bet · GJ01KU30 · 1996-05-09 00:00:00 — Tillsättningen av ledamöter iExportkontrollrådet(avsnitt 15.5)() anser att den del avutskottets yttrande som på s. 65 börjarmed Utskottet finner och slutar med aktuella utnämningsärendet bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening harregeringens handläggning av ärendetbrustit i tre avseenden.För det första har regeringen frångåttpraxis vad gäller utseende av ledamöteri den tidigare rådgivande nämnden.Praxis har varit att regeringen godtagitde förslag till ledamöter som partiernalämnat. Ett undantag från principen harvarit att regeringen ställdekrav på viss könsfördelning i nämndenoch på denna grund återförvisadepartiernas nomineringar.För det andra har regeringen i detaktuella fallet klart övertolkatinnebörden av regeringensutnämningsmakt. Enligt utskottets meninginnebär utnämningsmakten inte attregeringen bestämmer suveränt utan attregeringen bör föra en dialog medpartierna och därvid ta stor hänsyn tillpartiernas önskemål och bevekelsegrunderför nomineringarna. Detta hänsynstagandebör enligt utskottets mening öka ibetydelse när ett riksdagsbeslut liggertill grund för vem som skall utses.Detta har regeringen enligt utskottetsmening inte gjort då den avvisadeMiljöpartiets förslag till ledamot iExportkontrollrådet.För det tredje har regeringen först påett sent stadium av beredningsprocessenställt kravet att ledamöterna skulle haparlamentarisk anknytning. Detta kravframgår inte av den proposition somligger till grund för inrättandet avInspektionen för strategiska produkter,eller av riksdagsbeslutet med anledningav denna. I propositionen sägs att lekmän skall ingå iExportkontrollrådet, vilket självklarthar en vidare innebörd än begreppetparlamentarisk anknytning.För dessa brister i handläggningen kanf.d. statsrådet inte undgåkritik.3. Godkännande avlicenstillverkningsavtal, samarbetsavtaloch komponentleveranser (avsnitt 15.6)() anser att den del avutskottets yttrande som på s. 74 börjarmed Resultatet av granskningen ochslutar med i de nämndariksdagsbesluten bort ha följandelydelse:Utskottet har i sin granskning avkrigsmaterielfrågorna i denna del funnitvissa brister i regelverket. Enallvarlig brist är att det saknasformella möjligheter att avbryta eningången överenskommelse med ettsamarbetsland, om förhållandena ändras iett land som listats som möjligmottagare av vidareexport frånsamarbetslandet. En sådan förändring iett mottagarlands inre eller yttreförhållanden kan t.ex. vara att väpnadeinre oroligheter uppstår eller attlandet kommer i krigstillstånd gentemotett annat land. Det ifrågavarande landetskulle under sådana omständigheter integodkännas som mottagare av direktexportav krigsmateriel från . Dockskulle vidareexport av licenstillverkadkrigsmateriel kunna komma till ståndtill landet i fråga.En annan olägenhet som framkommit vidgranskningen är att vid förhandlingar omöverlåtelse av tillverkningsrätter kande affärsmässiga intressena hossamarbetslandet komma att överflygla densvenska regeringens intresse av attbegränsa kretsen av länder till vilkavidareexport kan bli aktuell. Även idetta fall kan resultatet bli att svenskkrigsmateriel kan hamna i länder somutifrån svenska kriterier inte bordekomma i fråga för direktexport. mening kan regeringen inteundgå viss kritik för handläggningen avdet ärende där listan över möjligamottagare av vidareexport kom attomfatta några länder till vilkadirektexport bedömts som olämplig.Granskningen föranleder i övrigt ingasärskilda uttalanden.4. Tillstånd till krigsmaterielexporttill (avsnitt 15.7) såvitt avserkriteriet mänskliga rättigheterBirgit (), () och () anser attden del av utskottets yttrande som på s.90 börjar med Med hänvisning till ochslutar med dokumenterad kränkning bortha följande lydelse:Enligt utskottets mening är detprincipiellt fel att, som regeringengjort i det aktuella fallet, införa nyabedömningsgrunder för att avgöra om ettland uppfyller kraven på respekt förmänskliga rättigheter. En sådan ny grundär att den långsiktiga tendensen