bet · GJ01KU30 · 1996-05-09 00:00:00 — Ärendet föredrogsi efterhand för gäller de filmpolitiska aspekternaav ärendet kan konstateras att någongranskning av det slag som efterlysts igranskningsanmälan inte har kommit tillstånd.Ärendet har såvitt utskottet kan bedömaberetts enligt rådande praxis iregeringskansliet. Ärendets hanteringhar dokumenterats på ett nöjaktigt sätt.Utskottet har således inte funnit någongrund för anmärkning mot ärendetshandläggning.De filmpolitiska aspekterna på ärendetanser utskottet vara av mindre intresse.Grunden för regeringens beslut var attstödja lanseringen av en film med ettinnehåll som bedömdes som angeläget frånjämställdhetspolitisk synpunkt.Utskottet kan därför inte finna attnågon orättvisa begåtts gentemot andrafilmprojekt.Granskningen föranleder inget särskiltuttalande i övrigt.23. Beredning av frågan om byggandet avett tredje järnvägsspår överRiddarholmenBakgrundRegeringen fattade den 19 maj 1995beslut i ett ärende om tillstånd tillingrepp i de statliga byggnadsminnenaHessensteinska palatset och Hebbeskahuset samt skyddsområdet Riddarholmen.Genom beslutet avslog regeringen enansökan från om tillstånd tillingreppen.Samma dag meddelade regeringen tvåandra beslut som rörde frågan omjärnvägsspår över . Genomdet ena beslutet upphävdes ett beslutatt anta detaljplan för del av Norra ochSödra m.m. (tredje spåret)inom stadsdelarna ,, och iStockholms kommun. Genom det andrabeslutet fastställdes direktiv (dir.1995:80) för en kommitté med uppdrag attutvärdera alternativa lösningar förutökad spårkapacitet mellan Stockholmssödra och och norrutsamt att utreda förutsättningarna för enlångsiktig och miljöanpassad lösning avväg-, järnvägs- och kollektivtrafiken icentrala Stockholm.Huvudansvaret för beredningen av denämnda ärendena låg i olika departement.Tillståndsärendet bereddes inomKulturdepartementet, planärendet inomMiljödepartementet och frågan om atttillsätta en kommitté inomKommunikationsdepartementet.Utöver de nämnda ärendena fanns detinom (Kom-munikationsdepartementet) ett ärende medansökan om expropriation för en del avden tänkta bansträckningen överSödermalm.AnmälanI en anmälan, se bilaga A 26.1, harbegärts konstitutionsutskottetsgranskning av ärendets beredning inomKulturdepartementet.Enligt tidningsuppgifter hade en externkonsult anlitats för att framställa ettinformationspaket i samband medberedningen av ärendet, och granskningenbör enligt anmälan omfatta i vilketsyfte informationspaketet togs fram, hurdet kom att användas och vilket resultatstatsrådet anser attdet bidrog till. Granskningen bör vidareomfatta i vad mån gällande regler ochriktlinjer för upphandling tillämpatsoch i denna del också gälla detförhållandet att den anlitade konsultenenligt tidningsuppgift var sammanboendemed en anställd på Kulturdepartementetsinformationsavdelning. Vidare begärs ianmälan att konstitutionsutskottetsledamöter ges möjlighet att ta del avdet aktuella materialet.ÄrendetSyftet med paketet m.m.I en genom Statsrådsberedningen inhämtadpromemoria från ,bilaga A 26.2, anges att syftet med attsammanställa ett redan befintligtunderlagsmaterial och komplettera detmed bilder var att bidra till enallsidig och adekvat belysning avärendet. Det framhålls att de frågor somregeringen hade att ta ställning tillinte endast rörde de tekniska ochkapacitetsmässiga aspekterna av etttredje spår utan i hög grad justskönhetsvärden och den visuellabetydelsen m.m. av kulturmiljön i detaktuella området. Det bedömdes därförviktigt att ge en överskådlig belysningav frågan genom komplettering medbildmaterial.Statsrådet har vidutfrågning , se bilaga B4, förklarat att tanken inomdepartementet var att dessberedningsunderlag skulle presenteras påett mer visuellt sätt med utgångspunktenatt man skulle försöka hitta en bättrelösning än den föreslagna.Materialet användes enligtKulturdepartementets promemoria vid ettsammanträde mellan politiska företrädareför de tre ansvariga departementen