bet · GJ01UU25 · 1996-05-23 00:00:00 — Allt fler barndrabbas av den sociala utslagningen.Miljoner barn växer upp utan det skyddsom tillmäts dem via FN:sbarnkonvention. Det vore fullt möjligtför EU att förbinda sig att följa dennakonvention utan att därför ges kompetensatt lagstifta på barnpolitikens område.Kommissionen borde få uppdraget attsystematiskt granska alla förslag tillförordningar, direktiv och förslag tillbeslut ur barnets perspektiv. Ensärskild barnombudsman, som bevakar attEU:s beslut är i enlighet med FN:sbarnkonvention, kunde utses. Iskrivelsen, anförs det, finns ingenredogörelse för vad regeringen gjort pådetta område. Motionärerna hemställeratt skall ge regeringen tillkänna vad som anförs i motionen.I motion U44 (mp) välkomnas regeringensskrivelse, men efterlyses mergrundlig och problematiserande genomgångav alla de frågeställningar sombehandlats inom EU under 1995.Önskemålet bör som sin meningge regeringen till känna. I skrivelsenhänvisar regeringen till att man agerati och drivit en rad frågor. Faktum ärdock, sägs det i motionen, att EU:sministerråd inte sammanträderoffentligt, varför det är omöjligt attveta vem som verkligen har agerat ochvarit pådrivande i olika frågor. Imotionen hänvisas till att löpande framfört sinaåsikter om och sin kritik motregeringens agerande i där behandladefrågor. I motionen återkommer motionärenbl.a. Frågan om svenskmedverkan i EMU är så viktig att den börbli föremål för en folkomröstning.Motionären anser vidare att denutrikespolitiska synen i skrivelsen äranmärkningsvärd. Medlemskapet i EU harvarit ytterst negativt för Sverigesförmåga att driva en självständigutrikespolitik. Bland de av regeringenprioriterade områdena för arbetet inomEU återfinns inte solidaritet ochutvecklingssamarbete med tredje världen.Även på samarbetet inom den tredjepelaren har regeringen enanmärkningsvärt okritisk syn ochkommenterar i skrivelsen inte de problemsom flera av de aktuella åtgärderna därkan tänkas innebära.Medan regeringen hävdar att kanpåverka i EU är det odiskutabelt att EUpåverkar , anför motionärenvidare. En redogörelse för all den nyalagstiftning som måstinkorporera och anpassa sig till som enföljd av EU-medlemskapet hade mot dennabakgrund varit på sin plats, sägs det imotionen. I motionen hävdas att enmajoritet av medlemmar ansågatt , med hänsyn till situationenavseende de mänskliga rättigheterna iTurkiet, skulle säga nej till EU:stullunion med detta land. Regeringenskall dock ha valt att köra övermajoriteten i denna fråga.Avslutningsvis noteras i motionen attFrankrikes kärnvapenprovsprängningar iStilla havet var en av de viktigastefrågorna för EU , men attregeringen i årsberättelsen väljer attöver huvud taget inte nämna ärendet ochsitt agerande.5.3 Utskottets övervägandenSverige, och inträddei EU . Därmed utökadesEU:s medlemsstater till 15, och unionenstyngdpunkt flyttades i riktning motNordeuropa och . Av denordiska ländernas befolkning finns nu80 % inom EU. Tillsammans har de nyaländerna 11 röster vid beslut i EU:sministerråd, vilket är en röst mer änvad var och en av de fyra störstamedlemsländerna har. De tre nyamedlemsstaterna är allanettobidragsgivare till EG:s budget.Samarbetet inom EU bygger på ett antalfördrag som slutits mellanmedlemsstaterna och som i demokratiskordning godkänts av varje enskildmedlemsstats parlament, i vissa fallefter folkomröstningar. Varje framtidafördragsändring kräver enhällighetmellan medlemsstaterna och måstegodkännas av dessa i överensstämmelsemed varje medlemsstats konstitutionellaregler. Grunden för samarbetet är alltsåstrikt mellanstatligt ochmedlemsstaterna är i folkrättslig meningsuveräna stater. Det som skiljersamarbetet i EU från traditionelltinternationellt samarbete är att detbygger på att de enskildamedlemsstaterna i högre grad än annarsavstår från en del av sina statsorgansbeslutsbefogenheter och överlåter dessatill gemenskapens institutioner. EU:scentrala roll i den europeiskautvecklingen bygger