgiftsområde 27: Avgiften till Europeiska gemenskapenUtgiftsområdet omfattar avgift till Europeiska gemenskapens all-männa budget (EG-budgeten).Statens utgifter inom området beräknas uppgå till 20 miljarderkronor.Som framgår av propositionen (s. 99-100) är EG-budgeten flerårig, och denomfattar perioden fram t.o.m. . Under dessa år har ensuccessiv ökning av de totala utgifterna beslutats, och det innebär attSveri-ges avgift kommer att öka stegvis . Den svenskaav-giften kommer också att öka till följd av att tullinkomsterna i EG-budgeten förväntas minska medan ländernas avgifter som baseras på den s.k.BNI-avgiften förväntas öka. En effekt av detta är att andel tillEG-budgeten kommer att stiga.Propositionens och oppositionspartiernas förslag till preliminär ramnivåför utgiftsområdet redovisas i efterföljande tabell.Som framgår av tabellen har inget av oppositionspartierna föreslagit någonannan ram för utgiftsområdet än vad regeringen föreslagit.Förslag till ram för utgiftsområde 27: Avgiften till Europeiska gemenskapenBelopp i miljoner kronorÅr Proposi- Oppositionspartiernas avvikelserfrån propositionens ramtionenModerata samlings-partietFolkpartiet liberalernaVänster-partietMiljö-partietde grönaKristde-mo-kraterna1997 22 500 ± 0 ± 0 ..± 0 ± 01998 24 030 ± 0 ± 0 ..± 0 ± 01999 25 240 ± 0 ± 0 ..± 0 ± 0Finansutskottet återkommer senare i betänkandet och redovisar sina övervä-ganden beträffande den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsom-råden.Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgetenHuvuddelen av socialförsäkringarna redovisas på statsbudgeten. Vid sidan avstatsbudgeten finns dock den allmänna tilläggspensionen (ATP), delpen-sionen samt arbetsskadeförsäkringen.Utgifterna för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten beräk-nas uppgå till 129,2 miljarder kronor.I propositionen (s. 100-101) framhåller regeringen att dess ramförslagutgår från att beslutade besparingsåtgärder inom socialförsäkringssektornvid sidan av statsbudgeten genomförs.Tillkommande besparingar enligt det senaste saneringspaketet innefattarbesparingar i ATP i form av halverad barnpension, förkortad omställ-ningspension för vuxna från samt ändrad beräkning avs.k. antagandepoäng för förtidspensionärer. Ändringarna i barnpensionen ochomställningspensionen avses träda i kraft medan det nyasättet att beräkna antagandepoäng skall börja tillämpas den 1 juli 1997.Propositionens och oppositionspartiernas förslag till preliminär ramnivåunder framgår av följande tabell.Förslag till ram för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgetenBelopp i miljoner kronorÅr Proposi- Oppositionspartiernas avvikelserfrån propositionens ramtionenModerata samlings-partietFolkpartiet liberalernaVänster-partietMiljö-partietde grönaKristde-mo-kraterna1997 132 554 - 3 151 - 5 000.. ± 0 - 1 2501998 136 749 - 6 650 - 8 000.. ± 0 - 3 0001999 142 198 - 10 795 - 11 000.. ± 0 - 5 000I motion Fi78 avvisar Moderata samlingspartiet regeringens samtliga bespa-ringsförslag. Partiet vill i stället uppnå besparingar genom attsenarelägga tidpunkten för pensioneringen.Folkpartiet liberalerna avvisar i motion Fi79 förslaget att halvera omställ-ningspensionen från ATP (yrkande 12).Samma uppfattning ger uttryck för i motion Fi97 av BarbroWesterholm m.fl. (yrkande 5, delvis). vill i ställetsenarelägga tidpunkten för pensioneringen.I motion Fi80 motsätter sig besparingen på barnpension frånATP liksom en förändrad antagandepoängberäkning för förtidspensio-ner.I motion Fi82 avvisar att barnpensionen från ATP hal-veras och anger att besparingar i stället skall göras genom en successivtavvecklad delpension och en höjd reell pensionsålder.Socialförsäkringsutskottet biträder i sitt yttrande (SfU5y) regeringensförslag till preliminär ram för socialförsäkringar vid sidan avstatsbudgeten och föreslår att finansutskottet avstyrker de aktuellamotionerna.Samtidigt erinrar emellertid socialförsäkringsutskottet om att reformering-en av efterlevandepensioneringen skedde med bred parlamentarisk enighet.Det ansågs som en viktig utgångspunkt för denna reform att den tog sikte påframtida generationer efterlevande. Tyngdpunkten lades därför på barnpen-sionerna som förstärktes i olika avseenden (SfU 1987/88:29, rskr. 1987/88:401).Ett av liberalerna i motion Fi79 framfört förslag om att gemöjlighet till kompetensutveckling och företagande genom "återlånerätt" ipensionssystemet avstyrks av socialförsäkringsutskottet som anser att detför närvarande inte är påkallat med något initiativ i frågan.Moderata samlingspartiet, liberalerna, ochKristdemokraterna har var för sig i avvikande meningar redovisat en annanuppfattning än utskottsmajoriteten om den preliminärt beräknade ramen förutgiftsområdet.Finansutskottet kommer längre fram i betänkandet att redovisa sin syn påden preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden.BudgeteringsmarginalBeräkningen av utgiftstaket rymmer flera osäkerhetsfaktorer. Osäkerheten omvissa makroekonomiska variabler som inflation, räntenivå och arbetslös-hetaktualiserar behovet av en viss marginal