ochStatsrådsberedningen.UppdragetI promemoria angesatt en grafisk formgivare gavs i uppdragatt formge och bildsätta detföreliggande underlagsmaterialet och attformgivaren inte deltog i framtagningenav texterna. Detta har ävenunderstrukits av statsrådet vid utfrågningen.I en senare från Kulturdepartementetöverlämnad kopia av avtalet medformgivaren anges uppdraget som grafiskformgivning m.m. .Uppdraget resulterade enligtKulturdepartementets promemoria iföljande material som sammanställdes itio identiska pärmar:- Två argumentationspromemorior omtredje spåret- Artikel om tredje spåret av EvaEriksson i Moderna Tider nr 52 1995- Interdepartementaltjänstemannapromemoria angåenderegeringens be-redning av vissa frågor i sambandmed tredje spåret över Riddarholmen- Två skrivelser tillKulturdepartementet angående tredjespåret- Förteckning över depersoner/institutioner som t.o.m. den 15februari1995 till Kulturdepartementetreagerat på frågan om det tredje spåret- En videokassett med tvådokumentärfilmer av filmaren : Staden i mitt hjärta ochStadens själ (båda sända i Sverigestelevi-sion)- Nio historiska och nutida bilder överde aktuella områdena(och )- Pärm med omslag med motiv frånRiddarholmenUpphandlingenDirektupphandling tillämpades. IKulturdepartementets promemoria angesatt då det inte var fråga om någotstörre belopp och uppdraget behövdeutföras relativt snabbt, valdehandläggaren på kulturarvsenheten atttillfråga en viss formgivare. Detförhållandet att formgivaren hade enrelation till en anställd pådepartementet ansågs inte utgöra hindermot att ge honom uppdraget. Valetgodkändes av statssekreteraren idepartementet.Kostnaden för uppdraget (material ocharvode) uppgick enligt ingivna fakturortill sammanlagt exkl. moms (inkl. moms).Arkivering av materialetEndast videokassetten och bilderna samtskrivelserna till Kulturdepartementetmed svar har ställts till KU:sförfogande. Övriga handlingar har enligtpromemorian inte expedierats och inteheller tagits om hand för arkivering.Upphandlingsbestämmelser m.m.Regler och riktlinjer för upphandling avtjänsterDen trädde lagen(1992:1528) om offentlig upphandling ikraft. Lagen innehåller i 1 kap.allmänna bestämmelser om offentligupphandling och i 6 kap. bestämmelser omupphandling i de fall upphandlingenunderstiger de tröskelvärden som anges i2-5 kap. (ca ) och i vissa andrafall. I 1 kap. 4 § finns en huvudregelom affärsmässighet. Upphandlingen skallgöras med utnyttjande av dekonkurrensmöjligheter som finns ochskall även i övrigt genomförasaffärsmässigt. Anbudsgivare,anbudssökande och anbud skall behandlasutan ovidkommande hänsyn. Vidupphandling enligt 6 kap. skallupphandling göras genom s.k. förenkladupphandling, vilket innebär att allaleverantörer har rätt att delta,deltagande leverantörer skall lämnaskriftligt anbud och den upphandlandeenheten får förhandla med en eller fleraanbudsgivare. Direktupphandling, dvs.upphandling utan infordrande avskriftligt anbud, får dock användasbl.a. om upphandlingens värde är lågt.Den upphandlande enheten skall vid behovfastställa riktlinjer för användning avdirektupphandling.Regeringskansliets förvaltningskontorfastställde den 30 september 1994riktlinjer som skall gälla tills vidareför upphandling av varor och tjänster iregeringskansliet. I riktlinjerna angesbl.a. att upphandlingar som understigertvå basbelopp som regel anses kunnagöras genom direktupphandling.Tidigare KU-uttalande om uppdragstagaremed anknytning I förra årets granskningsbetänkande(1994/95:KU30 s. 83) ansågkonstitutionsutskottet i fråga omUtbildningsdepartementets anlitande avviss konsult att det kunnat konstaterasatt departementet, i vart fall under1992 och 1993, haft somstående och praktiskt taget ensamleverantör av kreativa tjänster ochtrycksaker på informationsområdet ochatt affärsmässigheten vid upphandlingenav de tjänster och produkter somutgjorde en fortsättning på detinledningsvis upphandlade uppdraget intetill fullo kunnat kontrolleras. Avmaterialet i