bet · GJ01FiU10 · 1996-05-28 00:00:00 — Det privata sparandet är både positivtför den enskilde individen som samhället i stort.Åtgärder riktade mot det privata sparandet bör därförinte förekomma. Likartade synpunkter på sparandet återfinns imotionerna Fi78 (m) och Fi82 (kds). Utskottetanser att kritiken mot regeringens syn på sparande bygger på felaktigaföreställningar. Utskottet har inte någon allmäntnegativ inställning till privat sparande. Ej heller planerassåvitt utskottet känner till, men som motionärerna i Fi79 (fp)tror, något attentat mot detta sparande. ser det är det utmärkt med ett högt sparande i en ekonomi ibalans med en offentlig sektor utan finansiellaproblem och en arbetsmarknad där några arbetslöshetsproblem intefinns. Så är inte läget . Den låga tillväxten i denprivata konsumtionen är en förklaring till den lågaaktiviteten på hemmamarknaden. Budgetsaneringen måste fullföljas. detta läge genomföra särskildaskattesänkningar för att stimulera enskilt sparande är åtgärder som inteär ändamålsenliga i dagens konjunktursituation.Motionärernas förslag om reformering av bl.a.arbetsrätten och inriktningen av näringspolitikenhar utskottet tidigare i betänkandet kommenterat i anslutning tillställningstagandet till motion Fi78 (m).I motion föreslås vidare att ett systemmed servicecheckar och att ett fyraårigt experimentmed lägre skatt på hushållstjänster prövas. Utskottet vill medanledning av dessa förslag erinra om att frågorom den framtida utformningen av arbetsmarknadspolitiska åtgärderövervägs i samband med beredningen av densysselsättningsproposition som regeringenaviserat. I motion Fi79 (fp) men även imotionerna Fi78 (m) och Fi82 (kds) framhålls betydelsen av en välfungerande lönebildning. ser problem ikonfliktreglerna och i det kompensationstänkande somde menar har styrt löntagarorganisationerna.Utskottet delar uppfattningen att lönebildningen måste förbättras.Ansvaret för en fungerande lönebildning vilar påarbetsmarknadens parter. Som sägs i propositionen måste de vilja och kunnata ansvar för löneutvecklingen. Lönebildningen ärav avgörande betydelse för möjligheterna att nåtillbaka till full sysselsättning. Internationaliseringen av ekonomin harmedfört ökade krav på en balanserad inhemsklönebildning. möjligheter att halvera den öppna arbetslöshetentill är starkt beroende av attlönebildningen fungerar väl. I likhet medarbetsmarknadsutskottet (AU4y) ser finansutskottet därför medtillfredsställelse på att regeringen inbjuditparterna till överläggningar om bl.a. lönebildningsfrågorna. I inbjudanhänvisas till det nya kontrakt för samverkan somregeringen vill etablera. Med hänvisning till vadutskottet här anfört avstyrker utskottet motion Fi79 (fp) yrkandena 1,5, 8 och 11. IVänsterpartiets motion Fi80 anförs att regeringen inte kommer att uppfyllamålet att halvera den öppna arbetslösheten . Som motionärerna ser det har kampen mot arbetslösheteningen hög prioritet i propositionen. I motionenavvisas förslaget till utgiftstak som dethävdas att ytterligare budgetförstärkningar utöver114-miljardersnivån är obehövliga. I stället måsteett sysselsättningspaket omfattande minst 20 miljarder utarbetas ochantas av . upprepar ocksåsina tidigare förslag om ökat utrymme för kommunsektorn. I motionenbetonas också vikten av att penningpolitiken inriktas motfortsatta räntesänkningar. Utskottet anseratt det är svårt att utläsa från motionen vilken inriktning av denekonomiska politiken som förordar.Detta gäller främst finanspolitiken. Motionärerna avvisarinförandet av ett utgiftstak. Såvitt utskottet förstår föreslårmotionärerna en mindre stram finanspolitik medhänvisning bl.a. till framgångarna med de hittillsvarandebudgetförstärkningarna. anser motionärernaatt propositionens konjunkturbedömning är "överoptimistisk". Ensådan inriktning av politiken vill utskottetbestämt avvisa. Att fullfölja saneringen av de offentligafinanserna är en avgörande förutsättning för att räntorna skallkunna pressas ned och för att ekonomindärigenom varaktigt skall kunna