bet · GK01NU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Endast ett riksdagsbeslut ifråga om forskningen i enlighet med vadModerata samlingspartiet förordat kansäkerställa att den tekniska forskningenfår utvecklingsmöjligheter somöverensstämmer med långsiktigaintressen.Vidare har neddragningar beräknats påföljande anslag: Stöd till kooperativutveckling (A 3) - ,Kostnader för omstrukturering av vissastatligt ägda företag m.m. (A 7) - 25miljoner kronor, () -samt Stöd tillkonsumentorganisationer (F 5) - 4,1miljoner kronor. Motiveringar till dessaneddragningar, som återfinns i motion1996/97:N265 (m), har redovisats i dettabetänkande. När det gäller statligaföretag vill vi erinra om att Moderatasamlingspartiet lagt fram förslag om attförsäljning av dessa företag böråterupptas i en omfattning som motsvarar10 miljarder kronor . Syftet äratt skapa fungerande ägarstrukturer ibolagen, långsiktigt breddariskkapitalmarknaden, stärka statskassansamt renodla statens roll.2. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24Näringsliv (mom. 2)() anför:I näringsutskottets yttrande tillfinansutskottet över utgiftsramarna förenergi och näringsliv (1996/97:NU1y)redovisade jag i ett särskilt yttrandemina synpunkter på betydelsen av tekniskforskning och utveckling. Denna är avgrundläggande betydelse förmöjligheterna att uppnå förnyelse,tillväxt och ökad produktivitet inäringslivet. Teknikutveckling ochproduktförnyelse är strategiska faktorerför de svenska företagenskonkurrenskraft.Sverige har en unik position när detgäller tillgångar på råvaror inom skogs-, livsmedels- och mineralområdena. Desvenska råvarorna är en förutsättningför ett fortsatt välstånd. Dennationella förädlingsgraden av dessaråvaror måste öka. Genom en välutvecklad basråvarutillgång har Sverigegoda möjligheter att ta marknadsandelarpå världsmarknaden. Bland annat innebärSveriges stora skogstillgångarutvecklingsmöjligheter inom ett stortantal områden. För att bättre kunna tatill vara denna resurs behövsytterligare insatser för tillämpadforskning vid universitet och högskoloroch inom näringslivet.Vad gäller forskningsstiftelsernasverksamhet så bör det vara förenligt medden gällande inriktningen att medel istörre utsträckning än för närvarandeutnyttjas för tillämpad forskning.Forskningen måste vidare på ett tydligtsätt relateras till sådana områden därsvensk industri har förutsättningar attvara internationellt konkurrenskraftig.Även under högkonjunktur harinvesteringarna i framtidahögteknologiska varor och tjänster varitblygsamma i , vilket är mycketallvarligt. Ett målmedvetet arbete föratt ta till vara och utvecklainnovationer måste komma till stånd. Fördetta krävs ett gott samarbete mellannäringsliv, universitet/högskolor ochkapitalmarknaden.Om den industriella förnyelsen skallfortskrida är det av avgörande betydelseatt nya idéer och uppfinningar kommerfram och att innovationsprocessen kommeri gång. Härvid erfordras såvälsamhälleliga som privata insatser. Ettgott innovationsklimat kräver följandegenerella förutsättningar: ett brainvesteringsklimat, låg ränta, likartadespelregler för små och för storaföretag, väl fungerande marknader samtenkla regler för statliga stöd.3. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24Näringsliv (mom. 2)() anför:Folkpartiet liberalernas förslag tillbudget för innebär i sinahuvuddrag sänkta skatter för företagandeoch tillväxt med en stark rättviseprägelgenom en tydligare omsorg om de mestutsatta i och utanför (för enutförligare redovisning hänvisas tillreservation nr 48 i betänkande 1996/97:FiU1). förslag till ram förutgiftsområde 24 Näringsliv, som var 63miljoner kronor lägre änSocialdemokraternas och Centerpartietsförslag, har emellertid avslagits avriksdagen i budgetprocessens förstasteg. Då budgetförslag ären helhet är det i detta andra steg intemeningsfullt att fullfölja deanslagsyrkanden som ingick i förslaget.Jag deltar således inte i utskottetsbeslut i detta betänkande avseendemoment 2 om anslag m.m. inomutgiftsområde 24 Näringsliv. I detföljande redovisar jag Folkpartietsbedömningar av hur näringspolitiken börinriktas och vilken fördelning på anslaginom utgiftsområde 24 Näringsliv