ärendet och av vad somframkommit vid utfrågning med Per Unckelhade framgått attUtbildningsdepartementet, efter enförsta inledande upphandling av GrammaAB, medvetet valt att direkt anlitadetta företag även för andra uppdrag änden som den inledande upphandlingenavsåg, och avsikten hade varit att dennarelation till företaget skulle avse enlängre tid. Enligt utskottets meningkunde ett sådant ensidigt gynnande avett enda företag inteanses stå i överensstämmelse med degrundläggande principerna för offentligupphandling. Vidare pekade utskottet påatt det av utredningen framgått att enav statssekreterarna i departementettidigare hade varit chef för detaktuella företaget, och detta bordeenligt utskottet ha föranlett ensärskild noggrannhet från departementetssida i fråga om att uppfylla de krav somgäller för offentlig upphandling.Utskottets bedömningGranskningen föranleder inte någotuttalande av utskottet.24. Utseende av styrelse för StatensstrålskyddsinstitutAnmälanI en granskningsanmälan (bilaga A 27.1)har hemställts att utskottet granskarregeringens och miljöministern handläggning av utseende avledamöter i styrelsen för (). Enligtanmälan har SSI den 1juli-den 6 september 1995 saknatstyrelse.SSI och dess styrelseSSI är en central förvaltningsmyndighetför frågor om skydd av människor, djuroch miljö mot skadlig inverkan avjoniserande och icke-joniserandestrålning. Enligt institutetsinstruktion består styrelsen av högsttio ledamöter inklusivegeneraldirektören.Styrelsens ansvar och uppgifter framgårav 11-13 §§ verksförordningen(1987:1100). Enligt 11 § skall styrelsenpröva om myndighetens verksamhet bedrivseffektivt och i överensstämmelse medsyftet med verksamheten. Styrelsen skallenligt 12 § biträda myndighetens chefoch föreslå honom de åtgärder somstyrelsen finner motiverade.Enligt 13 § skall styrelsen fatta beslutom1. myndighetens anslagsframställning ochårsredovisning,2. åtgärder med anledning avRiksrevisionsverkets revisionsrapporteroch den redovisning myndighetens chefskall lämna till regeringen enligt 10 §andra stycket verksförordningen,3. sådana föreskrifter som riktar sigtill enskilda, kommuner eller landsting.Enligt 10 § skall myndighetens chef setill att regeringen utöver vad som avsesi 13 § får det underlag som den behöverför att ta ställning till omfattningenoch inriktningen av verksamhetens olikadelar.Innan myndighetens chef avgör viktigareärenden skall styrelsen enligt 22 §verksförordningen ges tillfälle attyttra sig. Om ett ärende är såbrådskande att ett yttrande inte hinnerinhämtas får chefen ändå avgöra ärendet.Ett sådant beslut skall anmälas vidnästa sammanträde med styrelsen.Regeringsbeslut om förordnande avstyrelseledamöterGenom beslut harregeringen förordnat åtta personer attunder tiden den 1 juli 1995-den 31december 1998 vara styrelseledamöter iSSI. Regeringsbeslutet biläggs (bilaga A27.2).Promemoria från MiljödepartementetUtskottet har genom Statsrådsberedningenställt följande frågor tillMiljödepartementet:1. Vad var orsaken till att beslutet omatt förordna ledamöter i SSI:s styrelseför tiden den 1 juli 1995-den 31december 1998 fattades först den 7september 1995?2. Har SSI:s förmåga att fullgöra sinauppgifter enligt instruktionen påverkatsav att institutet saknat styrelse?I en promemoria daterad (bilaga A 27.3) har Miljödepartementetanfört bl.a. följande.Departementet hänvisar tillverksförordningen och instruktionen förSSI, enligt vilka styrelsen inte harsådana uppgifter att verkschefensbehörighet att fatta operativa beslutbegränsas. Det faktum att hardärför enligt departementets mening inteinneburit att institutet saknat ledning,eftersom generaldirektören är behörigatt fatta de beslut som krävs av enberedskapsmyndighet inom totalförsvaret.SSI:s möjligheter att fullgöra sinauppgifter enligt instruktionen harenligt departementet inte påverkats avatt institutet saknat styrelse under denaktuella tiden.När det gäller handläggningen idepartementet av frågan om utseende avny