bet · GJ01TU19 · 1996-05-23 00:00:00 — Utbildning ärgrundläggande för både individen ochsamhället och måste därför sättas än meri centrum i den omvandling som pågår.Enligt propositionen bör ett mål därförvara att kunskaper om IT och dessanvändningsmöjligheter förs in på allanivåer i utbildningsväsendet inom treår. I ett längre perspektiv anges attdet framstår som minst lika viktigt attvärna om en allmänbildning som är såbred och djup att människornasmöjligheter att orientera sig i detväxande informationsflödet säkerställs.Beträffande samhälletsinformationsförsörjning framhålls attden information och de kunskaper sombyggts upp genom gemensammaansträngningar skall vara en gemensamtillgång och kunna användas till störstamöjliga nytta för landet ochmedborgarna. Insatser för attfortlöpande vidga och fördjupainformations- och kunskapsbasen skalldärför främjas. Målet bör vara attutforma en infrastruktur som ger högtillgänglighet till basinformation ochsom är tillväxtbefrämjande.Informationsförsörjningen, och deninfrastruktur som skall bära uppinformationsförsörjningen, tonar därmedenligt propositionen fram som ennationell tillgång av stor strategiskvikt och med avgörande betydelse förmöjligheterna att uppnå gemensammasamhällsmål. En informationsförsörjningsom svarar mot de nya möjligheterna ochkraven måste stödjas av en väl utveckladinfrastruktur. Tekniken måste ocksåkompletteras med en omfattandeimmateriell överbyggnad i form av bl.a.olika spelregler som underlättarinformationsutbytet. Att utforma dennanya infrastruktur för samhälletsinformationsförsörjning anges vara och komplicerad uppgift som måsteske stegvis i decentraliserade formergenom ett nära samspel mellan användareoch tjänsteleverantörer.2.2 MotionsförslagRegeringens förslag till nationell IT-strategi har behandlats av samtligariksdagspartier. I motionerna efterlysesbl.a. mer tydliga och ambitiösa mål ochen strategi som främjar regional balansoch decentralisering samt en utvecklingav näringslivet och en miljöanpassadsamhällsutveckling.I motion T51 (m) yrkande 1 (delvis)kritiseras regeringens strategi förhåglöshet och otillräcklighet. IT kaninte utvecklas med politiska diktat.Avgörande är enskilda människors ochföretags intresse och möjligheter att tatekniken i sin tjänst. Enligt motionenbehövs därför en ny typ av politisktledarskap för att möta en utmaning som igrunden inte är teknisk. Ett heltsamhällssystem måste utvecklas för attkunna möta krav som är annorlunda än desom gällde i det gamlaindustrisamhället. Motionärerna bedömeratt inte heller de nuvarande formernaför vårt demokratiska styrelseskick påsikt kommer att klara de krav som följerav att medborgare som genom den nyatekniken kan sända, motta och bearbetainformation oberoende av tid, rum ellerandra begränsningar. Utvecklingen avSverige till en IT-nation i världsklassär en långt större utmaning än vadregeringen tycks inse. Inte minst börvillkoren för företagande och tillväxtförbättras radikalt, eftersom det är iföretagen som den avgörandeinformationstekniska utvecklingen måsteäga rum. Ju snabbare den teknologiskautvecklingen är, desto större blirkraven på dynamik i ekonomin. Mot dennabakgrund framhålls vikten av att IT-utvecklingen betraktas i ett vidareperspektiv än enbart det tekniska.I motion T57 (c) yrkandena 1 och 2 sägsatt regeringens förslag till nationellamål för IT-utvecklingen måsteförtydligas. Motionärerna anser attregeringens riktlinjer är förövergripande och att kraven på hurstrategin skall fullföljas är för små.Det är inte nog, menar motionärerna, attstatens uppgift skall vara att stimuleraanvändningen av den nya tekniken i syfteatt främja kreativitet, tillväxt ochsysselsättning. borde fattabeslut om en sammanhållen IT-strategisom leder till tillväxt, regionalbalans, decentralisering och demokratiskutveckling. Rätt använd kan IT leda tillatt hela vårt land utvecklas.Förutsättningen är dock attgrundläggande kommunikationsmöjligheterblir tillgängliga på likvärdiga villkorför