bet · GJ01FiU15 · 1996-07-05 00:00:00 — Till yttrandet haren avvikande mening fogats av Moderatasamlingspartiets företrädare.Finansutskottet gör från sinautgångspunkter ingen annan bedömning änutbildningsutskottet, varför motion A49(m) yrkande 32 avstyrks.Databas om forskningFörslag om en databas om forskning försfram i motion A49 (m) yrkande 38. Idatabasen bör finnas upplysningar omforskningens resultat och om pågåendeforskningsprojekt. En sådan databas börvara tillgänglig för företagen.Utbildningsutskottet erinrar i sittyttrande (UbU7y) om att regeringen iproposition 1995/96:125 Åtgärder för attbredda och utveckla användningen avinformationsteknik anmälde attHögskoleverket skulle få i uppdrag att isamråd med m.fl.utarbeta ett förslag till ettforskningsinformationssystem medInternet som informationsbärare. Måletär att nå ett väl utbyggt ochöverblickbart system över hela landet år1998. Systemet skall vara riktat motallmänheten och mot utbildningsväsendet.Utbildningsutskottet hade tidigare i våringet att erinra mot planerna (1995/96:UbU5y). har erfaritatt uppdraget kommer att beslutas inomkort och att redan harpåbörjat överläggningar med intressenteri frågan. Med hänvisning till attmotionärernas syfte med yrkandetförefaller tillgodosett med deredovisade förhållandena föreslårutbildningsutskottet att finansutskottetavstyrker bifall till yrkandet. Tillyttrandet har fogats en avvikande meningfrån Moderata samlingspartietsföreträdare.Finansutskottet instämmer iutbildningsutskottets yttrande ochavstyrker motion A49 (m) yrkande 38.Ny utbildningsorganisation i ny utbildningsorganisation med stödav modern informationsteknik bör enligtmotion A49 (m) utvecklas i (yrkande 50). Den skall kunna omfattaalla utbildningsnivåer och syfta tillatt säkerställa att företagsetableringarinte uteblir i inland därföratt utbildningsmöjligheterna föranställda och deras familjer inte ärkonkurrenskraftiga jämfört med andradelar av landet. ,och börgöras gemensamt ansvariga för den nyaorganisationen, som bör introduceras den1 , anser motionärerna.Utbildningsutskottet erinrar i sittyttrande (UbU7y) om att regeringen iproposition 222 (s. 6.31) aviserar ennationell IT-satsning inom universitets-och högskoleområdet samtbiblioteksväsendet m.m.Distansutbildningskommittén (U 1995:07,dir. 1995:69) har till uppgift attföreslå åtgärder som kan främjaanvändningen av distansmetoder inomfrämst vuxenutbildningen och högskolan.Kommittén skall lämna sittslutbetänkande . börenligt utskottets mening inte föregriparegeringens förslag på dessa punkter,varför finansutskottet föreslås avstyrkamotionen i här aktuell del. Tillyttrandet har fogats en avvikande meningfrån Moderata samlingspartietsföreträdare.Finansutskottet gör ingen annanbedömning än utbildningsutskottet ochavstyrker därmed motion A49 (m) yrkande50.Svenskundervisning för invandrareI motion A49 (m) framhålls att ett storthinder för invandrarnas inträde på densvenska arbetsmarknaden och i detsvenska samhällslivet i övrigt ärbristande kunskaper i svenska språket.Motionärerna vill därför (yrkande 49)att hos regeringen begärförslag om en förbättring avsvenskundervisningen för invandrare(sfi). Regeringen bör under hösten 1996återkomma till med ett programför hur sfi skall ges högsta prioritet,anför de.Utbildningsutskottet hänvisar i sittyttrande (UbU7y) till delsInvandrarpolitiska kommitténs (Ku1994:11) slutbetänkande, dels en rapportfrån (). Dessa ärför närvarande under remissbehandlingrespektive planeras att remissbehandlasinom kort. I avvaktan på resultatet frånremissbehandlingen föreslårutbildningsutskottet att motionen i häraktuell del avstyrks. Till yttrandet harfogats en avvikande mening från Moderatasamlingspartiets företrädare.Finansutskottet har ingen anledning attgöra någon annan bedömning änutbildningsutskottet och avstyrkerdärmed