somförordats.De övergripande målen för denekonomiska politiken - vilkennäringspolitiken är underordnad - skallenligt en reservation (m, fp, kd) tilldet nyssnämnda betänkandet 1996/97:FiU1vara att skapa förutsättningar för snabbtillväxt, en kraftig ökning av antaletnya arbetstillfällen och en godreallöneutveckling. Skall dessa målkunna uppfyllas, så attmassarbetslösheten elimineras ochSverige inte längre halkar efter denekonomiska utvecklingen i övrigaindustriländer, krävs en genomgripandeförändring av den ekonomiska politiken.Det fordras en, i bred bemärkelse, nyekonomisk politik som leder tillstabilitet, ökar friheten och stärkerincitamenten till arbete och förkovransamt främjar privat ägande, friföretagsamhet och konkurrens.Långsiktigt stabila offentliga finanseroch ett stabilt penningvärde ärgrundläggande för företags ochprivatpersoners möjligheter att planerasin framtid.I olika motioner från Folkpartietliberalerna, bl.a. motionerna 1996/97:Fi211, 1996/97:N251 och 1996/97:N255,redovisas hur näringspolitiken börutformas. Näringspolitikens främstauppgift är att bidra till att avvärjahotet om en bestående arbetslöshet. Fördetta krävs det en radikalt annorlundapolitik än den som regeringen bedriver isamarbete med . En sådan nypolitik måste utgå från det faktum attden helt övervägande delen av de nyajobben skall komma i det privatanäringslivet, vilket kräver en strategiför jobb genom företagande.Politikernas uppgift är att undanröjade hinder för företagande som har byggtsupp . I detta syftekrävs det enligt min mening åtgärder påföljande områden:- Ändringar av reglerna på detarbetsrättsliga området, t.ex. nyaregler för anställningsskydd ochmedbestämmande samt vid konflikter.- Ändringar på skatteområdet, t.ex.avskaffande av dubbelbeskattningen,lägre skatt för fåmansbolag, ändradeinkomst- och fastighetsskatter, ändraderegler för sjukförsäkringen.- Ändringar på konkurrensområdet, t.ex.lagstiftning om förbud mot kommunalabolag, etablerande av en ny arena förnyföretagande i gränssnitttet mellanoffentlig och privat verksamhet,borttagande av etableringshinder.- Försäljningen av statliga företag böråterupptas i en omfattning som motsvarar10 miljarder kronor . För attfrämja konkurrensen bör ABdelas och säljas ut, ägardirektiven tillTelia AB ändras ochförsäljningsmonopolet för ApoteksbolagetAB brytas.Jag förordade alltså, som nämnts, enlägre ram för utgiftsområde 24Näringsliv än vad regeringen föreslagitoch beslutat om. Hur den - med63 - minskade ramenborde fördelas på olika anslag framgårav en avvikande mening (fp) tillutskottets yttrande 1996/97:NU1y.Besparingar har beräknats på följandeanslag: Kostnader för omstrukturering avvissa statligt ägda företag, m.m. (A 7)- , Teknisk forskningoch utveckling (D 1) - 25 miljonerkronor (avseende ett program förverkstadsteknisk forskning) samtInvesteringsfrämjande (E 5) - 20miljoner kronor.När det gäller den av regeringenföreslagna - och av utskottet i dettabetänkande tillstyrkta - neddragningenbeträffande teknisk forskning ochutveckling vill jag erinra om attregeringens förslag om ändring avstiftelselagen, som nyligenfattat beslut om (prop. 1996/97:22, bet.LU2), avvisats i en reservation (m, fp).Enligt min mening är det helt förenligtmed den gällande inriktningen avforskningsstiftelsernas verksamhet attmedel från stiftelserna i störreutsträckning än utnyttjasför den typ av tillämpad forskning somNUTEK stöder. Dessutom vill jag hänvisatill att de ökade satsningar pågrundforskning som har föreslagits imotioner av liberalerna påsikt även skulle komma den tillämpadeforskningen till del.4. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24Näringsliv (mom. 2)() anför:Som anges i reservation nr 3 till dettabetänkande innebar Vänsterpartietsförslag till budget för attramen för det här aktuellautgiftsområdet 24 Näringsliv överstegdet som blev beslut med . Jag har valt att trotsdetta delta i utskottets beslut avseendemoment 2 om anslag m.m. inomutgiftsområde 24 Näringsliv. I dennyssnämnda reservationen har jag, medutgångspunkt från att nufastställt ramen för utgiftsområdet till2 , föreslagit enöverföring av medel från A 2-anslagetSmåföretagsutveckling till A 3-anslagetStöd till kooperativ utveckling.Enligt min mening skulle emellertidnäringspolitiken ha fått en merändamålsenlig utformning om de förslagsom lagts fram av hadevunnit bifall ibudgetprocessens första steg. I motion1996/97:N271 (v) föreslås sålunda enökning av A 1-anslaget med 30 miljonerkronor. Av dessa medel skulle 10miljoner kronor utnyttjas av förstöd till utbildning av företagare,t.ex. genom s.k. företagsgymnasier, samtför uppbyggnad av system för mentorskap.Vidare skulle 20 miljoner kronoravsättas för åtgärder för att underlättaför småföretagen att komma ut påexportmarknaden och deltagande i olikaEU-program.Vidare borde enligt Vänsterpartietsförslag tillföras A2-anslaget Småföretagsutveckling. Avdessa medel skulle 330 miljoner kronoranvändas inom området såddfinansiering.Effektiviteten i detta stöd visas av detfaktum att av de främstateknikbaserade tillväxtföretagen harfått riskfinansiering från . Detfinns en typ av företag s.k.högriskföretag som hamnar mellan tvåstolar när det gäller finansiering.Varken Industrifonden eller harmöjlighet att stödja dem. För dettaändamål föreslås i motionen ett belopppå . Även i nästa stegnär företaget skall ut på marknaden kandet uppstå finansieringsproblem. Förstöd till marknadsintroduktion föreslåsdärför i motionen 20 miljoner kronor.Det är inte bara finansieringsresursersom erfordras i företagens tidigakommersialiseringsfas. Företagen behöverockså kompetensutveckling. För insatserför nätverksbyggande för teknik ochkompetens föreslås ett ökat anslag med50 . Teknikupphandlinghar visat sig vara en effektiv metod föratt få fram nya produkter. En ökning avanslaget med föreslåsi motionen för detta ändamål. Vidareföreslås i motionen en ökning avanslaget med förverksamhet med stöd till kvinnligaaffärsrådgivare. Denna verksamhet börinte som tidigare endast bedrivas inomstödområdet utan över hela landet.A 3-anslaget Stöd till kooperativutveckling föreslås i motionen ökas med18,. Detta förslag harföljts upp i reservation nr 3.I motion föreslåsvidare en ökning av A 4-anslagetTuristfrämjande med 150 miljoner kronor.I förhållande till de andra nordiskaländerna avsätter ett blygsamtbelopp för marknadsföring av turism, 6kr per person och år jämfört med iDanmark, i och iFinland.Den maringeologiska verksamheten vidSGU skulle med förslagom en ökning av det aktuella anslagetmed kunnasäkerställas. Som anförs i reservationnr 3 anser jag dock, mot bakgrund av attregeringen anmodas att återkomma tillriksdagen i den ekonomiskavårpropositionen i frågan, att anslagettills vidare kan fastställas till den avregeringen föreslagna nivån.I motion föreslås ocksåen ökning av D 1-anslaget Tekniskforskning och utveckling med 286,6miljoner kronor. De insatser som görs pådetta område är mycket viktiga förutvecklingen inom näringslivet.Slutligen föreslås i motionen en ökningav F 2-anslaget med 20miljoner kronor. Denna utökning skulleanvändas för att finansiera kommunalbudgetrådgivning riktad till hushållen.Sammantaget är det alltså mycketkraftfulla insatser som Vänsterpartiethar föreslagit. Med dessa skullemöjligheterna att åstadkomma enminskning av arbetslösheten öka.Regeringen intar, enligt min mening, enalltför passiv roll i näringspolitiken.5. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24Näringsliv (mom. 2)() anför:I det fattade riksdagsbelutet omutgiftsramar och beräkning avstatsinkomsterna har företrädaren förKristdemokraterna ställt sig bakom detförslag till totala utgifter påstatsbudgeten och den fördelning påutgiftsområden som framgår av enreservation (51) till finansutskottetsbetänkande /97:FiU1. Detta förslaginnebar att de totala utgifterna skullevara lägre än vadsom blev beslut. När detgäller det här aktuella utgiftsområdet,24 Näringsliv, innebar den föreslagnaramen en ökning med 506 miljoner kronorjämfört med det som blev riksdagensbeslut. Jag står fast vid det avKristdemokraterna framlagdabudgetförslaget, varför jag vidutskottets behandling av fördelning avden fastlagda utgiftsramen inte deltar ibeslutet avseende moment 2 om anslagm.