alla i hela landet och attanvändningen av IT stimuleras.Politikens uppgift är därför enligtmotionen att formulera målen förutvecklingen av den nya tekniken ochskapa de förutsättningar som behövs föratt nå dit.I motion T58 (fp) yrkande 1 (delvis)framhålls att regeringens strategisaknar vision och vilja till offensivasatsningar. Enligt motionen bör ettcentralt mål för IT-politiken vara attden snabba utvecklingen på området fårgenomslag i näringslivet. Motionärernaanser att om inte utvecklingen på IT-området även omfattar företagen kommerlandet snart att vara permanent påefterkälken med en ökad arbetslöshet somföljd.I motion T56 (v) yrkande 1 betonas attden nationella IT-strategin bör främjaoch påskynda utvecklingen av ettekologiskt uthålligt samhälle. Strateginföreslås vidare kompletteras med deproblem och möjligheter som den nyatekniken innebär. IT kan skapa än störreklyftor mellan rika och fattiga länderoch IT kan öka, men även minskaklyftorna mellan regioner i Sverige.Strategin föreslås även beakta att ITkan påverka klyftorna mellan hög- ochlågutbildade i samhället. Motionärernaframhåller att eftersom IT-tekniken äretablerad - men ännu inte var människasegendom - är statens förhållningssättavgörande för den fortsattautvecklingen.I motion T59 (mp) yrkande 1 anges attmed en ökad IT-användning finns storamöjligheter att minska förbrukningen avnaturresurser och energi. Enligtmotionärerna bör därför IT genomsyrasåväl miljöarbetet som den nationella IT-strategin. Detta betyder att miljö böringå som ett delmål för den övergripandeIT-politiken. Enligt motionen börregeringen mot denna bakgrund återkommatill med förslag om hur ettekologiskt långsiktigt hållbart tänkandekan komma till uttryck i den fortsattaIT-utvecklingen.I motion T52 (kds) yrkande 1 framhållsatt behöver en nationell IT-strategi. IT är betydelsefull försysselsättning och export, men dessutomsom ett medel att nå andra och högremål. Motionärerna betecknar regeringensskrivningar om den nationella IT-strategin som tomma och innehållslösa. Istället efterlyses en IT-strategi medkonkreta mål och därtill koppladeåtgärdsprogram. Det uttalademålet att skall tillhöravärldens absoluta spjutspetsar inom alladelområden av IT bör fortfarande gälla.Vidare framhålls i motionen, vad gällerstatens roll, att det vore helt fel avriksdagen eller andra statliga instanseratt sätta upp konkreta mål för hurinformationstekniken och dess användningskall utvecklas de närmaste decennierna.Staten kan dock tillsammans med kommuneroch landsting vidta åtgärder för attskapa förutsättningar för att IT blirtillgänglig för alla som vill ta dentill sig och att tekniken ger defördelar inom den offentliga sektorn somär möjliga att uppnå.2.3 ställningstagandeTrafikutskottet anser attinformationstekniken kommer att få enallt större betydelse församhällsutvecklingen. En bred ocheffektiv IT-användning betyder mycketför vår produktionsförmåga ochkonkurrenskraft. Utvecklingen mot ettinformationssamhälle påverkar vidarearbetsliv och levnadsmönster samtdemokratiska värden som insyn ochpåverkansmöjligheter. Det är därförviktigt att IT-användningen sker isådana former att en positivsamhällsutveckling främjas.Rätt använd kan alltså IT bidra tillatt stärka produktionsförmågaoch den svenska ekonominskonkurrenskraft samt medverka till attskapa nya arbetstillfällen. IT-användningen innebär dock även riskerför nya former av kriminalitet samtidigtsom problem såsom regionala obalanser,försämrat personligt integritetsskydd,ökad sårbarhet och kunskapsmässigaskillnader mellan olika grupper isamhället kan uppstå. För att på bästasätt ta till vara IT:s möjligheter ochhantera de risker som kan uppstå är detenligt utskottets mening angeläget atten samlad nationell IT-strategi läggsfast av statsmakterna.Trafikutskottet konstaterar att dennasyn på IT-frågornas betydelse församhällsutvecklingen delas av regeringenoch motionärerna. I propositionen ochmotionerna betonas sålunda att IT har ennyckelroll