vadgäller MR-situationen i vissa fall kaninnebära att enskilda kränkningar av demänskliga rättigheterna i ett land intebehöver innebära ett nej till export viden viss tidpunkt. Detta strider enligtutskottets mening mot principen attvarje tillståndsärende skall bedömas påsina egna meriter. En positiv långsiktigtendens får alltså inte ursäkta enskildakränkningar av de mänskligarättigheterna.5. Tillstånd till krigsmaterielexporttill (avsnitt 15.7) såvitt avserkriteriet mänskliga rättigheterKenneth () och () anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 90 börjar med Medhänvisning till och slutar med dokumenterad kränkning bort haföljande lydelse:Vad gäller hanteringen av kriterietmänskliga rättigheter har regeringenenligt utskottets mening systematisktunderskattat betydelsen av demassarresteringar som förekom i Oman1994. har inför utskottetmedgett att dessa övergrepp frånregimens sida utgör en grov ochomfattande kränkning av mänskligarättigheter. Genom att föra in ett nyttelement av långsiktighet i bedömningenhar regeringen gett sken av att enenskild kränkning skulle saknabetydelse. Denna tolkning synes enligtutskottets mening sakna stöd iriktlinjerna för krigsmaterielexporten.Riktlinjerna talar om förekomsten avkränkningar och inte om tendenser.Enligt utskottet är mänskligarättigheter ett absolut begrepp, ochkränkningar av dessa rättigheter måstebedömas och värderas i varje enskiltfall och inte längs en tidsskala. Riskenmed regeringens sätt att bedöma MR-situationen i ett land är att begreppetmänskliga rättigheter relativiseras påett sätt som inte kan anses stå iöverensstämmelse med riktlinjernasintentioner. För hanteringen avkriteriet mänskliga rättigheter kanstatsråden och undgå kritik.6. Tillstånd till krigsmaterielexporttill (avsnitt 15.7) såvitt avserbeslutsunderlagetKenneth () och () anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 90 börjar med Motbakgrund och slutar med iUtrikesnämnden bort ha följandelydelse:Enligt utskottets mening framstår detsom närmast uppseendeväckande att MatsHellström som ansvarigt statsråd inteöver huvud taget hade kännedom omhändelserna i och att handärför lämnade felaktig, tillrättalagdinformation under ärendets beredning omMR-situationen i . Utskottetsutredning har visat att det under våren1995 fanns flera oberoende källor atttillgå i form av det amerikanskautrikesdepartementets årsrapport ochAmnesty Internationals aktuellarapportering som regeringen införbeslutet om förhandsbesked inte användesig av. I stället refererade MatsHellström till en inaktuell rapport frånAmnesty.7. Tillstånd till krigsmaterielexporttill (avsnitt 15.7) såvitt avsers.k. följd- och kompletteringsleveranserKenneth () och () anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 90 börjar med Underbehandlingen och slutar med nästa årsgranskning bort ha följande lydelse:I tolkningen av riktlinjerna vad avsers.k. följd- och kompletteringsleveranserhar regeringen hävdat att det i Omanfinns ett systemberoende, grundat på attsystemet 9 LV betjänar omanskapatrullbåtar sedan slutet av 1970-talet.Detta är endast delvis sant, eftersomolika system används parallellt i denomanska flottan. På basen av detföregivna systemberoendet har regeringeni det aktuella tillståndsärendet,åberopande begreppetkompletteringsleveranser, bedömt det somoskäligt att inte bevilja tillstånd förny export. Detta sätt att tänja påriktlinjernas intentioner är enligtutskottets mening inte försvarligt.Enligt utskottets mening bör deansvariga statsråden, ochJan , kritiseras förhandläggningen av det aktuellatillståndsärendet i denna del.8. Tillstånd till krigsmaterielexporttill (avsnitt 15.7) såvitt avserberedningsprocessenBirgit (), (),() och () anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 91 börjar med mening och slutar med uttalande från utskottet bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening harberedningsprocessen skadats genom attdet normala och formaliserade samrådet iden rådgivande nämnden inte kunde ägarum. Detta