bet · GK01FiU1 · 1996-11-14 00:00:00 — Är statens skuldkvot lågoch räntorna på skulden en marginell post istatsbudgeten skapar detta givetvis bättreförutsättningar för att motverka effekter aven konjunkturförsvagning.I motionen upprepar sittpåstående att den av regeringen förordadeekonomiska politiken, som kännetecknas av enalltjämt stram finanspolitik, är helt inriktadpå ett deltagande i . Utskottet villåterigen understryka att detta är en felsyn.Även om skulle välja att stå utanförEMU så måste det stora underskottet i deoffentliga finanserna elimineras.Enligt motionärerna finns det inte några somhelst sakliga motiv för att skall haen högre nivå på den viktigaste styrräntan änvåra grannländer. Även om differensen iobligationsräntan mellan och Tysklandminskat är skillnaden i realräntenivånbetydande. har, menar motionärerna,ett stort ansvar för att via ytterligaremålmedvetna räntesänkningar möjliggöra enåterhämtning på den svenska hemmamarknaden ochen lägre arbetslöshet.Utskottet konstaterar att de långa räntornahar fallit från (5-årigstatsobligation) till knappt 6,. Regeringensbedömning är att de långa räntorna kan kommaatt sjunka ytterligare eftersom inflationenoch statsfinanserna är under god kontroll. Enviktig förklaring till denna utveckling ärförtroendet för den svenska ekonomin somskapats genom samarbetet mellanSocialdemokraterna och Centerpartiet.Den dämpade inflationen och det ökadeförtroendet har möjliggjort för attlätta på penningpolitiken genom attsänka den s.k. reporäntan vid ett flertaltillfällen. var reporäntan8,. har denreducerats till 4,60 %.Riksbanken har sålunda genomförtbetydande sänkningar av reporäntan. Avgörandeför den fortsatta utvecklingen är ominflationen kan förväntas stiga överinflationsmålet under de kommande åren.Riksbanken gör i sin senaste inflationsrapportbedömningen att inflationen kommer attutvecklas i linje med mål på 2 %.Budgetsaneringen måste enligt motionärernages ett annat fördelningspolitiskt innehållmed förslag som bl.a. omfördelar skattebördanfrån låg- och medelinkomsttagare somkommunsektorn får en resursförstärkning.Utskottet vill i detta sammanhang framhållaatt en omfattande sanering av den offentligasektorns finanser oundvikligen skaparfördelningsproblem. Grunden vid utformningenav konsolideringsprogrammet har dock varit attbördorna skall bäras rättvist. Regeringen hardärför fortlöpande redovisat defördelningspolitiska effekterna av den fördapolitiken. Konsolideringsprogrammet omfattarbåde höjda skatter och besparingar för attbördorna skall bäras så rättvist som möjligt.I propositionen bedöms den sammantagnaeffekten av konsolideringsprogrammet och de nuföreslagna justeringarna ha, med programmetsomfattning i åtanke, en rimligfördelningspolitisk profil. Sålunda bidrar denfemtedel av hushållen som har högst ekonomiskstandard med avbudgetförstärkningen, medan den femtedel somhar den lägsta ekonomiska standarden bidrarmed . I dessa beräkningar ingår inteeffekterna av de kraftigt sänkta räntorna somföljt av regeringens ekonomiska politik. Lägreräntor medför att hushållens köpkraft ökar ochutrymmet för ekonomiska investeringar vidgas.Utskottet vill även erinra om att regeringeni budgetpropositionen föreslår vissafördelningspolitiskt motiverade justeringar avkonsolideringsprogrammet. Efter det attregeringen presenterat sina förslag ibudgetpropositionen har regeringen därutöverbeslutat om en medelsförstärkning tillkommunsektorn för år 1997.I partimotion föreslåsåtgärder för att intensifiera arbetet medjämställdhetsfrågorna. Med hänvisning till vadutskottet tidigare anfört om inriktningen avjämställdhetsarbetet avstyrks motion Fi212 (v)i denna del.