styrelse i SSI, anför departementetföljande:Arbetet med att förordna en ny styrelseför SSI inleddes ochunderhandskontakter togs med såväl SSIsom andra intressenter. I och med attett riksdagsval förevarit sedan förrautnämningstillfället skulleriksdagspartierna inbjudas att nomineranya kandidater till styrelsen.Tillsättningen av styrelsen kom att beropå flera faktorer som visade sig talängre tid än förutsatt. I samband medsemesterperioden kom ärendet inte attöverlämnas till tjänstgörandehandläggare eller chefen för enheten. Ioch för sig fanns vid detta tillfälleinte heller tillräckligt underlag föratt tillsätta en ny styrelse men detskulle varit möjligt att förlängauppdraget för den gamla styrelsen tilldess en ny styrelse kunnat utses.Departementet anför avslutningsvis attorsaken till misstaget har analyseratsoch att bevaknings- och arbetsrutinernahar stramats upp för att upprepandenskall undvikas.Utskottets bedömningI den mån en styrelse är knuten till enmyndighet är det enligt utskottetsmening en självklarhet att myndighetenständigt skall ha en fungerandestyrelse. En vakans på drygt två månadersom i det här aktuella fallet är integodtagbar. Som departementet självtframhåller hade det varit möjligt attförlänga den tidigare styrelsens mandattill dess rekryteringen av en nystyrelse var avslutad. Utskottetkonstaterar att enligt departementetsbedömning har SSI:s verksamhet under denaktuella tiden då styrelse saknades inteskadats. Departementet förefaller hadragit lärdom av det inträffade ochvidtagit åtgärder för att undvikaupprepningar. Ärendet föranleder iövrigt inget uttalande från utskottetssida.25. Regeringens befattning med frågan omTrav- och galoppskolans framtidalokaliseringÄrendetI en anmälan till utskottet har begärtsatt utskottet skall granska dåvarandejordbruksminister i samband med Svenskatravsportens centralförbunds (STC)beslut om lokalisering av Trav- ochgaloppskolan. STC beslutade den 15november 1995 att förlägga skolan tillLövstabruk i . Enligtanmälan fick STC ett krav frånFinansdepartementet ochJordbruksdepartementet att lösa deekonomiska problemen vid verksamheten iWången. STC ändrade den 12 december 1995beslutet till att Trav- och galoppskolanskulle förläggas till Wången. Enligtanmälan skall utskottet pröva omministerstyre föreligger i det aktuellaärendet. Anmälan biläggs bilaga A 28.1tillsammans med en promemoria frånJordbruksdepartementet bilaga A 28.2.BakgrundAllmänt om avtalen mellan staten ochhästsporten beträffande riktlinjer förhästtävlingar med totalisatorspel m.m.Totalisatorverksamhet i samband med trav-och galopptävlingar har i Sverigeförekommit . År 1973beslutade (prop. 1973:113, JoU28, rskr. 235) om nya riktlinjer förhästtävlingar med totalisatorverksamhetm.m. Maj:tatt träffa avtal med () ochSvenska galoppsportens centralförbund(SGC) om sådana riktlinjer. Den 22 mars1973 träffades avtal om detta mellanstaten och de båda förbunden. Ianslutning härtill bildades AktiebolagetTrav och Galopp (ATG).Medlemmar i förbunden är travsällskaprespektive galoppsällskap. Aktierna iATG ägs av förbunden. Bolagets styrelsebestår av åtta ledamöter, däribland dessav staten utsedde ordförande.Efter 1973 har staten och förbundenregelbundet träffat avtal omriktlinjerna för hästtävlingar medtotalisatorverksamhet. Enligt avtalenanordnar ATG efter särskilt tillstånd avregeringen och på däri angivna villkorvadhållning med totalisator vidoffentliga trav- och galopptävlingar.I avtalet år 1984 överenskoms att ATGoch STC fr.o.m. övertogdet ekonomiska ansvaret förhingstuppfödningsanstalten . 