för utvecklingen av ettinformations- och kunskapssamhälle ochatt IT har stor betydelse förnäringslivets konkurrensförmåga, denregionala utvecklingen, miljön ochdemokratins utveckling. Utskottet serför sin del mycket positivt på denuppmärksamhet som ägnats dessa frågor.En bred politisk samsyn om IT-områdetsbetydelse och vilka insatser som ärerforderliga underlättar enligtutskottets mening möjligheterna förSverige att uppnå en tätposition ivärlden när det gäller utveckling ochanvändning av informationsteknik.Trafikutskottet övergår därefter tillregeringens förslag om målen för ennationell IT-strategi. Försvarsutskottetoch näringsutskottet har i sinayttranden till trafikutskottet behandlatdenna fråga.Försvarsutskottet erinrar inledningsvisom att i december 1995beslutat om att totalförsvaret skallutformas för att möta en vidgad hotbild.Totalförsvaret skall bl.a. bidra tillatt stärka samhällets samlade förmågaatt förebygga och hantera svåranationella påfrestningar i fred.Försvarsutskottet konstaterar dock attinget av målen för IT-strategin, varesig i propositionen eller i motionerna,uppmärksammar frågan om samhälletssårbarhets- eller säkerhetsaspektereller de nya beroendeförhållanden somkan skapas i samhället av den nyatekniken. Enligt försvarsutskottetsbedömning är denna fråga av avgörandebetydelse för möjligheten attförverkliga de ambitioner som målen medIT-strategin skall tillgodose.Försvarsutskottet anför vidare följande:Alla insatser i det föreslagnahandlingsprogrammet måste enligtutskottets mening förenas med högtställda säkerhetsmål, och samhälletssårbarhet beaktas. Först därmed skapasförtroende hos allmänhet, företag ochmyndigheter för informationssamhälletsmöjligheter. Detta bör enligt utskottetsmening - av - föras in som ettuttalat mål i den nationella strategin.Trafikutskottet anser i likhet medförsvarsutskottet attinformationstekniken har mycket storbetydelse för samhällets säkerhet ochsårbarhet. Enligt vad utskottet erfaritavser regeringen att med hänsyn till densnabba utvecklingen på IT-områdetytterligare utveckla och konkretiseramålen för den nationella IT-strategin.Utskottet förutsätter attsäkerhetsfrågan därvid kommer attuppmärksammas varvid de synpunkter somframförts av försvarsutskottet beaktas.Trafikutskottet återkommer tillsäkerhets- och sårbarhetsfrågor vidbehandlingen av regeringens förslag tillhandlingsprogram (avsnitt 3.4.3).Näringsutskottet har i sitt yttrandeframhållit att man betraktar regeringensförslag till en nationell IT-strategisom principiellt och övergripande isyfte att formulera statens roll vadgäller integrationen av IT isamhällsutvecklingen. IT betecknas avnäringsutskottet som en strategiskhörnsten i den nödvändiga förnyelsen avSverige varför det är värdefullt attregeringen söker definiera statensuppgifter för att främja IT:s roll inomde vitt skilda områden som behandlas ipropositionen. Näringsutskottetframhåller vidare följande:IT är ett instrument att brytasektoriseringen mellan olikapolitikområden och skapa nya,intressanta samverkansformer såväl inomsom mellan skilda samhällsområden. Motdenna bakgrund och med hänsyn till vadsom sägs i propositionen om behovet avsektorsövergripande samverkan ställersig utskottet tveksamt till om det ärdndamålsenligt att varje departement,såsom föreslås i propositionen, enskiltskall återrapportera utvecklingen inomrespektive område till . Dettaskulle strida mot ambitionen att brytaner de sektoriella gränserna.Näringsutskottet ser i denna del behovav en mer samlad och sektorsövergripanderedovisning från regeringens sida tillriksdagen.Trafikutskottet delar näringsutskottetsuppfattning om behovet av en samladredovisning från regeringens sida avutvecklingen på IT-området. Därmed gesförutsättningar för att målen skallkunna konkretiseras ytterligaresamtidigt som handlingsprogrammet kanvidareutvecklas och genomföraskraftfullt. Utskottet förutsättersålunda att regeringen för riksdagenregelbundet kommer att följa upp hurmålen för IT-strategin