i utgiftstaket. Avsikten med ensådan budgeteringsmarginal är inte att skapa utrymme för ofinansieradeutgiftsökningar, utan att fungera som en buffert mot oförutsedda förändring-ar i den ekonomiska utvecklingen. En högre inflationstakt än beräknat, t.ex., skulle leda till högre utgifter utan att saldot för den skullförsämras eftersom både utgifter och inkomster i ett sådant fall ökar. Enytterligare osäkerhet är förbrukningen av sparade anslagsmedel påreservations- och ramanslag.I propositionen (s. 101-102) föreslår regeringen att beräkningen av bud-geteringsmarginalen skall utgöra en till ett par procent av ca 700miljarder kronor. Eftersom osäkerheten är större ju längre tidsperioder manbeaktar föreslås budgeteringsmarginalen stiga över tiden. Således föreslårregeringen att budgeteringsmarginalen skall utgöra för , 2 %för och för . Vid beräkningen av utgiftstaket harregeringen vidare antagit att behållningen på reservations- och ramanslagenskall minska med 1997, vilket innebär attstatsutgifterna kommer att öka med ett lika stort belopp. Slutligenföreslår regeringen att det i budgete-ringsmarginalen dessutom börreserveras utrymme för vissa saldoneutrala förändringar som av olika skälinte bör synliggöras på budgeten.Propositionens och oppositionspartiernas förslag till budgeteringsmarginalinkl. beräknad ändring av anslagsbehållningar redovi-sas i efterföljande tabell.Förslag till budgeteringsmarginal inkl. beräknad ändring avanslagsbehållningarBelopp i miljoner kronorÅr Proposi- Oppositionspartiernas avvikelserfrån propositionens ramtionenModerata samlings-partietFolkpartiet liberalernaVänster-partietMiljö-partietde grönaKristdemo-kraterna1997 19 500 - 15 000 - 5 000 ..± 0 ± 01998 18 000 - 18 000 - 5 000 ..± 0 ± 01999 22 000 - 22 000 - 5 000 ..± 0 ± 0I motion Fi78 avvisar Moderata samlingspartiet förslaget med budgete-ringsmarginal. Motionärerna menar att en sådan marginal skulle motverkabudgetdisciplinen och försvaga förtroendet för budgetpolitiken. Om utgifts-taket behöver överskridas, får regeringen återkomma till medredovisning av varför det ökade resursbehovet uppstått samt förslag tillåtgärder för att uppfylla det ursprungligen fastställda taket för destatliga utgifterna. Motionärerna accepterar emellertid regeringensberäkning av ändrad anslagsbehållning.I motion Fi79 föreslår liberalerna att budgeteringsmarginalenminskas med 5 miljarder kronor.Finansutskottet vill i detta sammanhang påpeka att enligt tidigare riksdags-beslut (förs. 1995/96:TK2, bet. KU21, rskr. 157-160) skall oförutseddautgifter, minskning av anslagsbehållningar och beräkning av tillkommandeutgiftsbehov, netto, tillhöra utgiftsområde 26: Statsskuldräntor m.m. Rege-ringen har i propositionen valt att delvis lyfta ut dessa utgifter urutgiftsra-men och in i budgeteringsmarginalen. Eftersom utgiftsområde 26inte ingår i utgiftstaket, medan såväl minskning av anslagsbehållningar ochbudgete-ringsmarginal gör det i propositionsförslaget, innebärregeringsförslaget att dessa delar lyfts in under utgiftstaket.Av tilläggsbestämmelserna i riksdagsordningen (RO 4.6.2) framgår att ut-giftsområde 26 (fr.o.m. ) skall beredas av finansutskottet. Där-emot omnämns av förklarliga skäl inte vilket utskott som skall bereda enbudgeteringsmarginal utanför utgiftsområdena, men eftersom budgettekniskaärenden även framgent kommer att falla inom finansutskottets berednings-område är det naturligt att utskottet bereder budgeteringsmarginal ochminskning av anslagsbehållningar.Utskottet återkommer senare i betänkandet och redovisar sina övervägan-denbeträffande den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområ-den.I det sammanhanget kommer utskottet att ta ställning till de i proposi-tionen och motionerna här aktuella förslagen.Finansutskottets sammanfattande bedömning av de preliminärt gjordaberäkningarna för samtliga utgiftsområdenHuvudsyftet med den ekonomiska vårpropositionen är att skallkunna ta ställning till de statliga utgifternas omfattning och huvudsakligainriktning . Dessa frågor måste i första hand prövasutifrån det allmänna ekonomiska läget, den statsfinansiella utvecklingenoch det konvergensprogram som regeringen kunde presentera . Bak-om konvergensprogrammet står förutom regeringen, , Miljö-partiet de gröna och . har ställt upp mål förbudgetunderskottet och statsskuldens utveckling de närmaste åren.I vårpropositionen lägger regeringen fram förslag till åtgärder som ledertill att statsfinanserna kan utvecklas i enlighet med dessa mål. För detkrävs att nya budgetförstärkningar genomförs motsvarande 10 miljarderkronor samt ytterligare 1998. Förslag till åtgärderav denna omfattning redovisas nu för . Härav avser under förstaåret besparingar inom olika utgiftsområden,besparingar vars effekt växer till . Hurbesparingarna för-delar sig på utgiftsområdena framgår av tabell 4.1 (s. 63) i propositionen samt av beskrivningen av respektive utgiftsområde.I denna inledande fas av budgetprocessen bör alltså behandlingfrämst inriktas på frågor som gäller budgetens utformning i stort och dessfördelning på utgiftsområden.