stärkas. Men en sådan politik skapar,som utskottet tidigare i betänkandetframhållit, svåra avvägningsproblem inte minst vad gällerfördelningspolitiken. I längden är det inte hållbart attfinansiera välfärden med lånade pengar. I motionenhävdas att den av regeringen förordade ekonomiska politiken somkännetecknas av en mycket stram finanspolitik ärhelt inriktad på ett deltagande i . Utskottet vill understryka attdetta är en felsyn. Även om skulle välja attstå utanför EMU så måste det storaunderskottet i de offentliga finanserna eliminieras.I motionen ställs vidare krav på lättnader i penningpolitiken. Utskottetvill med anledning härav anföra följande.Inflationstakten har avtagit ochden uppgår nu till i årstakt.Avtagande inflationsförväntningar indikerar också att trovärdigheteni inflationsmål har stärkts.Budgetsaneringen har ökat förtroendet för den ekonomiska politikenoch minskat trycket på penningpolitiken. Den hardärmed bidragit till att det blivit möjligt förRiksbanken att sänka de korta räntorna.Reporäntan har sänkts med närmare 2 procentenhetersedan årsskiftet 1995/96. Vid en öppen utfrågning med riksbankschefenden framhöll riksbankschefen att detfinns ett visst utrymme för fortsatta sänkningar avreporäntan. Graden av utrymme blir beroende av vilket realekonomisktalternativ som materialiseras, de därmed följandeinflationsutsikterna samt förtroendet för den ekonomiska politiken.Avslutningsvis vill utskottet bestämt avvisa påståendet imotion Fi80 (v) att den nu förda politikeninte sätter kampen mot arbetslösheten i första rummet. Motionärernamisstolkar de två scenarierna för den ekonomiskautvecklingen fram . Det framgår klart avframställningen i propositionen att dessa scenarier är intenågra prognoser i traditionell mening. De äravsedda att klargöra vilka krav som måste ställas på ekonominsfunktionssätt för att skall kunnaåtervända till en god utveckling på arbetsmarknaden där hotet om högpermanent arbetslöshet inte längre föreligger.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi80 (v)yrkandena 1 och 2. I de grönasmotion Fi81 understryks vikten av att minska miljöskulden. Krav ställsi motionen på att nya konkreta miljömål ochaktionsplaner läggs fram i . Den grönaskatteväxlingen måste påskyndas. En förbättrad miljölagstiftningmåste bli verklighet. måste återbli pådrivande och föregångare i internationella sammanhang vadgäller miljöpolitik. måste finanspolitikeninriktas på att snabbt sanera statens finanser ochskapa förutsättningar för en växande privat sektor med fler små,medelstora eller kooperativa företag.En annan huvudfråga är kampen mot arbetslösheten. De åtgärdersom vidtagits och föreslås ipropositionen räcker inte. För att nå resultat måste arbetslöshetenminskas genom att arbetstiden förkortas, skatten påarbete sänks och genom att satsa på gröna jobb.Utskottet kan i flera avseenden dela den syn på miljöpolitiken sombeskrivs i motion Fi81 (mp). Målet förmiljöpolitiken är att skydda människors hälsa, bevara den biologiskamångfalden, främja en långsiktigt god hushållningmed naturresurser samt skydda natur- och kulturlandskap. Utskottetär också av samma uppfattning som motionärerna,vilken också överensstämmer med regeringensambition, att skall bli ledande i med att systematiskt byggaett ekologiskt hållbart samhälle. Förslag om enmiljöbalk avses lämnas till med ikraftträdande den1 . Förslaget syftar till en samordnadoch skärpt miljölagstiftning och kan leda tilländringar i miljövårdens organisation. Regeringen avser att föreläggariksdagen förslag till samlad miljöproposition våren1998. Som framhålls i propositionen spelarmiljöpolitiken en central roll i en strategi för ökadsysselsättning. Nästa tillväxtperiod i de moderna ekonomierna kan kommasom ett resultat av just de krav på omställning avproduktion och konsumtion som miljön ställer. Kretsloppssamhället gernya jobb och nya företag. Miljösektorn bedöms i dagutgöra ett av de områden som kommer att uppvisa denhögsta marknadstillväxten . Det är i samspeletmellan en alltmer