berodde på att regeringensuspenderat den rådgivande nämnden underhela . Dessutom har detansvariga statsrådet själv avstått frånatt samråda med partierna och i ställetöverlåtit samrådet på flera olikapersoner. De muntliga och informellaunderhandskontakterna mellan flera olikapersoner har lett till missförstånd sompåverkat beslutets innehåll. Det kaninte heller uteslutas att den vakantachefsstolen på KMI ledde till detbristande beredningsunderlagetbeträffande massarresteringarna i Oman1994.Utrikeshandelsminister , med hänsyn till sitt agerande idetta sammanhang, inte undgå kritik.9. Avvisningsbeslut av asylsökande medsåväl bosniskt som kroatisktmedborgarskap (avsnitt 16.1)(), (),() och () anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 94 börjar med Regeringen hade och slutar med uttalande från utskottet bort haföljande lydelse:Utskottet konstaterar attUtlänningsnämnden, sedangranskningsanmälan inkom till utskottet,överlämnat fyra utlänningsärenden tillregeringen. Ärendena gällde asylsökandekroatiska medborgare varav några ävenvar medborgare i Bosnien-Hercegovina.Regeringen beslutade is.k. vägledande beslut att beviljasökandena tidsbegränsadeuppehållstillstånd till den 1 december1995. Regeringen ansåg att det skett enkraftig försämring av den allmännasituationen i , samt attsituationen var sådan att det avhumanitära skäl inte var möjligt attåtersända asylsökande dit.Utskottet anser att regeringen redanvid tidpunkten för besluten den 16februari 1995 borde ha insett attsituationen i var sådan att detfanns anledning att anse att deasylsökande hade behov av skydd här ilandet.Granskningen ger inte anledning tillnågot ytterligare uttalande frånutskottets sida.10. Regeringens handläggning avutlänningsärendet angående de s.k.Åselefamiljerna (avsnitt 16.3)(), (), (), () och () anser attden del av utskottets yttrande som på s.100 börjar med Regeringen,och på s. 101 slutarmed från utskottets sida bort haföljande lydelse:Enligt skallbarnets bästa alltid komma i främstarummet vid alla åtgärder som rör barn,antingen de vidtas av offentliga ellerprivata sociala välfärdsinstitutioner,domstolar, administrativa myndighetereller lagstiftande organ. Att barnetsbästa skall komma i främsta rummetutesluter inte, enligt propositionen omgodkännande av ombarnets rättigheter, att även andrahänsyn får tas men innebär att vad sombäst gagnar barnet i första hand skallvara vägledande. Statsrådet haranfört att regeringen i sinaöverväganden även tagit hänsyn tillbehovet av en reglerad invandring.Utskottet anser att hänsynen till denreglerade invandringen i och för siginte skulle ha hindrat regeringen frånatt fatta ett beslut av motsattinnebörd. Att med hänsyn till barnensbästa låta familjerna stanna i Sverigehade dessutom stått i bättreöverensstämmelse med barnkonventionensanda.Enligt 7 § departementsförordningen(1982:1177) skall frågor om att lämna uthandlingar som förvaras iregeringskansliet prövas inom detdepartement som förvarar handlingarna,om inte annat är särskilt föreskrivet. Itveksamma fall eller om sökanden begäratt frågan hänskjuts till myndigheten,skall prövningen ankomma pådepartementschefen eller på något annatstatsråd i departementet. Hinder möterinte att frågan hänskjuts tillregeringens prövning.Utskottet anser att frågan omutlämnande av ambassadrapporten varkänslig och att det rörde sig om etttveksamt fall. Prövningen borde därförha ankommit på departementschefen ellerpå annat statsråd i departementet. Pågrund av att beslutet fattades påtjänstemannanivå är det intekonstitutionsutskottets uppgift attgranska beslutet.Granskningen föranleder i övrigt ingetytterligare uttalande.11. Svensk medverkan i samarbetet inomPartnerskap för fred (PFF) (avsnitt 17)(), (),(), (),() och HåkanHolmberg (fp) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 111 börjar med mening och slutar med försvars- och säkerhetspolitiken bortha följande lydelse:Utskottet kan konstatera attförsvarsministern inte ingripitpersonligen i Försvarsmaktens verksamhetför att avbryta