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion Fi212 (v) yrkande 1.I motion Fi209 (v) föreslås att en utredningtillsätts med uppdrag att lägga förslag omåtgärder för att stärka den ekonomiskademokratin. Bl.a. föreslås att fonder inrättasför en styrning av investeringsverksamheter.Utskottet är för sin del inte berett attföreslå en utredning med den inriktning somföreslås i motionen. Motionen avslås därmed.I de grönas motion Fi213understyrks vikten av att miljöskuldenminskar. Ett åtgärdsprogram krävs för attminska miljöskuld i anknytning till EMU:skonvergenskrav. Skatteväxling anges som ett avde främsta medlen för att förbättra miljön.Arbetslösheten skall bekämpas med bl.a. engenerell arbetstidsförkortning. Stark kritikriktas mot regeringens fördelningspolitik.Utskottet noterar att i fleraavseenden har samma syn på miljöproblem ochmiljöpolitiken så som de beskrivs ipropositionen. Som framhålls i motionen blirhushållningsaspekterna i ekonomin merframträdande i en långsiktigt hållbar ekonomi.Effektivare energianvändning, ökad grad avåteranvändning och återvinning och minskadtotal användning av naturresurser måste varaviktiga delar i en kretsloppsekonomi. Entillväxt som i stället skulle bygga på enrovdrift av naturen kan aldrig skapa hållbarutveckling.Utskottet vänder sig emellertid motMiljöpartiets uppfattning att det måste rådaett motsatsförhållande mellan en strävan attöka tillväxten och ambitionen att skydda ochförbättra miljön. Enligt utskottetsuppfattning måste den ekonomiska politikenutformas på ett sådant sätt att hänsynstagandetill medborgarnas krav på god livskvalitet,miljö och välfärd i vid mening beaktas. Somanförs i propositionen skall visionen vara attskapa det ekologiskt uthålliga samhället därtillväxt och god miljö förenas. För att nåfram till ett sådant samhälle krävs omfattandeinsatser och inom de flestasamhällsområden. Om de miljöpolitiskainsatserna skall ge resultat som bl.a. innebären minskning av miljöskulden är det också ettnödvändigt villkor att övriga delar av denekonomiska politiken utformas på ett sådantsätt att obalanser av en sådan storleksordningsom drabbade den svenska ekonomin i början av1990-talet inte inträffar.I sin partimotion framhåller atten miljöanpassning av den ekonomiska politikenöppnar stora möjligheter. Miljökraven kan,sägs det i motionen, ses som en av deviktigaste drivkrafterna för en hållbarekonomisk utveckling. De skapar ettförändringstryck som leder till etteffektivare och bättre ekonomiskt utnyttjandeav både naturresurser och arbetskraft.Miljöbranschen är därför i sig en viktigtillväxtbransch med stora och växandemöjligheter i framtiden.Utskottet kan instämma i att de investeringarsom är nödvändiga för att skapa en uthålligtillväxt också bör kunna ge ett väsentligtbidrag till kampen mot arbetslösheten.Beskrivningen av miljöanpassningens positivaeffekter på ekonomin är ett utmärkt exempel påatt det inte behöver finnas någon motsättningmellan en utveckling mot en bättre miljö ochekonomisk tillväxt.I likhet med motionärerna anser utskottet attdet är viktigt att skatterna förutom att debidrar till finansieringen av den offentligasektorns uppgifter också utnyttjas somstyrmedel i miljöpolitiken. Ett stort steg iden riktningen togs i samband medskattereformen 1990-1991.Förslagen i motion Fi213 (mp) innebär attskatteväxling som styrmedel i miljöpolitikenkommer att utnyttjas i stor skala. Enavgörande fråga är därvid hur snabbtskattebaserna kommer att urholkas. kommer attredovisa sina överväganden och förslag rörandedessa frågor.I motion Fi213 (mp) ses en generellarbetstidsförkortning som en åtgärd som måstevidtas om arbetslösheten skall kunna pressatillbaka arbetslösheten.Utskottet vill med anledning av Miljöpartietsförslag att genomföra en generellarbetstidsförkortning anföra följande.1995 års slutbetänkandeöverlämnades till regeringen i september i år.Kommittén behandlar effekterna påsamhällsekonomin om kortare arbetstid införs.Inledningsvis konstaterar utredarna att detfinns olika sätt att förkorta arbetstidengenom lagstiftning. Förutom en allmänförkortning har lagstiftaren möjlighet attgenom en sänkt eller rörlig pensionsålderförkorta arbetstiden.Utredningen har valt att göra en analys av enlagstadgad generell arbetstidsförkortning. Mananalyserar