motion A49 (m) yrkande 49.Utbildning i företagandeI två motioner behandlas frågor omutbildning i företagande och vikten avatt skolan bidrar till att lägga grundentill ett företagsvänligt klimat. IMiljöpartiets motion Fi117 framhålls attdet är viktigt att moment om företagandekommer in i kursplanerna i alla stadieri undervisningsväsendet (yrkande 31).Kristdemokraterna begär i sin motionFi118 (yrkande 14) förslag om ettnationellt program i gymnasieskolan medspeciell inriktning på företagande,motsvarande kurser inom folkhögskolansamt kurser och utbildningsprograminriktade på företagande påhögskolenivå. Ett motsvarande förslagåtefinns även i motion A46 (kds).Inställningen till företagande,företagsklimatet, är avgörande förbenägenheten att starta företag, anförsdet. Politiker, skolor, företagare,organisationer m.fl. har ett gemensamtansvar härvidlag. I skolundervisningenbör ingå moment om företagens betydelseoch företagandets villkor, ansermotionärerna som ett element i derasförslag till politik för att förändraattityden till företagande (yrkande 1).Utbildningsutskottet, som behandlarförslagen i motionerna Fi117 (mp) ochFi118 (kds), erinrar i sitt yttrande(UbU7y) om att det tidigare vid fleratillfällen har behandlat frågor omarbetsliv och företagande i skolan.Senast i början av innevarande riksmötepekade utskottet bl.a. på attföretagarfrågor tas upp i flera av denya kursplanerna som fastställts och attdet också förekommer olika lokala kurserinom området (bet. 1995/96:UbU3 s. 21).Utskottet framhöll att den nyagymnasieskolan ger betydligt störreutrymme för flexibla lösningar på lokalnivå, vilket också många kommuner harutnyttjat. Företagarutbildning harstartats vid ett antal gymnasieskolor.På högskolenivå förekommer vid flerahögskolor kurser och utbildningsprogram.Högskolorna själva beslutar om vilkakurser som skall ges vid resp. högskola.Det ankommer inte på attbesluta om innehållet i universitetensoch högskolornas utbildningar.Finansutskottet bör enligtutbildningsutskottet avstyrkaförevarande yrkanden omföretagarutbildning. Till yttrandet haren gemensam avvikande mening fogats avMiljöpartiet de grönas ochKristdemokraternas företrädare.Näringsutskottet avstyrker i sittyttrande (NU10y) motion A46 (kds)yrkande 1. Till yttrandet har enavvikande mening fogats frånKristdemokraternas företrädare.Finansutskottet gör ingen annanbedömning än utbildningsutskottetrespektive näringsutskottet ochavstyrker därmed motionerna A46 (kds)yrkande 1, Fi117 (mp) yrkande 31 ochFi118 (kds) yrkande 14.En arbetsmarknad för ökad sysselsättningArbetsmarknadspolitikens inriktningI proposition 222 (s. 7.9-7.10)framhålls att kampen mot arbetslöshetenkräver samverkan och samordning avpolitiken inom flera områden.Arbetsmarknadspolitiken har en centralroll i den ekonomiska politiken förskapandet av en väl fungerandearbetsmarknad. Den kompletterar övrigaekonomisk-politiska åtgärder och hardärmed många beröringspunkter med andrapolitikområden.Beträffande den aktivaarbetsmarknadspolitiken påpekas iproposition 222 (s. 7.10-7.13) att demål för arbetsmarknadspolitiken somfastställdes isina huvuddrag fortfarande gäller.Huvuduppgiften förarbetsmarknadspolitiken är att bidratill att lösa upp strukturella obalansergenom att med olika åtgärder underlättaoch påskynda anpassningen mellan utbudoch efterfrågan på arbetskraft.Arbetsmarknadspolitiken har också ettstabiliseringspolitiskt mål genom attden skall bidra till att motverkakonjunkturellt betingadesysselsättningsvariationer.Arbetsmarknadspolitikens styrka harvarit att den kunnat kombinera detekonomiskt nödvändiga med det socialtangelägna. Erfarenheterna omfattandearbetsmarknadspolitiska insatser måsteenligt regeringen utnyttjas i denstrategi som skall utformas för att nåmålet att halvera den öppnaarbetslösheten . Enligtregeringens uppfattning bör den framtidaarbetsmarknadspolitiken ha följandeinriktning.