det pågående uppdragettill FMV. De negativa synpunkter påuppdraget som framförts tillflygvapenchefen frånFörsvarsdepartementets sida har dockuppenbarligen haft försvarsministernsstöd. Beslutet att avbryta uppdraget vardock flygvapenchefens. Denne har dockuppgett att han inte hade återkallatuppdraget om han inte fått tydligasignaler från statssekreteraren.För att undvika misstanken attförsvarsministern ellerFörsvarsdepartementets tjänstemänförsökte styra Försvarsmaktensverksamhet på egen hand hade det enligtutskottets mening varit mera korrekt attförsvarsministern föreslagit regeringenatt genom ett formellt beslut avbrytauppdraget. Något konstitutionellt hinderför ett sådant beslut förelåg enligtutskottets uppfattning inte. Slutsatsenav detta är att de åtgärderförsvarsministern ochFörsvarsdepartementet vidtagit varolämpliga.Vad gäller konsekvenserna av attFörsvarsmaktens uppdrag till FMVavbröts, har såväl flygvapenchefen somförsvarsministern uppgivit att tiden föruppnående av svensk interoperabilitetmed NATO:s flygstridskrafter sannoliktuppgår till uppemot från etteventuellt beslut med detta innehåll.Enligt försvarsministern kan ett svensktdeltagande med jakt- eller attackflyginte bli aktuellt förrän efter nästaförsvarsbeslut.Det beslut som fattats i stor politiskenighet om medverkan i PFFutesluter på intet sätt att svenskaflygstridskrafter deltar iinternationella övningar o.d. ochförutsätter enligt utskottets meningåtminstone att svenskaflygstridskrafter kan samverka med andraländers flygstridskrafter. mening var uppdraget till FMVav den karaktären att det inte var ägnatatt äventyra tilltron till Sverigesmilitära alliansfrihet, eftersom detuppenbart avsåg ren kunskapsuppbyggnad.En viktig konsekvens av attanalysarbetet avbröts är att det i dagsaknas värdefullt beslutsunderlag, somskulle kunna komma till användning, omregeringen framgent vill förberedasvenska flygstridskrafter för ettengagemang i internationella insatser påt.ex. Kunskaper av detslag det här är tal om skulle avsevärtminska tidsutdräkten för att åstadkommainteroperabilitet gentemot NATO-flyget.dels att den del av utskottets yttrandesom på s. 113 börjar med Utskottetfinner och slutar med PFF-samarbetet bort ha följande lydelse:Utskottet finner att regeringen varit isin fulla rätt att besluta i frågorrörande svenskt deltagande medstridsflyg i de aktuella fallen. I juni1995 avslogs ett ärende och i februari1996 bifölls ett. I ett annat fall haren tjänsteman på Försvarsdepartementet ibrev meddelat Försvarsmakten att detsaknades skäl att delta med stridsflyg.Den politik som regeringen hittillsfört vad gäller flygvapnets deltagande iPFF-samarbetet präglas av ryckighet ochprinciplöshet vilket har lett till enbetydande osäkerhet om Sverigesengagemang i PFF. Försvarsministernsuttalanden under utfrågningen ominnebörden av militäraalliansfrihet har inte heller bidragittill att klarlägga regeringens politikpå detta område.12. om den nordiskabataljonens uppgifter i Bosnien (avsnitt18)(), (),(), (),() och HåkanHolmberg (fp) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 122 börjarmed Utskottet anser och slutar med avutskottet bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att utredningeninte har visat att försvarsministerThage G sökt påverka ÖB attsända ut ett pressmeddelande, som varägnat att tillrättaläggasakförhållandena beträffande den svenskaBosnien-bataljonens uppgift. Det kanemellertid inte uteslutas att de samtalsom fördes mellan statssekreteraren iFörsvarsdepartementet och tjänstemän ihögkvarteret ytterst syftade till attförmå ÖB att offentligt ge uttryck förFörsvarsdepartementets ochförsvarsministerns uppfattningar. Dethar enligt utskottet mindre betydelseför utskottets bedömning i dettasammanhang, om försvarsministernhandlade personligen eller genom ombud.Utskottet konstaterar att innehållet ipressmeddelandet, på grund av oklarheteroch att det inte speglar gällanderättsläge, inte gav en klarläggande bildav den svenska bataljonens uppgifter.Det anmärkningsvärda