på denna unika och idemokratiska former beslutadekombination av överstatlighet ochmellanstatlighet - varje lands egenartrespekteras, somförutsättningar har skapats för etteffektivt gemensamt handlande påcentrala områden.Utskottet tar med det sagda avståndfrån resonemanget i motion U43 (v) omatt beslutsmakten i i och med EU-medlemskapet de facto skulle ha flyttats från riksdag till regering ochinitiativrätten från till (sic!). Utskottetkonstaterar att genombestämmelserna i riksdagordningens 3kap. 6 §, 4 kap. 10 § och 8 kap. 15 §,om samråd med och information tillriksdagen i EU-frågor, tillförsäkratsett inflytande på förhand över de frågorsom behandlas i Europeiska unionens råd.Därutöver har enkontrollfunktion i efterhand med hjälpav en rad instrument, bl.a. dengranskning som sker ikonstitutionsutskottet. Vad gäller devidare svenska övervägandena införbeslutet att ansöka om medlemskap i utskottet tidigarebelyst dessa, bl.a. med utgångspunkt isådana säkerhetspolitiska bedömningarsom efterlyses i motionen (U43 (v)). Försådana redovisningar får utskottetsåledes hänvisa till tidigarebetänkanden om EU:s utveckling ochSveriges relationer till unionen,särskilt 1994/95:UU5 med anledning avregeringens proposition 1994/95:19Sveriges medlemskap i också konstateras i föreliggandeskrivelse från regeringen har inträdet iEU inneburit en stor omställning förSverige och den svenskastatsförvaltningen. De nyamedlemsländerna har övertagit EU:sfördrag och regelverk, inklusive avtalmed tredje land. I den mån ländernainför inträdet hade speciella problemlöstes dessa normalt genomövergångsbestämmelser. För svensktvidkommande är de aktuellaövergångsperioderna i flertalet och återfinns framför allt påområdena miljö, fiske, jordbruk ochskattefrågor. Flera av bestämmelserna,inklusive frågan om eventuellförlängning av dem, kommer - som ocksåframgår av regeringens skrivelsen - atttas upp till beslut på nytt vid senaretillfälle, då givetvis sittermed och beslutar som medlem av unionen.Utskottet anser att det hade varitvärdefullt om regeringen i skrivelsenmer genomgående i de olika berördaavsnitten erinrat omövergångsbestämmelsernas innebörd ochkommenterat förutsättningarna för deförhandlingar som kan komma att äga rumsåvitt dessa aktualiserats under detförsta medlemsåret.Som också påpekas i skrivelsen kom , som slutligen hade trätt ikraft /94, att bli enför kandidatstaterna viktig förberedelseför medlemskapet i EU. För väsentligadelar av den inre marknaden hadeSverige, och införtlagstiftning och administrativaregelverk som överensstämde med EU:sregler. I dessa avseenden fanns det baraett fåtal frågor att ta upp undermedlemskapsförhandlingarna. Utskottetnoterar att anslutningen till dengemensamma jordbrukspolitiken tillhör deområden som i praktiken har inneburitstörst förändringar för jämförtmed EES-situationen. Även deltagandet iEU:s regionalpolitiska program har fåttstora effekter i och i de andranya medlemsstaterna.Genom medlemskapet i EU kan Sverigeaktivt utöva ett inflytande på deskeenden i som vi under allaomständigheter är en del av. Den svenskaambitionsnivån i EU-arbetet har redanfrån början varit hög, vilket ocksåframgår av regeringens redovisning avdet första medlemsåret. uppfattning ger skrivelsen enförtjänstfullt utförlig presentation avverksamheten i EU och agerandeunder 1995.Utskottet konstaterar att flertalet avde enskilda sakfrågor som aktualiseras imotionerna, t.ex. om EU:s handels- ochbiståndspolitiska relationer tillomvärlden, det ekonomiska och monetärasamarbetet, flyktingpolitiken m.m, varitföremål för överväganden medanledning av tidigare nämnda propositionom medlemskap i (prop.1994/95:19, bet. 1994/95:UU5). Dessa ochandra frågor, bl.a. den om barnetsrättigheter som omnämns i motion U43(v), har därefter varit aktuella inomramen för de svenska övervägandena införden regeringskonferens som EU:smedlemsstater inledde i den 29mars 1996 och vilken beräknas pågå framtill . Konferensen har tilluppgift