1985 bildades StiftelsenWången med avsikt att stärka ochutveckla verksamheten vid anläggningen.ATG och STC påtog sig att under åren1985-1988 bidra med sammanlagt 2 000 000kr för upprustning och drift av Wången.Enligt avtalen för åren 1989, 1990 och1991 var STC och SGC beredda att verkaför att ATG skulle tillskjuta medel förstöd till verksamheterna vid bl.a.Wången. Enligt avtalet för perioden1992-1994 var parterna (staten, STC ochSGC) överens om att ATG skulle avsätta för övergripandeinsatser av riksintresse förhästsport/hästhållning i Sverige.Enligt avtalet mellan staten, STC ochSGC för skulle ATG avsätta15 för övergripande insatserav riksintresse för hästsport/hästhållning i . Vidare skulle enoberoende utredning göras avseendeverksamheterna vid , Wången ochStrömsholm samt den hippologiskahögskoleutbildningen (se nedan).Utredningen borde mynna ut i enhandlingsplan för en samordning och eneffektivisering av verksamheterna vidanläggningarna samt den hippologiskahögskoleutbildningen. Utredningen bordeäven utgöra en grund för prioriteringarmellan befintliga verksamheter samt fören bedömning av eventuella behov avframtida stödinsatser i form avdriftsbidrag eller investeringsbidrag.Den hippologiska högskoleutbildningenDen hippologiska högskoleutbildningensutformning behandlades av år1994 (prop. 1993/94:157 avsnitt 5, bet.1993/94:UbU9, rskr. 1993/94:307).Beslutet innebar att anvisademedel för ändamålet med SverigesLantbruksuniversitet (SLU) som huvudman.Villkoret för detta var att SLU kunde fåtill stånd en långsiktig bindandeöverenskommelse med företrädare förhästsporten om finansiering med cirkahälften av det beräknade sammanlagdabeloppet på somutbildningen beräknades komma att kosta.I fråga om lokaliseringen avutbildningen konstaterade attinget uttalande gjorts i propositionenoch att inte borde uttala sigi frågan med anledning av de motionersom väckts i frågan.I juni 1994 träffades en överenskommelsemellan () och Hästsportens organisationerangående gemensam finansiering av enhögskoleutbildning inom hästområdet.Verksamheten skall enligtöverenskommelsen bedrivas i huvudsakligöverensstämmelse med den utbildningsplanför hippologprogrammet som fastställs avSLU. Huvudman för utbildningen är SLUsom i sin tur, efter samråd medhästsportens organisationer, sluteravtal med Stiftelsen ochHästsportcentrum i för hästsportutbildningen iStrömsholm om medverkan i utbildningen.SLU åtog sig att tillskjuta demedel för verksamheten som riksdagenanvisar. Hästsportens organisationeråtog sig att medverka i finansieringenav högskoleutbildningen med belopp som ihuvudsak motsvarar vad SLU årligentillskjuter.Den oberoende utredningenGeneraldirektören vid har påuppdrag av STC granskat bl.a.förutsättningarna för den fortsattaverksamheten vid de treriksanläggningarna , Strömsholmoch Wången.I rapporten vid ,och Wången - Underlag förförhandlingar mellan staten ochhästsportens organisationer, vilkenenligt vad utskottet inhämtatöverlämnades till STC den 7 november1995, presenteras resultatet avuppdraget. Av denna framgår att Wångenbefinner sig i ett mycket svårtekonomiskt läge. Situationen är sådanatt det är tveksamt om verksamheten -med nuvarande inriktning och omfattning- kan drivas vidare med rimligaekonomiska konsekvenser. Det finnsenligt rapporten en uppenbar risk attdriften vid anläggningen måsten stoppasoch stiftelsen upplösas om intesatsningar görs på ytterligareverksamhetsgrenar vid anläggningen,t.ex. inrättande av ett travcentrum. Motbakgrund av det krisläge som rådervid Wången har enligt rapporten ettförslag tagits fram som bl.a. bygger påantagandet att trav- och galoppskolansverksamhet, som bedrivs påKvinnersta, flyttas till Wången och atthögskoleutbildningens körutbildningförläggs dit.Under år 1995 har genom beslut avregeringen (Utbildnings- respektiveJordbruksdepartementet) 6 000 000 krtillförts Wången för att på kort siktsäkra fortsatt verksamhet.Utredaren anser att flera skäl talarför att etablera ett travcentrum iSverige. Möjligheten att med godtagbartekonomiskt resultat kunna driva Wångenvidare med de verksamheter som i dagbedrivs där bedömer utredaren som istort sett obefintlig. Utredarenföreslår därför att ett travcentrumetableras i Wången.STC:s beslut om trav- och galoppskolanslokalisering, m.m.STC:s styrelse fattade den 15 november1995 beslut om att lokalisera trav- ochgaloppskolan