är enligtutskottets mening att försvarsministerninte ansåg att det fanns anledning förhonom själv eller Försvarsdepartementetatt informera ÖB om detta.Försvarsministern bidrog härigenom tillatt oklarheter skapades beträffande FN:soch därmed den svenska bataljonensåtagande i Bosnien, nämligen attförsvara den av FN proklamerade skyddadezonen Tuzla, eventuellt med utövande avdet våld situationen kunde kräva. I ensituation då andra av FN proklameradeskyddade zoner inte fått det försvar somförespeglats, måste detta beskrivas somuppseendeväckande. En annan sak är attden faktiska militära situationen iBosnien var sådan att Unprofor i sinhelhet led brist på resurser för attkunna leva upp till de krav FN:s uppdraginnebar.Det framstår också enligt utskottetsmening som märkligt attförsvarsministern inte dementeradeinnehållet i den artikel i , som ger uttryck föruppfattningen att försvarsministernskulle ha ålagt ÖB att gå ut med det häraktuella pressmeddelandet, om detta intestämde överens med det faktiskaförhållandet.Försvarsministern kan, med hänsyn tillhans sammantagna agerande i dettasammanhang, inte undgå kritik.13. Olika regeringars uttalanden omsvenskt deltagande i EMU:s tredje fas(avsnitt 19.2)() och () anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 134 börjar med Deuttalanden och slutar med avutskottet bort ha följande lydelse:De uttalanden av företrädare förtidigare regeringar som återgivits ovanstämmer enligt utskottets uppfattningilla med de förpliktelser som Sverigemåste anses ha åtagit sig genom sinanslutning till Maastrichtfördraget.Uppfattningen att genomanslutningen blivit förpliktat att deltai EMU:s tredje fas under förutsättningatt landet uppfyller kriterierna synesockså vara uppfattningen inomkommissionen. Denna uppfattning harockså, som framgår ovan, uttalats avprofessorn i europeisk integrationsrättUlf Bernitz.Det står klart att enligtfördraget måste följa rådets beslut vadgäller deltagande i EMU:stredje fas.Två regeringar har, uppenbarligenmedvetet, sökt ge sken av att helafrågan skall avgöras i ett självständigtsvenskt beslut.Utskottet anser att man på detta sättgett en felaktig bild av fördragen ochde juridiska möjligheter som fördragetmedger. Varken ellerIngvar , som statsminister undertiden närmast före folkomröstningen, kanundgå kritik för detta.Utskottet vill dock framhålla att depolitiska möjligheterna kvarstår förSveriges riksdag att självständigtavgöra frågor som kommer att styraframtiden för svenska folket.14. Särskilda s.k. jämställdhetspengartill filmen (avsnitt 22)(), (),(), (),() och HåkanHolmberg (fp) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 147 börjarmed Ärendet har och slutar med andrafilmprojekt bort ha följande lydelse:Den normala sakliga prövningen av ettärende synes ha blivit åsidosatt pågrund av att på ett tidigtstadium tog ställning för att ansökanborde beviljas och t.o.m.offentliggjorde detta. Ianspråktagandetför det aktuella projektet av anslagetför särskilda jämställdhetsåtgärder kanifrågasättas. Denna bedömning bestyrksav att de handläggande tjänstemännen idepartementet ställde sig skeptiska tillatt jämställdhetsmedel användes för attfinansiera ett filmprojekt.Som framgått av Socialdepartementetspromemoria förekom ingen granskning avfilmen ur kvalitetssynpunkt eller om detfanns andra filmer som kunde vara likaförtjänta av offentligt stöd.Det här beskrivna förfaringssättetbryter enligt utskottets mening mot denprincip om opartiskhet och saklighet sombör ligga till grund för varje beslut omdisponering av offentliga medel. Fördetta kan som ansvarigtstatsråd inte undgå kritik.SAKREGISTERtillkonstitutionsutskottetsgranskningsbetänkanden1971-1994/95AB och ,affären mellan 1990/91:30 s. 94Adoption, utredning omkostnaderna kring 1985/86:33 s. 69Affärsbankernas stöd tillforskning 1986/87:33 s. 69Aidsdelegationen, formenför reglering av verk-samhet i 1991/92:30 s. 22Akademiska sjukhuset -vissa anslagsfrågor 1981/82:35 s. 41Aktievinstbeskattning,befrielse från 1973:20 s. 61974:22 s. 