att undersöka vilka bestämmelseri som behöver ändras föratt de mål för unionen som står angivnadär skall kunna uppfyllas. I skrivelse1995/96:30 1996har regeringen lämnat en redogörelse förförberedelsearbetet inför konferensensamt för vissa principiellaställningstaganden i de frågor somkonferensen kan komma att behandla.Skrivelsen jämte motioner har behandlatsi det av godkända betänkandet1995/96:UU13 EU:s regeringskonferens,till vilket utrikesutskottet inhämtatyttranden från 13 andra utskott. Ibetänkandet framhölls bl.a. attregeringskonferensen måste leda till enfördjupning av samarbetet inom EU ochtill konkreta resultat på de områden somprioriteras av . Andra frågor,som inte står på regeringskonferensensdagordning, bl.a. den om EMU ochrelaterade spörsmål, har även i andrasammanhang varit föremål för riksdagensöverväganden (se t.ex. 1994/95:FiU10).I motion U43 (v) sägs att konsekvensernaav det svenska EU-medlemskapet på olikaområden inte redovisas i regeringens nuföreliggande skrivelse. Enligt motionU44 (mp) hade en redogörelse för all dennya lagstiftning som infört ochanpassat sig till som en följd av EU-medlemskapet varit på sin plats iskrivelsen. Med anledning av motionernafår utskottet erinra om att innebördenav ett EU-medlemskap belystes grundligti sex av regeringen tillsattakonsekvensutredningar som presenteradesi (EG, kvinnorna ochvälfärden SOU 1993:117; Kommunerna,landstingen och SOU 1994:2;och , en samhällsekonomiskkonsekvensanalys SOU 1994:6; EU, EES ochmiljön SOU 1994:7, Historiskt vägval SOU1994:8 samt Suveränitet och demokratiSOU 1994:12). Därutöver fick den s.k.Grundlagsutredningen (SOU 1993:14) iuppdrag att överväga vilkagrundlagsändringar som kunde varanödvändiga vid ett svenskt EU-medlemskap. Som också påpekas i motionU44 (mp) har ett medlemskap i , utövergrundlagsändringar, även förutsattövergripande lagstiftning av annat slag.Den s.k. (SOU1994:10) belyste, mot denna bakgrund,övertagandet av ochsekundärrätt, överlåtelse avbeslutanderätt, behovet av samråd mellanregering och riksdag, m.m.I motion U43 (v) efterlyses särskilt enanalys av konsekvenserna av EU-medlemskapet för utrikeshandel.Utskottet får därför erinra om att ensådan genomgripande analys gjordes införEU-medlemskapet och redovisades bl.a. imedlemskapspropositionen (prop.1994/95:19). I samma propositionredovisades även den lagstiftning somSverige måste inkorporera och anpassasig till med anledning av medlemskapet.Utskottet noterar att det i nuföreliggande skrivelse, bilaga 1,redovisas viktigare rättsakter somantagits av rådet . Dennalagstiftning gäller i och skalli förekommande fall inkorporeras isvensk rätt.Utskottet delar givetvis den generellauppfattning som kommer till uttryck imotionerna, nämligen att det ärangeläget att konsekvenserna på olikaområden av medlemskap i . Vissa erfarenheter har redanredovisats (t.ex. i utredningen effekter på svenskstatsförvaltning, Statskontorets rapport1996:7, samt med EU. Svenskastatstjänstemäns erfarenhet av arbetet iEU, SOU 1996:6). Även inom ramen för arbete har ett omfattandeanalysarbete genomförts och givits enbetydande spridning.Vad gäller konsekvensernoterar utskottet - som också framgår avregeringens skrivelse - att en utredningtillsatts med uppdraget att analyserabl.a. konsekvenserna av en monetärunion, effekterna av ett svensktdeltagande i EMU:s tredje etapp, deåtgärder som skulle kunna vidtas för attuppnå en god ekonomisk utveckling omSverige väljer att delta respektive attinte delta i hela , samtlämpliga växelkursarrangemang i olikascenarier. Utredningen avser attpresentera sina resultat före utgångenav . Utskottet konstateraratt kommeratt fatta beslut i frågan om ett svensktdeltagande i EMU:s tredje etapp.Utskottet utgår från att utvärderings-och analysarbetet inom regeringskanslietoch på myndighetsnivå avseende olika EU-frågor inte kommer att avslutas i ochmed att nämnda kommittéuppdrag löper ut.Enligt vad utskottet erfarit pågårdiskussioner inom i stort