dels de troliga effekterna påverksamhetsnivå, dels konsekvenserna försysselsättningen på samhällsnivå. Utgångspunktför analysen är nationalekonomisk teori samtsammanställningar av såväl teoretisk somempirisk forskning på området. Utredningenkonstaterar att det utifrån teoretiskforskning inte är möjligt att förorda engenerell arbetstidsförkortning i syfte att ökasysselsättningen. De empiriska resultaten ärdäremot mer skiftande och i många europeiskaländer där arbetstidsförkortningar hargenomförts visar resultaten på positivasysselsättningseffekter, om än lägre än vadsom förväntats.Utskottet konstaterar att kommittén inte seren generell arbetstidsförkortning som enavgörande lösning på arbetslöshetsproblemet.Däremot skulle selektiva åtgärder för attförkorta arbetstiden kunna vidtas genom beslutav arbetsmarknadens parter och genomförasgenom kollektivavtal. Utredningen skall nuremissbehandlas innan regeringen föreslåreventuella åtgärder inom detta område.I motion Fi213 (mp) kritiseras regeringensfördelningspolitik. Regeringens nonchalantainställning till fördelningsfrågorna är heltoacceptabel, heter det i motionen. Utskottetanser att motionärernas kritik av den fördafördelningspolitiken är både onyanserad ochorimlig. När det gäller fördelningspolitikenhänvisar utskottet till vad som anförtstidigare i betänkandet vid behandlingen avmotion Fi212 (v).Med det anförda avstyrker utskottet motionFi213 (mp) yrkandena 1, 6, 7, 10, 14 och 23.I motion Fi214 ärframställningen på samma sätt som ivårpropositionen (prop. 1995/96:150)koncentrerad till de budgetpolitiska frågorna.När det gäller riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken framhålls i motionen att om denekonomiska politiken skall bidra till attpressa tillbaka arbetslösheten är detmotionärernas uppfattning att det måste skapasbättre förutsättningar för nya och växandeföretag. I det sammanhanget pläderarmotionärerna för en stor satsning påtjänstesektorn. Vidare anförs att de utsattagrupperna i samhället drabbats för hårt avsaneringsprogrammet och attfördelningspolitiken därför måste läggas om.Utskottet konstaterar att inom områdenafinans- och skattepolitiken,arbetsmarknadspolitiken och arbetsrätten,lönebildningen och villkoren för företagandefinns stora likheter mellan Kristdemokraternasmotion och den politik som förordas avModerata samlingspartiet och Folkpartiet.Utskottets ställningstagande till dessa frågorframgår av vad utskottet tidigare ibetänkandet framfört vid behandlingen avmotionerna Fi204 (m) och Fi211 (fp). Sittställningstagande till den fördafördelningspolitiken har utskottet redovisat iavsnittet om riktlinjer förden ekonomiska politiken.Med anledning av förslagen i motion Fi214(kd) till särskilda insatser förtjänstesektorns utveckling vill utskottetanföra följande.I motionen framhålls bl.a. att generelltminska tjänsteföretagens kostnader genom tillexempel sänkt moms eller sänktarbetsgivaravgift skulle, för att ge någonbetydande effekt, vara enstatsfinansiellt alltför dyr åtgärd. Som ettförsta steg bör därför en selektiv lösningväljas. Därvidlag har hushållssektorn och ROT-sektorn en betydande potential.Utskottet vill framhålla att tjänstesektornutgör en betydande del av den svenskaekonomin. Privat och offentligtjänsteproduktion uppgår till av BNPoch de svarar tillsammans för ca tvåtredjedelar av den totala sysselsättningen. jämförelse med andra länder framgår attbilden är likartad i flertalet OECD-länder.Tjänstesektorn utgör drygt hälften av BNP ochsvarar för mellan hälften och två tredjedelarav sysselsättningen i dessa länder. Sverigehar dock den största andelen offentligtproducerade tjänster bland ,vilket kan förklaras med den stora andelenomsorgstjänster som i utförs ioffentlig regi. Men också i är det deprivata tjänsterna som utgör större delen avtjänstesektorn.Tjänstesektorn svarar sålunda för enbetydande del av sysselsättningen ochutvecklingen i denna sektor är därför viktigför att klara