uppfylls ochåterrapportera resultatet samlat förriksdagen.Trafikutskottet övergår därefter till demotionsyrkanden som väckts om dennationella IT-strategin.I likhet med vad näringsutskottetanfört i sitt yttrande kantrafikutskottet konstatera att vad somanförs i de aktuella motionerna i storadrag överensstämmer med vad som sägs ipropositionen. Regeringens mål för IT-strategin tar sålunda sikte på attövergången till informations- ochkunskapssamhället skall omfatta nationensom helhet och att alla medborgare skallkunna dra nytta av IT:s möjligheter.Huvudinriktningen är vidare attstimulera användningen av IT på ett sättsom befrämjar kreativitet, tillväxt ochsysselsättning. IT skall ävenunderstödja den redan inledda processenmot decentralisering av offentligverksamhet och stödja småskalighet ochlokalt förankrad utveckling. Målet förIT-strategin är även att utvecklavälfärdssamhället och öka medborgarnaslivskvalitet. Detta innebär att hänsynmåste tas till miljön och tillönskvärdheten att minska klyftornamellan olika grupper i samhället.Av det anförda följer att kraven imotion T51 (m) yrkande 1 (delvis), omatt informationstekniken måste ses i ettbredare perspektiv än enbart dettekniska, blir tillgodosedda. Deutgångspunkter som anges i motion T58(fp) yrkande 1 (delvis) om att IT-utvecklingen måste få genomslag inäringslivet överensstämmer vidare välmed regeringens riktlinjer ochtillgodoses därmed. Detsamma gällermotionerna T57 (c) yrkandena 1 och 2 ochT52 (kds) yrkande 1, som betonar viktenav regional balans och decentraliseringsamt att målen måste bli konkretare,samt motionerna T56 (v) yrkande 1 ochT59 (mp) yrkande 1 som behandlarmiljöfrågor och risken för att IT kanleda till större klyftor i samhället.När det gäller yrkandet om mer konkretamål vill utskottet erinra om att deverksamhetsansvariga fortlöpande skallkonkretisera målsättningarna samtanpassa och vidareutveckla dem i taktmed utvecklingen. Utskottet förutsätterdärvid att tydliga och mätbara målkommer att utvecklas så att positionernapå IT-området kan flyttas fram.Trafikutskottet anser det mycketpositivt att det tycks råda storpolitisk enighet ominformationsteknikens betydelse församhällsutvecklingen och om de frågorsom särskilt behöver uppmärksammas. Avdet anförda följer att utskottettillstyrker regeringens förslag till målför en nationell IT-strategi ochavstyrker motionerna i nu behandlad del.De blir dock samtliga till väsentlig deltillgodosedda.Trafikutskottet behandlar därefterregeringens förslag till prioriteradestatliga uppgifter - rättsordningen,utbildningen och samhälletsinformationsförsörjning.Trafikutskottet anser att regeringensprioritering av angelägnasamhällsområden är väl ägnad att främjaen positiv utveckling av informations-och kunskapssamhället. Utskottet kankonstatera att i utredningen åtmänniskans förmåga (SOU 1994:118) pekadeden tidigare IT-kommisionen utpolitikområden som bedömdes varasärskilt viktiga. Bland dessa områdeningick såväl rättsordningen,utbildningen som olika frågor som inrymsi begreppet samhälletsinformationsförsörjning.Försvarsutskottet har i sitt yttrandetill trafikutskottet noterat att varkenregeringen eller motionärerna särskiltframhåller att det bör vara enprioriterad uppgift för staten att värnaom säkerhets- och sårbarhetsaspekterna.Försvarsutskottet framhåller att Sverigeredan i dag är utomordentligt beroendeav en väl fungerande informations- ochkommunikationsteknik. Även om alla somanvänder IT har ett eget ansvar för sinsäkerhet bör staten enligtförsvarsutskottets mening ha ettövergripande ansvar för frågor somenskilda knappast kan påverka på egenhand. förordar attriksdagen uttalar att även detta börvara en central uppgift för staten närdet gäller att främja satsningar inomIT.Trafikutskottet har ingen erinran motförsvarsutskottets bedömning attsäkerhets- och sårbarhetsfrågor bör varaen prioriterad statlig uppgift.Trafikutskottet konstaterar att i den avregeringen prioriterade arbetsuppgiftensamhällets informationsförsörjningingår säkerhets- och sårbarhetsfrågor.Utskottet återkommer till dessa frågor isamband med behandlingen av regeringenshandlingsprogram (avsnitt 3.4.3).Trafikutskottet tillstyrker mot dennabakgrund regeringens förslag tillprioriterade statliga uppgifter.3 Handlingsprogram förinformationsteknikens användning3.1 InledningI propositionen redovisas etthandlingsprogram för de kommande årenmed åtgärder för att bredda och utvecklaIT-användningen. Programmet tar sinutgångspunkt i målen för denövergripande nationella IT-strategin.