ambitiös miljöpolitik och ettnäringsliv som är berett till omvandling, som kan förnyaredan etablerade näringar och finna nyaframgångsrika verksamheter, vilka ger exportmöjligheter och nyaarbetstillfällen. I motionen framförsäven synpunkter på det svenska konvergensprogrammet.I propositionens bilaga 2 kommenteras främst EMU:skonvergenskriterier. Utskottet vill här framhållaatt dessa konvergenskriterier är formulerade utifrån de specifika krav sommåste ställas på ett deltagarland i denmonetära unionen. EMU:s kriterier skall inte ses som en heltäckandeuppräkning av de centrala mål som skall gälla för denekonomiska politiken. När det gäller åtgärder föratt nedbringa arbetslösheten och förbättra miljön har utskottettidigare i betänkandet behandlat dessa frågor. I motion Fi81 (mp) ses arbetstidsförkortning somen viktig åtgärd om arbetslösheten skall kunnapressas tillbaka. Utskottet anser att den frågan ärmycket komplex. Alltsedan arbetslösheten ökade mycket kraftigt iEuropa har möjligheten attinföra arbetsdelning diskuterats.Fackföreningsrörelsens Institut för Ekonomisk Forskning (FIEF, EconomicResearch Report Nr. 39) har gjort enöversikt av teorier och empirisk forskning inom detta område.En genomgång av denna rapport visar att resultatenfrån hittillsvarande forskning omsysselsättningseffekter av generella arbetstidsförkortningar inte ärentydig. Av rapporten framgår att det bara är undernärmast idealiserade villkor om ekonomins funktionssätt som resultatenfrån såväl praktiska som teoretiska studier visaratt generella arbetstidsförkortningar ger positivaeffekter på sysselsättningen. En huvudslutsats som dras är att förkortadarbetstid som medel att öka sysselsättningensannolikt "fungerar bäst" under sådana förhållanden som ärutmärkande för en mycket flexibel arbetsmarknad,dvs. för en ekonomi där arbetslösheten inte är ett dominerandeproblem. Resultaten från det fåtal empiriska studiersom genomförts tyder på att generellaarbetstidsförkortningar under vissa förutsättningar kan ha haftpositiva effekter för sysselsättningen.Den av regeringen tillsatta harbl.a. som uppgift att analysera konsekvensernaför sysselsättningen av förkortad arbetstid. Utredningen skall lämnaslutförslag . I motionFi81 (mp) finns även ett yrkande i vilket föreslås att en lägrerealränta skall utgöra ett mål för den ekonomiskapolitiken. Utskottet har tidigare i betänkandetframhållit att en av de viktigaste motiven till att elimineradet stora underskottet i de offentliga finanserna är att minskaräntedifferensen mot de stora industriländerna.Som också understryks i motion är saneringen avstatsfinanserna avgörande för att få ner realräntanoch stabilisera kronkursen. Med det anfördaavstyrker utskottet motion Fi81 (mp) yrkandena 1, 7-11, 14, 20, 21 och23-25. I motion Fi82 ärframställningen koncentrerad till de budgetpolitiska frågorna.När det gäller de allmänna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken understryks vikten av att den nödvändigaåtstramningen av finanspolitiken måste kombineras med tillväxtfrämjandeåtgärder. På samma sätt som i här tidigarebehandlade motioner framförs bl.a. förslag om en reformering avarbetsmarknadspolitiken, åtgärder för att skapa bättreförutsättningar för att driva och starta nyaföretag. Utskottet kan konstatera att nivån påbudgetförstärkningarna i motion Fi82 (kds) är i stortöverensstämmande med förslaget i propositionen. Någon ytterligareåtstramning av finanspolitiken utöver förslagen ipropositionen föreslås sålunda inte i motionen. När det gällerfrågor med anknytning till lönebildningen,arbetsmarknadspolitiken och inriktningen av sparandet hänvisarutskottet till vad utskottet anfört i anslutning tillbehandlingen av motionerna Fi78 (m) och Fi79(fp). föreslår i motion Fi82att () centrala funktion läggs ned och attverket delas upp regionvis.Utskottet delar inte det förslag till omorganisation av AMS somföreslås av motionärerna. Utskottet vill här erinraom att det pågår - i samband med de besparingskravsom ställs på AMS - en omfattande översyn av . överlämnades en rapporttill regeringen om AMS framtida organisation (Arbetsmarknadsverketsframtida organisation. Rapport med anledning avuppdrag. 