- Arbetsförmedlingens huvuduppgift äratt tillse att platserna snabbttillsätts.- Den enskilde arbetssökande skallgenom särskilda insatser rustas för dearbeten som är eller blir lediga.- Målinriktade individuellahandlingsplaner skall upprättas somtydliggör den arbetslöses ochmyndigheternas ansvar.- När det inte finns arbeten på denreguljära arbetsmarknaden eller lämpligautbildningsinsatser skallarbetsmarknadspolitiken ha möjlighet attpå annat sätt förhindra attlångtidsarbetslöshet uppstår.- Arbetsmarknadspolitiken skall haresurser för att förhindra utslagningfrån arbetsmarknaden. Äldrearbetssökande utanför den reguljäraarbetsmarknaden skall erbjudas ettoffentligt tillfälligt arbete.- Kommunernas roll iarbetsmarknadspolitiken skall utvecklas.- En hållbar försäkring vidarbetslöshet skall skapas.- Arbetsmarknadspolitiken skallmedverka till och påskyndaförändringarna av vårt samhälle. Detgäller inte minst i jämställdhetsarbetetoch i miljöarbetet.- De arbetsmarknadspolitiskaåtgärdernas utformning skall samordnas.Moderata samlingspartiet förordar imotion A49 att de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna snabbt ges en stramareinriktning (yrkande 41 i denna del). Enmycket hårdare prioritering av vilka somskall komma i åtnjutande avarbetsmarknadspolitiska åtgärder börske. Arbetsmarknadspolitiken skall integes någon stabiliseringspolitiskfunktion utan syfta till att fåarbetsmarknaden att fungera bättre,anser motionärerna. Unga människor börhänvisas till det ordinarieutbildningsväsendet. Utöverförmedlingsverksamheten börarbetsmarknadsinsatserna inriktas motdem som är eller löper stor risk att bliarbetslösa för lång tid.I liberalernaskommittémotion Fi123 påpekas att en helrad av förslagen i propositionen berörden aktiva arbetsmarknadspolitiken.Vissa av förslagen leder i rättriktning, andra är mindre bra. Positivtär att den lokala arbetsförmedlingen fårett större ansvar för verksamheten äntidigare. Motionärerna varnar dockbestämt för tendensen att kommunaliseraarbetsmarknadspolitiken. Det kan varaett första steg till att övervältra ettansvar på kommunerna som ytterligarekommer att urholka deras möjligheter attklara sina angelägna uppgifter påutbildnings- och vårdområdena (yrkande1).I motion Fi116framhålls att sysselsättningspolitikensmål är full sysselsättning.Om skall kunna ta sig ur denekonomiska krisen måste sysselsättningenöka. Lönebildningen får inte tillåtasatt skapa ökade klyftor.Arbetsmarknadspolitiken ensam kan inteskapa några jobb. Den kan endast hatillfälliga stabiliseringspolitiskauppgifter vid sidan om huvuduppgiftenatt bidra till en effektivmatchningsprocess genomförmedlingsverksamhet och insatser föratt höja kompetens ocharbetslivserfarenhet inomtillväxtområden. Kampen motarbetslösheten kräver samverkan ochsamordning av politiken inom fleraområden (yrkande 1).Enligt motion Fi117 ärarbetsmarknadspolitiken ett komplementtill den allmänna ekonomiska politiken,näringspolitiken ochutbildningspolitiken.Arbetsmarknadspolitikens uppgift blirsvår när den ekonomiska politiken ochnäringspolitiken har misslyckats så attnära av arbetskraften är utanarbete. I detta läge är det viktigt meden genomtänkt strategi förarbetsmarknadspolitiken dels på kort ochmedellång sikt, dels på lång sikt.På lång sikt kommer dearbetsmarknadspolitiska uppgifterna attgälla personer som av olika skäl ärsvårplacerade på arbetsmarknaden. Härbehövs utbildning, kompetensutvecklingoch olika slag av rehabiliterandeinsatser. På kort sikt blirarbetsmarknadspolitikens uppgiftsvårare. Det gäller en mängd människor -även välutbildade - som inte kan fåjobb. Deras arbetsförmåga måste tas tillvara för samhällsnyttiga insatser hellreän att de förblir passivt sysslolösa(yrkande 44).Det kommer att finnasett stort