en halvering av arbetslösheten.Som framgår av propositionen har regeringendärför tillsatt en utredning med uppdrag attanalysera den privata tjänsteproduktionenssamhällsekonomiska roll och dess betydelse försysselsättningen. Utredningen skall vidareanalysera motiven för att effekterna av olikatänkbara regel- ändringar, som syftar till attfrämja utbud och efterfrågan på privatatjänster och sysselsättningen i denna del avekonomin. Utredningsarbetet skall genomförasskyndsamt och vara avslutat före den 15 mars1997.När det gäller den inriktning av denekonomiska politiken som rör miljön föreslås imotion Fi214 (kd) yrkande 24 att regeringenökar insatserna vad avsermiljöersättningsprogrammet för jordbruket föratt därigenom skall tillgodogöra sigett större bidrag från EUUtskottet vill här hänvisa till attregeringen i budgetpropositionen föreslår attnivån på miljöersättningsprogrammet skallhöjas . Därmed höjsomfattningen av programmet med 600 miljonerkronor per år.Mot denna bakgrund avstyrks motion Fi214 (kd)yrkande 1 och 24.I motion Fi214 (kd) yrkande 12 framhålls ävenatt det övergripande målet för den ekonomiskapolitiken skall vara att halvera den totalaarbetslösheten och inte som anges ipropositionen att halvera den öppnaarbetslösheten. I motionen hävdas attregeringen valt "öppen arbetslöshet" därföratt bakom ett sådant mål kan en storutbildningssatsning och traditionellaarbetsmarknadspolitiska åtgärder döljas.Utskottet har svårt att avgöra om dettamisstänkliggörande av regeringens mål beror påett avsiktligt missförstånd eller allmännasvårigheter att ta del av en propositionstext.Utskottet har i anslutning till behandlingenpå av propositionen omåtgärder för att halvera den öppnaarbetslösheten (prop. 1995/96:207och 1995/96:FiU15 s. 38) utförligt redovisatvarför regeringen valt att målsätta den öppnaarbetslösheten. Utskottet vill i dettasammanhang hänvisa till här nämnda betänkande.Utskottet avstyrker motion Fi214 (kd) yrkande12.I motion Fi210 redovisar sininriktning av den ekonomiska politiken(yrkande 1). Utskottet konstaterar medtillfredsställelse att de ekonomisk-politiskariktlinjer som anges i motionen stämmer välöverens med den inriktning av politiken somförordas i budgetpropositionen.Socialdemokraterna och harsedan våren 1995 samarbetat om den ekonomiskapolitiken. Utskottet har i inledningen tilldetta avsnitt av betänkandet konstaterat attdetta samarbete har haft en avgörandebetydelse för den politiska stabilitetenvilken i sin tur starkt bidragit till sänktaräntor, stärkt krona och ökad tillväxt.Samarbetet fullföljs nu genom att ytterligareintensifiera arbetet med att nå målet atthalvera den öppna arbetslösheten till år 2000.Utskottet tillstyrker de allmänna riktlinjerför den ekonomiska politiken som förordas ibudgetpropositionen och som Centerpartietställt sig bakom.SparandetI motionerna Fi201 (m) och Fi206 (m) och Fi214(kd) och i partimotionunderstryks vikten av ett ökat sparande. Ettprivat sparande ses som en av de viktigastekällorna för den enskildes trygghet. Imotionerna framhålls det enskilda sparandetsbetydelse för kapitalbildningen. Samtidigtunderstryks det privata ägandets avgörandebetydelse för en fungerandemarknadshushållning. I motion Fi206 (m)konstateras vidare att är Sverigeett land med dåligt sparklimat. Skattesystemetbör därför utformas så att det lönar sig attarbeta och spara och driva företag.Skattetrycket måste sänkas. Långsiktigt fastaspelregler måste gälla. Den i motionenföreslagna sparpolitiken syftar till att skapaett generellt gott klimat för privat sparande,med regler och skatter som är internationelltkonkurrenskraftiga. En modell föreslås med treolika sparformer: ungdomssparande,medborgarkonto och ett förbättratpensionssparande. Avsikten är att stimuleraett långsiktigt bundet privat sparande.Därutöver förordar motionärerna mer gynnsammavillkor för aktiesparare och vinstandelar iföretag.Utskottet vill med anledning av vad somanförts i motionerna anföra