till Löfstabruk i Tierpskommun.Den 12 december 1995 fattade STC:sstyrelse ett nytt beslut om trav- ochgaloppskolans placering. Enligt dettabeslut skall skolan förläggas tillWången i . Från STC:s sidahar upplysts att anledningen tilländringen var att staten hade ställtkrav på STC att redovisa en långsiktigplan för Wången. Den enda långsiktigaplan som kunde presenteras var att läggatravskolan till Wången.Staten, STC och SGC träffade den 13december 1995 ett tilläggsavtal, förtiden fr.o.m. , tillde tidigare träffade avtalen beträffanderiktlinjer för hästtävlingar medtotalisatorspel, m.m. är parterna överens omATG skall avsätta för övergripande insatser avriksintresse för hästsport/hästhållningi enligt intentioner i tidigareavtal. Medlen skall på beslut avbolagets styrelse i första handsäkerställa verksamheter ochanläggningar vid , Wången ochStrömsholm. Regeringen godkände avtaletden 21 december 1995.Regeringskansliet och frågan om trav-och galoppskolans lokaliseringDen följande redovisningen bygger på eninom upprättadpromemoria.Frågan om verksamheten i Wången, förvilken ATG och STC gemensamt har ettekonomiskt ansvar enligt avtalet medstaten om vadhållning i samband medhästtävlingar, kom upp i anslutning tillförhandlingarna om förlängning avavtalet. Frågan om avtalet handlades iFinansdepartementet. Från statens sidaställdes i diskussionerna krav på attsporten skulle ta fram en plan förWångens fortsatta verksamhet, vilketframgår av ett telefaxmeddelande den 29november 1995 från departementsrådet , , tillföreträdare för STC.I och med STC:s eget beslut attförlägga Trav- och galoppskolan tillWången löstes frågan om verksamheten iWången. Varken något statsråd ellernågon tjänsteman iJordbruksdepartementet ellerFinansdepartementet har tagit ställningför eller emot denna lokalisering.Däremot informerades statsrådet olika alternativ till lokaliseringvid en uppvaktning den 14 november 1995av företrädare för . Uppvaktningenskedde på STC:s eget initiativ. Inteheller uttaladestatsrådet någon egenuppfattning om lokaliseringen.Någon korrespondens i frågan har inteförekommit mellan Jordbruksdepartementetoch andra förrän kommunalrådet i den 9 december1995 tillskrev statsrådet ifrågan. Brevet besvarades den 21december 1995.Utskottets bedömningGranskningen föranleder inget uttalandefrån utskottets sida.26. ÖvrigtI en anmälan till utskottet har begärtsgranskning av regeringens utlämnande avuppgifter till främmande makt underandra världskriget. Utskottet beslöt den7 att inte vidare utredaärendet. Resultatet av den i det föregåenderedovisade granskningen av statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning samt dels av regeringensskrivelse /96:15 med redogörelse förbehandlingen av skrivelsertill regeringen m.m. dels av regeringensskrivelse /96:103 Kommittéberättelse1996 får utskottet härmed för riksdagenanmäla. På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), CatarinaRönnung (s), (), AxelAndersson (s), (), ToneTingsgård (s), (),(), JerryMartinger (m), (), MatsBerglind (s), (), PeterEriksson (mp), (), () och ().Vid behandlingen avavsnitten 13.3, 15.6, 16.1, 19.2 och 20har () ersatt BirgitFriggebo (fp);avsnitten 13.3, 15.6, 16.1, 19.2 och 20har (m) ersatt AndersBjörck (m). Regeringen (avsnitt 14), , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrandesom på s. 55 börjar med Utskottet, som och på s. 56 slutar med offentligaverksamheter bort ha följande lydelse:Utskottet menar att granskningen harvisat att regeringen harutnyttjat utnämningspolitiken till detegna partiets fördel. Det redovisadematerialet talar sitt tydliga språk påden punkten.I praktiken har därmed dörrarna för ettsystem där en ny regering omprövarsamtliga chefsförordnanden öppnats.Eftersom en regering måste ha förtroendeför att myndighetscheferna lojaltgenomför regeringens politik är detta ennaturlig utveckling. Detta hindrarnaturligtvis inte att myndighetscheferkan få förnyat förordnande av entillträdande regering.2.