1996 01 26). I motion Fi82 (kds)behandlas i ett särskilt avsnitt riktlinjerna för miljöpolitiken. Avsnittetär mycket allmänt hållet. Motionärerna framhållervikten av att använda ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken och att bl.a. skatteväxling därvid bör utnyttjas.Såvitt utskottet kan se avviker inte den uppläggning avmiljöpolitiken som föreslås i motionen från deriktlinjer som är vägledande för den förda miljöpolitiken.Utskottet avstyrker med det anförda motion Fi82 (kds) yrkande1. Utskottet tillstyrker den inriktning av denekonomiska politiken som förordas i propositionen.Fördelningspolitiska analyser Imotionerna Fi80 (v) och Fi89 av m.fl. (s), Fi96 avLisbeth Staaf-Igelström (s) och Fi100 avMargareta och () framhålls att det ärav största vikt att de fördelningspolitiskaeffekterna av den ekonomiska krisen med den höga arbetslöshetenoch neddragningarna i bidragssystemen analyserasför att sedan kunna följas upp med olika åtgärder. Imotionerna nämns särskilt gruppen pensionärer med endast folkpensioneller låg pension. I denna grupp finns också mångakvinnor som lever med mycket smala ekonomiska marginaler.Utskottet delar motionärernas uppfattning att defördelningspolitiska frågorna har haft och ocksåfortsättningsvis måste ha hög prioritet. Den ekonomiska kris som drabbadelandet i början av 1990- talet ledde till ettsammanbrott i de offentliga finanserna och en kraftig minskningav sysselsättningen. Den framtvingade ettbudgetsaneringsprogram som - om förslagen i den nu aktuellapropositionen inräknas - omfattar 126 miljarder kronor.Det är ofrånkomligt att den höga arbetslösheten,neddragningen av de offentliga utgifterna och destora förändringarna i transfereringssystemet inneburit storafördelningspolitiska påfrestningar. Det råderemellertid inget tvivel om att det är den höga arbetslösheten som merän något annat skapar orättvisor, vidgarklyftorna och urholkar den sociala tryggheten. Den viktigastefördelningspolitiska uppgiften är därför att genom ensund och uthållig finans- och penningpolitik, enaktiv arbetsmarknadspolitik och stora satsningar på utbildning åter gealla människor möjlighet att försörja sig genom egetarbete. Men med detta i åtanke måste även de åtgärder som vidtas föratt stabilisera ekonomin ha en rimligfördelningsprofil. I stort anser utskottet, med hänvisningtill propositionens redovisning av den förda politikensfördelningseffekter, att så också har varitfallet. Enligt utskottets mening är det av storvikt att fördelningsfrågor blir väl belysta. Sedanvåren 1994 lämnar regeringen löpande och omfattandefördelningspolitiska redogörelser. Vidare harnyligen särskilda studier genomförts av hur ensamföräldrar(Ensamföräldrar och den ekonomiska krisen,, ) och ålderspensionärer(och den ekonomiska krisen,, ) påverkas av den ekonomiskakrisen och saneringsprogrammet.Som framhålls i propositionen analyseras i de olika undersökningar somgjorts av utvecklingen under de senaste årenfrämst hur inkomstfördelningen påverkas av ändrade regler i skatte-och bidragssystemen. Krisen i ekonomin har medförthög arbetslöshet, men återhämtningen har gett enallt bättre reallöneutveckling i de expanderade sektorerna och ökadevinster för många företag. Kommunerna ochlandstingen möter växande behov av och efterfrågan på vård, omsorg ochservice, men eftersom resurserna är begränsademåste avgifterna höjas och verksamheten koncentreras tillprioriterade områden och grupper. Ett stort antalgenomgripande reformer förbereds och hargenomförts inom det sociala området (bostadsbidrag, socialbidrag,underhållsstöd, pensioner) samt inomarbetsmarknadspolitiken. Det är utskottets uppfattning attfördelningseffekterna av dessa förändringar måsteföljas mycket noga. Regeringen kommer också att återkomma med fortsattaanalyser av fördelningseffekterna i takt med attnytt material kommer fram. Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna Fi80 (v) yrkandena 10 och 11, Fi89 (s), Fi96(s) och Fi100 (c).Jämställdhetspolitiska konsekvenser Medutgångspunkt i det s.k. generella jämställdhetsdirektivet (dir.1994:124), som innehåller riktlinjer för hursamtliga kommittéer och särskilda utredare skall gejämställdhetsperspektivet ökad uppmärksamhet iutredningsverksamheten, framför i sin motion Fi80(yrkande 9) kritik mot propositionens avsaknad avett könsperspektiv. I motionen förs ett allmänt resonemang om behovetav att beakta de jämställdhetspolitiskakonsekvenserna av den ekonomiska politiken. Motionärernahävdar att regeringens ekonomiska politik, med storanedskärningar inom den offentliga sektorn, drabbarkvinnorna hårt och därmed rubbar grunden för jämställdhet mellankönen. De anser att regeringen borde styrakommittéernas arbete bättre för att förverkliga ambitionerna idirektivet och att uppföljningen är för svag.Motionärerna yrkar att ger regeringen till känna vad imotionen anförs om jämställdhetsdirektivet.Arbetsmarknadsutskottet anför i sitt yttrande (AU4y) att detser det som en självklarhet attjämställdhetsperspektivet får en allsidig belysning i offentligautredningar och propositioner som tar upp frågorsom har betydelse för eller beröring med könsperspektivet. Utskottethänvisar till en utredningsrapport på området,"Hälften vore nog - om kvinnor och män på 90-taletsarbetsmarknad". Utskottet utgår ifrån att dennarapport kommer att vara ett mycket värdefulltunderlag vid kommande ställningstaganden av regering och riksdag på detarbetsmarknadspolitiska området. Något uttalandehärutöver anser arbetsmarknadsutskottet inte påkallat med anledning avdet nu berörda motionsyrkandet.Vänsterpartiets representant har i en avvikande mening förordatmotionsförslaget. vill anföraföljande med anledning av motionen och arbetsmarknadsutskottetsyttrande. Att verka för jämställdhet är en centraluppgift i politiken. Det krävs omfattandeåtgärder för att tillförsäkra kvinnor och män samma rättigheter,skyldigheter och möjligheter inom alla väsentligaområden i livet. Beslut som fattas om den ekonomiska politiken fårinte sällan omfattande konsekvenser för dengrundläggande samhällsstrukturen. Jämställdheten får inte ses somen isolerad fråga, utan inom alla samhällsområden börfrågor om kvinnors och mäns skilda villkoranalyseras. Ett könsperspektiv bör därför prägla alla politiskabeslutsprocesser. Mot denna bakgrund var detbetydelsefullt att regeringen beslutade om ettgenerellt direktiv till samtliga kommittéer och särskildautredare om att förslag som läggs fram skallinnehålla en analys och en redovisning av de jämställdhetspolitiskakonsekvenserna. Detta bör innebära att riksdagensbeslutsunderlag i form av propositioner efterhand kommer att bliallt bättre. Budgetprocessenutgör ett strategiskt styrinstrument vilket kan användas för attförbättra jämställdheten. Jämställdhetsmål kanfastställas i olika styrdokument som t.ex. direktiv förfördjupad anslagsframställning, regleringsbrev, regler förvissa anslag eller bidrag eller särskildauppdrag. Genom årsredovisningarna kan regeringen och sedanfölja upp resultaten. Mycket av ansvaret fördetta arbete åvilar regeringen och den statliga förvaltningen,men även har en roll i detta arbete.Eftersom vårpropositionen är av mer övergripande karaktärän budgetpropositionen är förutsättningarna intelika goda att redovisa konsekvensbeskrivningar av denföreslagna fördelningen på utgiftsområden.Finansutskottet utgår ifrån att regeringen kommer attintensifiera sitt arbete på detta viktiga område.Utskottet avstyrker därmed motion Fi80 (v) yrkande 9.Riksbankens ställning och mål för penningpolitikenI propositionen redovisas att ett arbete påbörjats för attförbereda de förändringar i lagstiftningen som de nyaförutsättningarna för penning- och valutapolitiken innebär.Sverige har anslutit sig till EG- fördraget, ivilket inriktningen är att penningpolitiken utan att åsidosättamålet om prisstabilitet bör bidra till attuppfylla övriga mål för