behov av fortsattaarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det ärdärför angeläget att åtgärderna får enmer långsiktig och effektiv utformningän de har (yrkande 45).Kristdemokraterna anför i motion A46att arbetsmarknadspolitiken börreformeras (yrkande 13). är justdetta område ett av de mestgenomreglerade med ett stort statligtverk som dirigent. Detta måste nu igrunden omprövas. Motionärerna pekar påde förslag som i olika sammanhang harförts fram av partiet. Exempel på sådanaförändringar är- en uppdelning avArbetsmarknadsverket (AMV) regionvis,- att arbetsmarknadsutbildningen böringå i det reguljärautbildningsväsendet,- ett praktiksystem för ungdomarrespektive invandrare,- en samordnad rehabilitering,- en regional helhetssyn,- obligatorisk arbetslöshetsförsäkringoch- stödjande insatser för arbetslösa.I motionen hävdas också att det ärnödvändigt att få en ny syn på denstatliga arbetsmarknadspolitiken kontrakommunerna och deras ansvar för dearbetslösa.Arbetsmarknadsutskottet hänvisar i sittyttrande (AU6y) till uttalandet iproposition 1995/96:207 attarbetsmarknadspolitiken har en centralroll i den ekonomiska politiken.Arbetsmarknadsutskottet delar dennauppfattning men upprepar vadman sagt: Enaldrig så effektiv arbetsmarknadspolitikkan i sig inte skapa arbete ochtillväxt. Insatserna på detarbetsmarknadspolitiska området kan inteisoleras från andra politikområden. Iett läge där alla bedömare är eniga omatt läget på arbetsmarknaden ärallvarligt måste flera politikområdensamverka för att nå målet att minskaarbetslösheten.Arbetsmarknadsutskottet understrykervidare behovet av en nationellkraftsamling för att framgångsrikt kunnabekämpa arbetslösheten. Alla måste taett gemensamt ansvar.Arbetsmarknadsutskottet erinrar om attsamtliga oppositionspartier som harmotionerat delar regeringens uppfattningatt arbetslösheten måste pressas ned.Det råder bred enighet om behovet avsamverkan mellan flera politikområdenför att härigenom pressa nedarbetslösheten. Det gäller insatser inomområden som utbildningspolitiken,näringspolitiken, miljöpolitiken,regionalpolitiken ochjämställdhetspolitiken. Det råder ocksåbred enighet om attsysselsättningsökningen i huvudsak måstekomma i de små och medelstora företagen.Arbetsmarknadsutskottet konstaterardock också i yttrandet att förslagen omhur sysselsättningen skall kunna öka ocharbetslösheten pressas ned i fleraavseenden skiljer sig mellan partierna.Något samlat alternativ till regeringensinriktning och förslag beträffande denframtida arbetsmarknads- ochsysselsättningspolitiken finnsemellertid inte. Avslutningsvis avstyrksberörda motioner.Representanterna för Moderatasamlingspartiet, liberalernaoch har avgivit engemensam avvikande mening i denna del.Vänsterpartiets och Miljöpartietsrepresentant har avgivit var sinavvikande mening.Finansutskottet delar, liksomarbetsmarknadsutskottet, regeringensuppfattning att förutsättningarna föratt kampen mot arbetslösheten skalllyckas är en god samhällsekonomiskgrund, en förbättrad och utbyggdutbildning samt goda förutsättningar förföretagen. Som arbetsmarknadsutskottetpåpekar finns det i denna del enbetydande samsyn mellan partierna.Utskottet instämmer i regeringensuppfattning att förmågan att kombineradet ekonomiskt nödvändiga med detsocialt angelägna även i fortsättningeni hög grad måste genomsyra insatsernaför att få fler människor i arbete,utbildning eller åtgärd. Därigenom kanarbetsmarknaden bli så flexibel attflaskhalsar och inflationsdrivandelöneökningar kan undvikas. Det är denutgångspunkten som måste vara vägledandeför målen och för vad som skall uppnåsmed arbetsmarknadspolitiken under dekommande åren.Utskottet har inget att invända motregeringens uppfattning om den framtidaarbetsmarknadspolitikens inriktning.Utskottet har tidigare i betänkandet, iavsnittet om den ekonomiska