följande.Enligt utskottets mening förs i motionernaresonemang om sparandets betydelse som om densvenska ekonomin utnyttjar alla resursersom står till buds och att det påarbetsmarknaden närmast råder fullsysselsättning. Så är inte fallet. Somframhålls i andra avsnitt i här citerademotioner befinner vi oss i ett läge med högarbetslöshet. Under de inledande åren av stagnerade den svenska ekonomin. Undernågra år minskade den totala produktionen. Enav förklaringarna till denna utveckling varatt den privata konsumtionen minskade.Spegelbilden till denna utveckling var attsparkvoten ökade. Den privata konsumtionen ökadedvs. sparkvoten föll och BNP-tillväxten ökadetill . Ekonomin befinner sig nu i enuppgångsfas men det går inte att med fullsäkerhet hävda att den är säkerställd. Det ärenligt utskottets mening av stor vikt att detnu sker en återhämtning på hemmamarknaden. Ensådan utveckling bör innebära högreinvesteringar och ökad tillväxt vilket i sintur leder till att läget på arbetsmarknadenkommer att förbättras. Det saknas emellertidinte orosmoln. SCB:s senaste redovisning avhushållens inköpsplaner (961105) anger en ökadpessimism vad gäller utvecklingen av den egnaekonomin. Att i nuvarande situation med enextremt hög arbetslöshet inrikta denekonomiska politiken på att stimulerahushållen att öka sin sparkvot anser utskottetvara felaktigt.Med hänvisning till vad utskottet här anförtavstyrker utskottet motionerna Fi201 (m)yrkande 4, Fi206 (m) yrkandena 1 och 3-6 samtFi214 (kd) yrkande 17.I detta sammanhang vill utskottet ocksåkommentera vad som anförs ibudgetpropositionen att i framtidenbör ha ett permanent överskott i de offentligafinanserna. I Moderata samlingspartiets motionom den ekonomiska politiken avvisas en sådaninriktning av finanspolitiken. I motionenhävdas att ett permanent överskott i denoffentliga sektorns finanser inte är någontingannat än en överbeskattning av medborgarna.Utskottets uppfattning är att det kan finnasskäl till att kan ha ettöverskott i de offentliga finanserna. Somockså framhålls i propositionen har enlång tradition av detta. Under efterkrigstidenförenades full sysselsättning, stigandereallöner och en snabb utbyggnad avnäringslivet med låg inflation, en starkutrikesbalans och ett positivt sparande i denoffentliga sektorn. Överskott i de offentligafinanserna är i en ekonomi med fulltkapacitetsutnyttjande väsentligt för att kunnaskapa utrymme för investeringar och samtidigtundvika omfattande bytesbalansunderskott. Detsvenska pensionssystemet innebär vidare attstaten har gjort stora utgiftsåtaganden. Föratt undvika underskott då andelen pensionärerökar måste det finnas goda reserver. Ettpermanent överskott i de offentliga finansernagör det också möjligt att minska statsskulden.En sådan utveckling är en förutsättning föratt kunna driva en aktiv stabiliseringspolitiknär konjunkturen försvagas. Målet förbudgetpolitiken bör, mot härgiven bakgrund och under förutsättning attläget på arbetsmarknaden påtagligt förbättras,vara att etablera ett överskott i denoffentliga sektorns finansiella sparande.I motion Fi213 (mp) görs bedömningen atthushållens sparkvot inte kommer att sjunka såmycket som regeringen förutspår. För attkompensera en utveckling med allt för lågprivat konsumtion föreslår motionärerna en meraktiv fördelningspolitik och ökade resursertill kommunsektorn. Dessa åtgärder skulle geett större ekonomiskt utrymme främst tillgrupper med små ekonomiska marginaler, som ärmer konsumtionsbenägna.Som utskottet tidigare i betänkandet redovisattalar flera faktorer för att motionärerna harfel i sin bedömning av sparkvotens utveckling.Till kommunsektorn har regeringen efter detatt budgetpropositionen överlämnades tillriksdagen utlovat en resursförstärkning. Dettaframgår av regeringens skrivelse 1996/97:51.Som anförts i propositionen skapar deförbättrade offentliga finanserna en störrehandlingsfrihet framgent än vad som har varitfallet under de senaste årens saneringsarbete.Det