om formernaför det fortsatta utrednings- ochanalysarbetet med syfte att få tillstånd en forsatt bred insyn i och aktivdebatt kring frågor om EU:s verksamhet,roll i unionen m.m.Utskottet konstaterar att olika formerav analys- och utvärderingsarbetegivetvis också sker kontinuerligt iregeringskansliet inom ramen för detlöpande arbetet. På detsäkerhetspolitiska området utgörsärskilt samarbetet i EU:sutrikespolitiska arbetsgrupper en stortillgång, enligt vad utskottet erfarit.I arbetsgrupperna redovisasmedlemsstaternas bedömningar, och utbyteav bakgrundsinformation äger rum.Sverige har bl.a. i detta sammanhangbetonat den säkerhetspolitiskadimensionen av , viktenav fördjupat samarbete mellan EU ochRyssland samt betydelsen av en vidgaddialog med de stater i Central- ochÖsteuropa som ansökt om medlemskap iunionen.Utskottet utgår från att det på störrepolitikområden och vid lämpligatidpunkter vidtas mer genomgripandeutvärderingar som redovisas påändamålsenligt sätt. Sådana störreutvärderingar torde, enligt utskottetsmening, lämpligen redovisas i särskildordning och ej inrymmas i regeringensårsberättelse om verksamheten i EU.Utskottet noterar att regeringen, genomen kortare version av skrivelsen somlyfter fram de viktigaste besluten ochställningstagandena ( i EU1995 ), valt att göra framställningentill föremål för en bredareremissbehandling i vilken alla, såvälenskilda människor som organisationer,är välkomna att delta och lämnasynpunkter. I en kommande skrift, Folkets röst om , avser regeringenlåta sammanställa de inkomnasynpunkterna.Utskottet välkomnar detta initiativ.Ärendemängden har för svensktvidkommande i och med EU-medlemskapetökat påtagligt, särskilt vad gällerutrikesfrågor samt på bl.a. jordbruks-,miljö- och det regionalpolitiskaområdet. Som också framgår avregeringens skrivelse har tagitflera initiativ, i vissa falltillsammans med andra medlemsstater.Samtidigt har det ställts höga krav påsnabba ställningstaganden, eftersomSverige inte ensamt kan avgöradagordningen för och arbetsformer harutvecklats såväl avseende beredningen iregeringskansliet och inom myndigheterna(inklusive det arbete som utförs vidSveriges representation i ), somvad gäller samrådet med och de löpande kontakterna medberörda fackutskott. Utskottet noteraratt regeringen i regeringsförklaringenden framhållit att EU-frågorna skall ges en ökad tyngd i deninrikespolitiska processen. Utskottetfinner en sådan utveckling naturlig.I motion U44 (mp) hävdas att EU-medlemskapet varit negativt för Sverigesförmåga att driva en självständigutrikespolitik. Med anledning härav fårutskottet ånyo slå fast den uppfattningsom framförts ett flertal gångertidigare av (bl.a. i bet.1995/96:UFöU1 Sverigessäkerhetspolitik), nämligen attdeltagandet i EU:s gemensamma utrikes-och säkerhetspolitik (GUSP) ger godamöjligheter att aktivt driva svenskauppfattningar och intressen. Utskotteterinrar om att GUSP-samarbetet i EU äroch förblir ett i grunden mellanstatligtsamarbete där varje deltagande stat äveni framtiden självklart kommer att harätt att självständigt fatta beslut ialla frågor som rör vitala nationellasäkerhetsintressen. De frågor som underdet första medlemsåret stått i fokus förSveriges ansträngningar har en långtradition i svensk politik. Som exempelkan nämnas det svenska engagemanget föratt förbättra EU:s konfliktförebyggandeoch fredsskapande förmåga.EU-medlemskapet låter sig även välförenas med övergripandeglobala engagemang och bör enligtutskottets uppfattning ses som ettytterligare medel att förverkliga vårautrikespolitiska strävanden. Som EU-medlem har ofta störregenomslagskraft i det globala samarbetetdn tidigare. FN-arbetet spelar alltjämten central roll i svensk utrikespolitik(se även utskottets betänkande1995/96:UU1 FN ). Denhöga prioritet ger FN:sverksamhet kommer till uttryck också iden svenska kandidaturen tillsäkerhetsrådet för perioden 1997-1998.Sverige verkar självfallet för att EU:sställningstaganden i