27Algeriet, visskreditutfästelse avseende1984/85:35 s. 38Allmänna arvsfonden,utdelning ur 1989/90:30 s. 94Allmänna förlaget 1975:12 s. 29Allmänna handlingar,principer förregistrering av 1988/89:30 s. 14Angola, bistånd till 1975/76:50 s. 37Anslagsfrågor 1991/92:30 s. 761992/93:30 s. 115Anställningsförordningen,ändring i 1985/86:25 s. 45Ansvarsfördelningenregeringen - StatsföretagAB 1971:34 s. 19Arbetskraft tillbiståndsprojektet 1982/83:30 s. 431983/84:30 s. 44Arbetsmarknadskonflikten1980 1980/81:25 s. 23Arbetsmarknadskonflikten1986 1986/87:33 s. 53ARE-bolagen, upphandling avkonsulttjänster från isamband medoljebesparingskampanjen 1974:22 s. 41Arlandabanan, beredningenav regeringsärende /95:30 s. 171Arvode förutredningsuppdrag (vissaTV-kassettfrågor) 1974:22 s. 39Arvsfonden, allmänna,utdelning ur 1989/90:30 s. 94ASSI i ,avveckling av en pappers-maskin vid 1991/92:30 s. 70AssiDomän AB, försäljningav statligt ägda aktier1994/95:30 s. 144Asylsökande barn, förvar av1990/91:30 s. 70Asylsökande barnssituation, de ensamma 1990/91:30 s. 69Asylärendenregeringens handläggningav /94:30 s. 64regeringens praxis i 1990/91:30 s. 65Asylärenden enligtutlänningslagen /84:30 s. 11se även Utlänningslagen,tillämpningen avAutomat- och roulettspel,tillsyn och kontroll av 1973:20 s. 15Avgångsvederlag till vissadirektörer i Nordbanken /95:30 s. 88Avtalsförhandlingarna pålärarområdet 1989/90:30 s. 63B3LA-projektet 1978/79:30 s. 27Bai Bang, biståndsprojektet1982/83:30 s. 431983/84:30 s. 44Bankkrisen, vissa frågorFondkommissionärsfirmanAlfred 1994/95:30 s. 98Gota-koncernen, 1994/95:30 s. 96Nordbanksfrågor 1994/95:30 s. 84ordförande i bankrörelser1994/95:30 s. 98Bankrörelser, regeringensgodkännande av ordfö-rande 1994/95:30 s. 9Bankstöd,fondkommissionärsfirmanAlfred Bergsmedverkan i förhandlingarom /95:30 s. 98Barn- ochungdomsdelegationen,medelsutdelninggenom /92:30 s. 78Barns rättigheter, ensammaasylsökande barnssituation 1990/91:30 s. 69Basbeloppet, ändrade reglerför 1980/81:25 s. 52Bastionen 1981/82:35 s. 35Befrielserörelser iZimbabwe-Rhodesia, bidragtill 1979/80:50 s. 34Begravningsplats, lagskyddav invigd 1975/76:50 s. 49Belöning, utfästelse av 1987/88:40 s. 65Bemyndigande att inrättaStiftelsen framtidenskultur, utnyttjandet av1994/95:30 s. 216Bemyndiganden inormgivningshänseendefrånriksdagen 1975/76:50 s. 391983/84:30 s. 51985/86:25 s. 101986/87:33 s. 121987/88:40 s. 101989/90:30 s. 171990/91:30 s. 281991/92:30 s. 211992/93:30 s. 24Bensinransoneringen 1973 1974:22 s. 20Beredningen avregeringsärenden /78:35 s. 31984/85:35 s. 81985/86:25 s. 71989/90:30 s. 9Berglingfallet, regeringensbefattning med 1987/88:40 s. 43Beskattning avaktievinster, befrielsefrån 1973:20 s. 61974:22 s. 27Beslutsbefogenhet föröverdirektören vidStatensinvandrarverk 1994/95:30 s. 221Beslutsform vidmedelsutdelning tillsärskildajämställdhetsåtgärder 1991/92:30 s. 78Beslutsformer i regeringen1980/81:25 s. 4Beslutsmotiveringar,allmänt hållna 1990/91:30 s. 171991/92:30 s. 24Besvärsrätt förorganisationer 1972:26 s. 9Besvärsärenden, regeringenshandläggning av 1974:22 s. 311975:12 s. 331975/76:50 s. 51979/80:50 s. 14Besvärsärendenas omfattningoch utvecklingen avantalet ärenden /76:50 s. 74Betygssystemet förgrundskola och gymnasium 1972:26 s. 15Bevakningstjänster iStockholms tunnelbana,upphandling av 1987/88:40 s. ,flyttning av frånUtbildnings-departementet tillCivildepartementet 1983/84:30 s. 44Bibliotekspersonal,utbildningen av 1972:26 s. 15Bildtaffären (till )1983/84:30 s. 29Bilindustrin, regeringenskontakter med 1994/95:30 s. 137Bistånd tillAngola 1975/76:50 s. 37Indonesien 1987/88:40 s. 64Sri Lanka() 1981/82:35 s. 25Biståndsavtal, befogenhetatt underteckna vissa1994/95:30 s. 255Biståndsfrågor 1991/92:30 s. 77Biståndskontorschef,utseende av 1993/94:30 s. 149Biståndsprojektet /83:30 s. 431983/84:30 s. 44Biståndsverksamheten,planer för 1975:12 s. 10BITS, svensk hjälp tillskogsindustrin m.m. iPolen 1992/93:30 s. 56Blekingen AB, direktiv tillstatens företrädare 1991/92:30 s. 69Blockbetygen 1982/83:30 s.