Åtgärder redovisas inom följande elvasamhällssektorer och politikområden:- Rättsordningen- Utbildningen- Samhällets informationsförsörjning- Näringspolitiken- Kulturpolitiken- Den offentliga förvaltningens IT-användning- Hälso- och sjukvård- Funktionshindrade och äldre- Miljöpolitiken- Transportområdet- EnergiområdetVidare ges en samlad redovisning avstatistikförsörjningen på IT-området ochekonomiska konsekvenser av depresenterade åtgärderna ochbedömningarna.De delar av handlingsprogrammet somföranlett motionsförslag behandlas iavsnitten 3.2-3.10. Övrigamotionsförslag behandlas i avsnitten3.11-3.15. Kvarstående delar avregeringens handlingsprogram behandlas iavsnittet 3.16 Övriga insatsområden m.m.3.2 Rättsordningen3.2.1 Regeringens redovisningEnligt propositionen föreligger det enrad rättsliga hinder för en rationellanvändning av IT. Det nuvaranderegelverket anges inte heller ge deklara signaler som krävs för att undvikaolika typer av missbruk och oönskadeföljder av den nya tekniken. En generellsvårighet är teknikutvecklingens snabbaförlopp. Regeringen redovisar att en radinitiativ redan har tagits till översynav lagstiftning med anledning avutvecklingen på IT-området, t.ex.beträffande persondatalagstiftningen ochregelverket för den offentligaförvaltningen.Enligt regeringen innebär dock takten iteknikutvecklingen att tempot irättsutvecklingen måste drivas upp.Målet för handlingsprogrammet inomrättsordningen är därför att genomföranödvändiga författningsändringar inomprioriterade rättsområden inom tre år.De fem rättsområden som prioriteras ipropositionen är integritetsskydd,regelverk för elektroniskdokumenthantering i offentligförvaltning, upphovsrätt, reglering avdistansarbete och telelagen.Regeringen anger vidare att etträttsligt observatorium kommer attinrättas för att möjliggöra en effektivform av kontinuerlig rättsliguppföljning på IT-området. Observatorietavses knytas till regeringens och organiseras inätverksform. Observatoriet skall bl.a.göra en samlad kartläggning av allarättsliga frågor som aktualiseras avutvecklingen på IT-området.Observatoriet skall därvid följapågående lagstiftningsarbete, fästauppmärksamhet på akuta problem, hållakontakt med den privata och offentligasektorn samt följa den rättsligautvecklingen internationellt.3.2.2 MotionsförslagI motion T51 (m) yrkande 2 behandlasprinciperna för anpassningen avlagstiftningen till de krav som deninformationstekniska utvecklingen reser.Enligt motionärerna har staten en viktiguppgift att se till att stabila ochfunktionsdugliga rättsregler utvecklasoch upprätthålls. Vidare anges att enöversyn av den offentliga rätten ärangelägen. Det gäller såväl förvaltnings-lagens som tryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens anpassningtill den nya tekniken. Väsentliga delarav det lagstiftningsarbete som måsteges högsta prioritet handlar enligtmotionen snarare om att riva hinder föratt fullt ut dra nytta av de nyamöjligheter som IT öppnar, än att sökafinna nya detaljregler som snabbt kommeratt visa sig oanvändbara.I motionen hemställs också attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om enny inriktning av arbetet med denenskildes integritetsskydd (yrkande 3)och att hos regeringen begärförslag till en samladintegritetsskyddslag (yrkande 4). Enligtmotionärerna innebär den tekniskautvecklingen att reglerna för denpersonliga integriteten bör ses över.Ett EU-direktiv angående dataskyddkräver