den ekonomiska politiken såsom hållbartillväxt och hög sysselsättning. Vidare innebär fördragetvissa åtaganden om ochriksbankschefens ställning. Regeringen anser också att det finnsanledning att se över ansvarsfördelningen förvalutapolitiken mellan regeringen och Riksbanken.Moderata samlingspartiet understryker i sin motion Fi78 (yrkande 7)behovet av en lagstiftning om en mer oberoendeRiksbank. Vidare bör det anges i lag att mål förpenningpolitiken skall vara att värna ompenningvärdet. Det skulle öka trovärdigheten för Riksbankensansträngningar att hålla inflationen nere och därmedminska kostnaderna för detta i form av höga räntor.Riksbanken skall enligt motion Fi81 (mp) i högre grad än hittillsstödja den långsiktiga ekonomiska politiken ochdetta skall i lag fastställas som mål för (yrkande 15).Övergripande krav att minska miljöskulden ocharbetslösheten skall vara centrala mål för denekonomiska politiken. Det penningpolitiska målet skall vara att bibehållaen prisstabilitet på god europeisk nivå (yrkande12). Motionärerna framhåller att prisstabilitet har en avgörandebetydelse för möjligheterna att uppnå en ekologiskthållbar ekonomisk utveckling. En låg inflation leder tilllägre räntor och minskad känslighet för konjunktursvängningar. Imotionen sägs vidare att avgörande förändringar iden valutapolitiska regimen som t.ex. en eventuell anslutning till börbeslutas av regeringen i stället för av (yrkandena 16 och 17). , eller riksdagspartiernamåste enligt motionärerna ges ett stort inflytande över sådanabeslut. ser inte anledning attföregripa regeringens arbete med att förändra lagstiftningenom . De förändringar i lagstiftningen som skallövervägas är även sådana som berör regeringsformen.Utskottet utgår från att regeringen på det sätt som är brukligt vidsådana förändringar eftersträvar en bred och stabilparlamentarisk grund. Motionerna Fi78 (m) yrkande 7och Fi81 (mp) yrkandena 12 samt 15-17 avstyrks därmed avutskottet. Kommitté för att analyserapenning- och valutamarknaden anföri sin motion Fi81 (yrkande 13) att spelregler som dämpar de allra värstaspekulativa svängningarna bör införas på deninternationella penning- och valutamarknaden. En tänkbar möjlighet är attinföra en avgift på större transaktioner.Motionärerna anser att utformningen av spelreglerna är enkomplicerad fråga som måste få sitt svar i internationellasammanhang. bör vara pådrivande i ett sådantarbete. Som ett första steg i ett sådant arbete bör regeringen tillkallaen kommitté med uppgift att ta fram förslag tillbättre informella och formella spelregler. Kommittén bör ocksåbelysa marknadens funktionssätt och undersöka effekter påsamhällsekonomin. har vid ettflertal tillfällen behandlat motionsförslag med innebörden att avgiftereller regler skall kunna styra och begränsainternationella valutatransaktioner (bet.1994/95:FiU20, rskr. har på utskottets förslagavslagit dessa yrkanden med hänvisning till desvårigheter som finns att nå internationella överenskommelser somblir effektiva. En samhällsekonomi i balans,där den offentliga sektorn inte behöver låna för attfinansiera löpande utgifter är den bästa förutsättningen för att kunnaminska valutaspekulationerna mot och osäkerhetenkring den svenska kronan. Att genom en kraftfull sanering avstatsfinanserna minska det internationellalåneberoendet framstår därför som det mest verkningsfulla sättet attmotverka de negativa effekter som kan uppkomma vidinternationell valutaoro. Motionsförslaget i Fi81(mp) yrkande 13 att inrätta en särskild kommitté för att förberedaett internationellt regelverk avstyrks avutskottet. Den ekonomiska och monetäraunionens (EMU) tredje fas Miljöpartietmotsätter sig i motion Fi81 ett svensk deltagande i . Det skulle försvensk del leda till att delar av näringslivet slåsut, till fortsatt och tilltagande massarbetslöshet, ökande ekonomiskaklyftor och minskat inflytande för medborgarna.Motionärerna framhåller emellertid att de fem konvergenskraveninte står i motsatsförhållande till en grön ekonomiskpolitik - tvärtom.