utrikes- ochsäkerhetspolitiska frågor även skerutifrån ett globalt perspektiv och iöverensstämmelse med . Ennaturlig utgångspunkt i sammanhanget ärMaastrichtfördragets föreskrift att bevara freden och stärka deninternationella säkerheten iöverensstämmelse med principerna iFörenta Nationernas stadga... (artikelJ.1).Som också framgått ovan har utskottetutförligare redovisat sina övervägandenpå det säkerhetspolitiska området ibl.a. betänkandet 1995/96:UU13 . Tio stater i Central-och samt och haransökt om medlemskap i . mot denna bakgrund uttalat att enfördjupad och utvidgad integration ärden bästa vägen för att skapa beståendefred i och för att nå en hållbarekonomisk utveckling som kan lägga enstabil grund för välfärden och skapa nyaarbetstillfällen. En långsiktigt hållbarutveckling förutsätter att miljöfrågornaintegreras i allt arbete. Utvidgningenav unionen kan bli ett viktigt steg påvägen mot den alleuropeiska freds- ochsäkerhetsordning som Sverigeeftersträvar (bet. 1995/96:UU13). Dessabedömningar kvarstår.Med anledning av att det i såväl motionU43 (v) som motion U44 (mp) påpekas attregeringens skrivelse inte nämnerFrankrikes kärnvapenprov får utskotteterinra om att EU-samarbetet inteinkluderar militära frågor, varförFrankrikes agerande härvidlag inte ståttpå EU:s dagordning . Utskottetkonstaterar att likväl framförtkritik mot proven i EU-sammanhang samtsåväl direkt till som i olikainternationella organ, bl.a. FN,kritiserat det franska agerandet.Utskottet noterar att det i föreliggandeskrivelse bl.a. redovisas hur EU-staterna röstade beträffande enresolution som uppmanar tillkärnvapenprovstopp.I motion U43 (v) noteras vidare attskrivelsen ej innehåller någon markeringom att avser behålla sin egenkontroll av krigsmateriel. Utskottet fårdärför erinra om att varje EU-stat harsin egen nationella lagstiftning i frågaom krigsmaterielexport. I regeringensskrivelse hänvisas också till dettaförhållande. har återslagit fast att någon förändring av detsvenska regelverket avseendekrigsmaterielexport för att uppnå ökadharmonisering med andra länder inte äraktuell (bet. 1995/96:UU3, bet.1995/96:UU13).Europeiska unionens grundläggande mål äratt trygga freden, friheten, demokratinoch välfärden i hela . EU står nuinför utmaningen att förverkliga dessamål och därmed också möjliggöraanslutningen av nya medlemsstater.Unionens stora interna utmaningar bestårbl.a. i att söka få till stånd en ökadförankring av EU hos dagensunionsmedborgare. EU-samarbetet måsteförenklas och göras mer begripligt förEU:s invånare. Ökad öppenhet ocheffektivare beslutsprocesser kan bidratill att stärka medborgarnas förtroendeför unionen och öka insikten om behovetav internationellt samarbete för attsöka lösa gemensamma problem. Utskottethar tidigare understrukit att EU måstegöra mer för att öka sysselsättningenoch förbättra miljön, stärka dengemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken, främjajämställdheten, stärka konsumenternasoch löntagarnas ställning samt bekämpabrottsligheten (bet. 1995/96:UU13).Dessa stora och för EU:s framtid viktigafrågor tillhör också de områden somregeringen i bl.a. 1995 årsregeringsförklaring framhållit som högtprioriterade i , som pågår,spelar av naturliga skäl en central rolli EU-staternas strävan att skapa bättreförutsättningar för unionen att lösagemensamma problem. Utskottet har dockockså tidigare erinrat om att allafrågor varken kan eller behöver lösasvid regeringskonferensen (bet.1995/96:UU13). Flera stora frågor -bland dem frågor som rör jordbruks- ochstrukturfonderna, frihandelssystemetinom världshandelsorganisationen /WTOsamt de regelrättamedlemskapsförhandlingarna medkandidatländerna - kommer att bliföremål för separata förhandlingar, därregeringskonferensens resultat kommeratt utgöra enbart en av flera viktigafaktorer. Särskilt viktigt i ettutvidgningsperspektiv blir självfalletförhandlingarna inom VHO/WTO, därsärskilt den ur svensk synvinkelönskvärda liberaliseringen av handelnmed