kommer därför att vara möjligt att senareöverväga vissa fördelningspolitisktprioriterade insatser.Utskottets ställningstagande till defördelningspolitiska frågorna har ibetänkandet behandlats i anslutning tillavsnittet om motion Fi212 (v).Med hänvisning till vad utskottet anförtavstyrker utskottet motion Fi213 (mp)yrkandena 8 och 9.Kommunerna och samhällsekonominDen kommunala sektorns ekonomiskautrymmeMotionernaI motion Fi212 framhålls att kommunernamåste få ett större ekonomiskt utrymmeframöver. Som skäl därför anges bl.a. attbehovet av äldreomsorg ökar till år2020 till följd av ändrad åldersstruktursamtidigt som kostnaderna för grundskolanstiger. Antalet elever i beräknasenligt motionen således öka med 125 000 tillår 2000 och sedan fortsätta att öka.Till dettakommer en ökad pensionsskuld, ökadesocialbidragskostnader och ett minskatskatteunderlag på grund av arbetslösheten ochstatliga egenavgifter.Den politik som regeringen står bakom ibudgetpropositionen utgår däremot från att denkommunala konsumtionen kommer att fortsättaatt minska liksom antalet kommunaltsysselsatta. Det finns också risk för minskadekommunala skatteinkomster som en följdav att kommunerna fått för stora preliminäraskatteinkomster under tidigare år.När det gäller de dramatiskt ökadesocialbidragskostnaderna i kommunerna undersenare år är de en direkt effekt av en radnedskärningar i välfärdssystemen som statengenomfört, hävdar motionärerna. Det finnsenligt motionen starka argument för den modellsom används i där stat och kommunerdelar på socialbidragskostnaderna. Dettatvingar staten att i större utsträckning utvärdera de samhällsekonomiska effekternaav enskilda besparingsbeslut.I de grönas motion Fi213 tasolika frågor upp om kommunsektorns ekonomi i.Motionärerna pekar på att kommunernas ochlandstingens ekonomi enligtpropositionen kommer att försämras. Enligt deredovisade beräkningarna kommer underskottet iden kommunala sektorn att uppgå till3,5 miljarder, till 13,2 miljarder ochår 1998 till 10,3 miljarder. Denna negativautveckling förklaras till stor del av statligabeslut, men trots detta vidtar regeringeninte de åtgärder som krävs för att kompenserakommunsektorn. Även i motion Fi213 (mp)betonas att behovet av kommunala tjänsterkommer att öka som en följd avbefolkningsförändringarna som ökadesocialbidragskostnader i många kommuner tarresurser i anspråk som skulle behövas förvård, omsorg och utbildning.Miljöpartiet har föreslagit att deavdragsgilla egenavgifterna åren 1997 och 1998inte skall höjas. Därigenom urholkas inte detkommunala skatteunderlaget. Även Miljöpartietsförslag till skatteväxling ger enligtmotionärena ett positivt netto förkommunsektorn, vars verksamheter ärenergisnåla men lönekostnadsintensiva. Om manockså inräknar effekterna av partiets förslagom arbetstidsförkortning pervecka och föreslagna ändringar isocialförsäkringarna kommer, enligt motionen,de ekonomiska förutsättningarna förkommunsektorn (i form av ökade intäkter ochminskade kostnader) bli 2,8 miljarder 1997 4,7 miljarder 1998och 7,6 att miljarder 1999.Sammantaget innebär denna politik en bättrekonsumtionsutveckling och störresysselsättning i kommuner och landsting än medden politik som regeringen förordar.Utskottets bedömningUtskottet vill understryka att ochregeringens ambition i samband med de senasteårens sanering av statsfinanserna bl.a. harvarit att kärnverksamheterna i kommuner ochlandsting, d.v.s. skola, vård och omsorg,skall prioriteras framför statligatransfereringar. då storabesparingar har gjorts i de statligautgifterna har statsbidragen till kommuner ochlandsting i princip hållits nominelltoförändrade. har ettambitiöst rationaliseringsarbete bedrivits påkommunal nivå. Den anpassning till knappaekonomisk ramar som genomförts har bl.aresulterat i att antalet sysselsatta inom denkommunala verksamheten har gått ner. Samtidigthar kvaliteten i verksamheten enligt gjordabedömningar generellt sett kunnatupprätthållas på ett rimligt sätt.