politiken,närmare kommenterat bl.a. målet atthalvera den öppna arbetslösheten till . Utskottet har därvid ställtsig bakom målet.Därmed avstyrks motionerna Fi116 (v)yrkande 1, Fi117 (mp) yrkandena 44 och45, Fi123 (fp) yrkande 1, A46 (kds)yrkande 13 samt A49 (m) yrkande 41 idenna del.Uppföljning av arbetsmarknadspolitikenI proposition 222 (s. 7.17) konstaterasatt förutsättningen för en välfungerande mål- och resultatstyrdorganisation är att det finns enomfattande styrnings-, uppföljnings- ochutvärderingsverksamhet. AMS ochlänsarbetsnämndernas nya organisationskall skapa bättre förutsättningar fördetta. Fler utvärderings- ochforskningsuppdrag skall i framtidenläggas på fristående organisationer,myndigheter och universitet. En bredareutvärdering är angelägen när kommunernasroll i genomförandet av den nationellaarbetsmarknadspolitiken ökar. Vidareavser regeringen att från och med den 1januari 1997 inrätta ett nytt institutunder somfår i uppdrag att göra löpandeutvärderingar av arbetsmarknadspolitiken.Moderata samlingspartiet förespråkar imotion A49 att arbetsmarknadspolitiken iallmänhet och AMS i synnerhet blirföremål för kontinuerlig, noggrann ochoberoende revision. Vid en sådanrevision bör grundligt prövas om denförda arbetsmarknadspolitiken alls haftnågra positiva effekter som inte skulleha uppstått i alla fall (yrkande 41 idenna del).Folkpartiet liberalerna påpekar imotion Fi123 att regeringen ipropositionen anger att det är viktigtatt kan hålla nerevakanstiderna för lediga platser, minskalångtidsarbetslösheten och motverkalånga tider utan arbete. Folkpartietanser att dessa mål är goda menifrågasätter om de kan hålla. Detta ärenligt motionärerna standardfraser, somutfästs men sällan leder tillresultat. Regeringen bör därförpresentera en utvärdering av hur verketsmål har uppnåtts (yrkande 2 idenna del).Vänsterpartiet ser positivt påförändringarna inom AMV:s verksamhet medmålstyrning och friare utnyttjande avåtgärdsmedel. Det förutsätter enligtmotion Fi116 (v) också större lokaltinflytande samt ställer större krav påuppföljning och utvärdering. Det finnsbehov av en instans för utvärdering somstår fri från regeringsmakten vare sigdet sker inom ett samlat institut ellerinom olika institutioner. Vänsterpartietmotsätter sig en placering direkt underdepartementet (yrkande 24).Miljöpartiet anför i motion Fi117 attregeringen bör komplettera sinaförslag med könsuppdelad statistik vadgäller arbetsmarknad,arbetsmarknadsåtgärder ochutbildningssatsningar som bekostas medskattemedel. vill se detfaktiska resultatet av att regeringenuttalat att den arbetar för att låtajämställdhetsperspektivet genomsyrasamtliga beslut (yrkande 55).Enligt i motion Fi118är propositionens förslag om inriktningpå uppföljning och utvärdering riktig.Det innebär att utvärderings- ochforskningsuppdrag läggs på friståendeorganisationer, myndigheter ochuniversitet. bör avslåförslaget om inrättande av ett nyttinstitut direkt underställtArbetsmarknadsdepartementet (yrkande15).Vidare bör enligt samma motion ett nyttutvärderingssystem tillskapas som ocksåser till kvaliteten i dearbetsmarknadspolitiska åtgärdernasutförande. Med en sådan helhetssyn börkvantiteten mätas i intervall (yrkande17).Arbetsmarknadsutskottet framhåller isitt yttrande (AU6y) att regeringenavser att ytterligare utvecklamätmetoder som beskriver resultaten iarbetsmarknadspolitiken. Det finnsuppenbara fördelar med att placera ettutvärderingsinstitut underArbetsmarknadsdepartementet. Därigenomökar förutsättningarna för attresultaten av institutets arbete tastill vara i den konkreta och praktiskautformningen av den framtidaarbetsmarknadspolitiken.Arbetsmarknadsutskottet ser därförpositivt på regeringens initiativ om attinrätta ett nytt institut underArbetsmarknadsdepartementet med uppgiftatt fortlöpande göra olika typer