jordbruksprodukter kan väntas fåstor betydelse för den framtidainriktningen av den gemensammajordbrukspolitiken inom EU.En särskild fråga, som aktualiseras imotion U43 (v), gäller det s.k.Schengensamarbetet, dvs. det samarbetesom syftar till att avskaffagränskontrollerna för persontrafikmellan de avtalsslutande parterna, samtetablera ökad kontroll vid de externagränserna, gemensam viseringspolitik ochutökat informationsutbyte. Ett viktigtsteg på vägen mot fullt svensktdeltagande i hartagits i och med att och övriganordiska länder fr.o.m. den 1 maj 1996gått in i samarbetet som observatörer. Iutskottets betänkande 1995/96:UU23Nordiskt samarbete framhölls att dennordiska passfriheten kommer att beståinom ramen för . Genomen samverkan mellan de nuvarande tiomedlemsstaterna i ochde fem nordiska länderna uppnås enväsentlig utvidgning av den friarörligheten för enskilda människor iEuropa och bidrar därmed till attförverkliga målsättningen ommedborgarnas Europa.Skrivelsens avsnitt om (avsnitt 11.1) jämte motion U43 (v) iberörd del behandlas isocialförsäkringsutskottets yttrandetill utrikesutskottet (1995/96:SfU4y).Socialförsäkringsutskottet delar inte deuppfattningar som motionen ger uttryckför beträffande innebörden avSchengensamarbetet. Förhandlingsarbetetbeträffande en eventuell anslutning tillSchengen fortsätter, och innan en sådananslutning sker ankommer det påriksdagen att ta ställning till ettanslutningsfördrag.Socialförsäkringsutskottet avstyrkerdärmed bifall till motion U43 (v) iberörd del.Utrikesutskottet delar, som ocksåframgått ovan,socialförsäkringsutskottets uppfattningangående innebörd.Med det anförda avstyrker såledesutrikesutskottet motion U43 (v) i berörddel.Bostadsutskottet behandlar i sittyttrande till utrikesutskottet(1995/96:BoU8y) vad i skrivelsen anförtsunder avsnitt 9.1.2 Harmoniseradlagstiftning (s. 55-56) i vad gällerbyggproduktdirektivet och avsnitt 9.9Byggfrågor (s. 68). Bostadsutskotteterinrar i yttrandet bl.a. om att vi ivårt land givit hög prioritet åt detstandardiserings- ochharmoniseringsarbete som inom EU bl.a.omfattas av byggproduktdirektivet.Bostadsutskottet beklagar att arbetetmed detta direktiv går så trögt. Därmedförsvåras, anför utskottet, bl.a.möjligheterna att främja och underlättahandeln med byggprodukter inom EU. Dettai sin tur innebär att konkurrensen inombyggsektorn hämmas. bör i EU-arbetet agera så att de syften som kanhävdas med stöd av direktivet kommer attkunna förverkligas utan ytterligareförsening. finner detviktigt att regeringen uppmärksammar detproblem som beskrivits. Regeringenbör inom ramen för EU-arbetet sålundamed kraft verka för att arbetet medbyggproduktdirektivet intensifieras.Bostadsutskottet anser det motiverat attutrikesutskottet föreslår attgöra ett tillkännagivande tillregeringen med denna innebörd.Utrikesutskottet noterarbostadsutskottets synpunkter och densträvan som finns från svensk sida föratt byggproduktdirektivet skall kunnatillämpas på avsett sätt. Utskottetutgår från att regeringen även fortsattaktivt verkar för att arbetet meddirektivet intensifieras.Samarbetet mellan EU och dessmedlemsstater, kandidatländerna samt medstater och regioner i andra delar avvärlden vidgas och utvecklas. Samtidigtsom EU har vuxit med tre nyamedlemsstater fr.o.m.1995 och står infören fortsatt utvidgning fördjupas ävensamarbetet inom unionen. folkförs närmare varandra. Regeringen anföri skrivelsen att , som fullvärdigmedlem i EU, fått ett vidgat inflytandeöver den europeiska kontinentens, ochdärmed sin egen, framtid.Utskottet delar denna uppfattning.Utrikesutskottet har även tidigareframhållit att EU står för sådanagrundläggande värden i den europeiskautvecklingen som respekt för demänskliga fri- och rättigheterna,demokrati och rättsstatens principer.Varje lands egenart respekteras,som EU skapar förutsättningarför ett effektivt, gemensamt handlandepå centrala områden. har ettmedansvar för att slå vakt om och främjadessa grundläggande värden.