en omfattande anpassning av denrättsliga strukturen på området. Deförestående förändringarna av datalagenoch integritetsskyddet motiverar enligtmotionärerna en vid diskussion omgrunderna för detta skydd. Denpersonliga integriteten bör ses som endel av en individuell rättighet istället för som en produkt avparlamentariska beslut. Det finns godamotiv för att stifta en samladintegritetsskyddslag, som bör görasoberoende av den tekniska utvecklingen.Forskningens behov av data bör bliföremål för en särskild analys.I motion T58 (fp) yrkandena 1 (delvis)och 7 understryks behovet av en rättsligöversyn av IT-användningen, bl.a.skyddet av den enskildes integritet.Enligt motionärerna har den snabba IT-utvecklingen lett till attlagstiftningen inte ärverklighetsanpassad. Det anges därförvara nödvändigt att av regeringens treprioriterade mål sätta reformeringen avde rättsregler som berörs av IT främst.I motionen anförs vidare attutvecklingen av elektroniska nätverkinnebär att immateriella rättigheterlätt kan spridas utan medgivande. Enligtmotionärernas mening bör utredas vilkamöjligheter som finns tillstandardisering av elektronisk märkningpå upphovsrättsligt skyddade verk.Motionärerna framhåller vidare att IT-observatoriet bör ha som en fundamentaluppgift att formulera utgångspunkternaför en lagstiftning som i enmedieoberoende anda kan ersättaett flertal av de grundläggande lagarnaom yttrandefrihet, integritet,offentlighet, egendomsrätt m.m. Densvenska datalagstiftningen har längevarit i behov av en förändring, som börinriktas på en generellintegritetslagstiftning och inte på attskapa en ny datalag. Det finns ocksåbehov av att modernisera synen pådokumentbegreppet i förvaltningslagenmed hänsyn till den stigande andelenelektroniska handlingar i förvaltningen.I motion T56 (v) yrkande 8 framhålls attdet är bra att ett rättsligtobservatorium inrättas. Enligt motionenbör dock observatoriet ha enparlamentarisk förankring genom attriksdagsledamöter knyts till arbetet.I motion T59 (mp) behandlasinformationsteknikens följder förintegriteten (yrkande 6). Enligtmotionärerna bör offentliga myndighetersregister med personuppgifter intekommersialiseras och endast spridas iden omfattning somoffentlighetsprincipen tillåter.Regeringen bör också tillsätta enutredning rörande Säkerhetspolisens(säpo) ökade kontrollmöjligheter avmedborgarna vilket möjliggörs av nyinformationsteknik som medger att manmed hjälp av datorer kan sökainformation i digitaliseratspaningsmaterial. (yrkande 7).Vidare hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad somi motionen anförts om Europol ochkommersialiseringen av person-uppgifterfrån myndigheternas register tillutlandet (yrkande 8). Ett förslag om atti det europeiska polissamarbetetregistrera personer efter ras ellerlivsstil måste avvisas, eftersom det ärtvivelaktigt från etisk synpunkt ochstrider mot förbudet motåsiktsregistrering. bör vidareenligt motionen verka inom EU för attinga personuppgifter sprids ellerregistreras i strid mot svensklagstiftning. Personuppgifter uroffentliga myndigheters register börheller inte få säljas till något annatland.I motion T52 (kds) påtalas behovet av enbred lagöversyn (yrkande 2). Regeringensförslag kritiseras för avsaknad avkonkreta tidsplaner. Vidare kritiserasförslagen för att de lyfter fram derättsområden där resultat bedöms snartkunna förväntas medan andra, minst likaviktiga områden, därmed kommer attstyras av föråldrade lagar. Enligtmotionärerna finns det en risk för attmånga kommer att utsättas för obehag ochfå sin integritet kränkt under den tiddå rättsordningen inte ärverklighetsanpassad. I väntan påinternationella överenskommelserföreslås att vissa luckor i den svenskalagstiftningen tätas, t.ex.kriminalisering av innehav och spridningav barnpornografi.I motionen efterlyses ocksåmedieneutralitet i lagstiftningen(yrkande 3). Med detta avses att t.ex.integritetsskyddet skall gälla oavsettom det rör tryckta medier, etermediereller datamedier.