avutvärderingar avarbetsmarknadspolitiken.Vidare påpekar arbetsmarknadsutskottetatt man delar den uppfattning som försfram i motion Fi118,nämligen att man i utvärderingar måstese till såväl kvantitet som kvalitet.Självfallet är det av stort intresse atti utvärderingar också belysa hursannolikheten att få ett fast ellertemporärt arbete påverkas av olika typerav arbetsmarknadspolitiska åtgärderrespektive öppen arbetslöshet. En radstudier av denna karaktär har ocksågenomförts i den svenskaarbetsmarknadspolitiska forskningenunder . Dessa studier finnsredovisade i en expertbilaga tillArbetsmarknadspolitiska kommitténsbetänkande (SOU 1996:34).Arbetsmarknadsutskottet utgår från attsåväl kvantitativa som kvalitativastudier kommer att göras inom ramen förden intensifierade utvärdering avarbetsmarknadspolitiken som förespråkasi propositionen.Beträffande den av i motionFi123 efterlysta utvärderingen av hurAMV uppnått målen anförarbetsmarknadsutskottet att man inte harnågon annan uppfattning än motionärernanär det gäller önskvärdheten avuppföljning och utvärdering av uppsattamål. har regeringen ibudgetpropositionen relativt detaljeratredovisat av AMV uppnådda resultat iförhållande till uppställda mål.Arbetsmarknadsutskottet förutsätter försin del att dessa redovisningar kommeratt presenteras även i fortsättningen.Arbetsmarknadsutskottet avstyrker de iyttrandet behandlade motionerna.Avvikande meningar har anmälts avrepresentanterna för Moderatasamlingspartiet, Folkpartietliberalerna, ,respektiveKristdemokratiska samhällspartiet.Finansutskottet delararbetsmarknadsutskottets uppfattning attdet finns starka skäl till attytterligare bygga ut verksamheten medutvärdering och uppföljning avarbetsmarknadspolitiken. Utskottetinstämmer också i vad som sägs ipropositionen om att förutsättningen fören väl fungerande mål- och resultatstyrdorganisation är att det finns enomfattande styrnings-, uppföljnings- ochutvärderingsverksamhet.Utskottet noterar vidare medtillfredsställelse att regeringen avseratt ytterligare utveckla deresultatbeskrivande måtten ochmätmetoderna. Som påpekas ipropositionen kommer måtten ellerindikatorerna att kopplas tillverksamhetsmålen och fördelas på kvinnoroch män samt på olika delgrupper påarbetsmarknaden.Motionerna Fi116 (v) yrkande 24, Fi117(mp) yrkande 55, Fi118 (kds) yrkandena15 och 17, Fi123 (fp) yrkande 2 i dennadel samt A49 (m) yrkande 41 i denna delavstyrks därmed.Övergripande mål förArbetsmarknadsverketAv proposition 222 (s. 7.14-7.17)framgår att de övergripande målen förArbetsmarknadsverket (AMV) följer målenför den aktiva arbetsmarknadspolitikenoch för innebär attvakanstiderna för lediga platser skallhållas nere, att långtidsarbetslöshetenskall minskas och att långa perioderutan reguljärt arbete skall motverkas.Regeringen aviserar att tydligareverksamhetsmål kommer att sättas för AMVi regleringsbrevet för budgetåret 1997.De övergripande målen kommer att brytasned i ett antal verksamhetsmål, vilkaskall vara enkla, tydliga ochuppföljningsbara enligt propositionen.Regeringen kommer vidare att ställa kravpå skärpt uppföljning iregleringsbrevet.Vänsterpartiet anser i motion Fi116 attmålet att bryta den könssegregeradearbetsmarknaden bör föras in som ettfjärde konkret övergripande mål för AMV(yrkande 23).Kristdemokraterna förordar i motionFi118 att AMS som en central myndighetytterligare minskas till förmån förfältarbetet på arbetsförmedlingarna(yrkande 16).Arbetsmarknadsutskottet erinrar i sittyttrande (AU6y) om att enligtförordningen (1987:405) om denarbetsmarknadspolitiska verksamhetenskall arbetsmarknadsmyndigheterna verkaför kvinnors och mäns rätt till arbetepå lika villkor och motverka enkönsuppdelad arbetsmarknad (7 §). Detinnebär att målet att bryta denkönssegregerade arbetsmarknaden ingårsom en röd tråd i AMV:s samtligaverksamheter.