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Idet följande redovisar jag minabedömningar av hur näringspolitiken börinriktas och vilken fördelning på anslaginom utgiftsområde 24 Näringsliv jagförordat.De övergripande målen för denekonomiska politiken - vilkennäringspolitiken är underordnad - skallenligt en reservation (m, fp, kd) tilldet nyssnämnda betänkandet 1996/97:FiU1vara att skapa förutsättningar för snabbtillväxt, en kraftig ökning av antaletnya arbetstillfällen och en godreallöneutveckling. Skall dessa målkunna uppfyllas, så attmassarbetslösheten elimineras ochSverige inte längre halkar efter denekonomiska utvecklingen i övrigaindustriländer, krävs en genomgripandeförändring av den ekonomiska politiken.Det fordras en, i bred bemärkelse, nyekonomisk politik som leder tillstabilitet, ökar friheten och stärkerincitamenten till arbete och förkovransamt främjar privat ägande, friföretagsamhet och konkurrens.Långsiktigt stabila offentliga finanseroch ett stabilt penningvärde ärgrundläggande för företags ochprivatpersoners möjligheter att planerasin framtid.I olika motioner frånKristdemokraterna, bl.a. motion1996/97:N256, redovisas hurnäringspolitiken bör utformas. Imotionen anges under följande rubrikerKristdemokraternas vision och strategiför hur skall återupprättas somvälfärdssamhälle, byggt på ett växandepersonligt ansvarstagande där individer,familjer och företag tillsammansutvecklas:- Social och ekologisk marknadsekonomi.- Privat äganderätt och avtalsfrihet.- Gemensamt etiskt handlingssätt.- Stärkt personligt ansvarstagande.- Subsidiaritetsprincipen.- Statens roll i näringspolitiken. (Denna roll skall vara att sätta ramaroch övervaka spelreglerna på marknaden,ansvara för samhällsplanering ochinfrastruktur samt att skapaförutsättningar för långsiktig tillväxt.När staten agerar såväl domare somspelare på marknaden är risken stor attkonkurrensen snedvrids och attinvesteringar inte görs på ett optimaltsätt i de företag som har de bästaförutsättningarna. )- Stabila spelregler.- Konkurrens och avreglering. (Blandannat måste risken för konkurrenssnedvridning i skärningsområdena mellanoffentlig och privat verksamhetundanröjas. )- Drivkrafter för företagande.Enligt uppfattning ärdet framför allt följande tre områdensom kan beräknas varasärskilt expansionsstarka: IT-sektorn,miljö- och energisektorn samttjänstesektorn. Det är i de småföretagen som de största möjligheternatill nyanställningar finns. För attunderlätta startande och fortsatt driftav företag bör följande åtgärder vidtas:minskad byråkrati, förenklat regelverk,ökat riskspridande, förbättrad tillgångtill riskkapital genom framför alltförändringar i skattesystemet samt stödtill kvinnors företagande. Vidare bör enökad utförsäljning av statliga bolagske, i linje med de beslut som togsunder den förra mandatperioden.Jag förordade alltså, som nämnts, enhögre ram för utgiftsområdet Näringslivän vad regeringen föreslagit ochriksdagen beslutat om. Hur den - med 506miljoner kronor - utökade ramen bordefördelas på olika anslag framgår avmotion 1996/97:N256 (kd). Statsmakternabör vidta åtgärder för att åstadkommaatt en ny marknad för hushållstjänsterkommer till stånd. För detta ändamål harberäknats under ettnytt anslag. Vidare har förordats enökning av anslaget till tekniskforskning och utveckling (D 1) med 200miljoner kronor. Jag vill slutligen idetta sammanhang erinra om att det imotioner (bl.a. kd) yrkades avslag påregeringens förslag om ändring avstiftelselagen, som nyligenfattat beslut om (prop. 1996/97:22, bet.LU2).Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv1 000-tal kronorUtskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag tilanslagsfördelning. Företrädarna för (m), (fp) och (kd) har avstått från attdelta i beslutet om anslag (se särskilda yttranden nr 1, 3 och 5).Verksamhetsområde Regeringen s ets förslag i förförslag förslag hållande tillutskottetsförslagRes. 4(v) (mp)A Näringspolitik1 Närings- och 353 268 353 268 - 88 000teknikutvecklingsverket:Förvaltningskostnader (ram)2 Småföretagsutveckling (ram) 106 393 106 393 - 18 500 +77 0003 Stöd till kooperativ utveckling 6 500 6 500 +18 500 +19 000(ram)4 Turistfrämjande (ram) 81 374 81 374 - 40 0005 Täckande av förluster vid viss 12 500 12 500garantigivning, m.m. (ram)6 Medel till AB kanalbolag förupprustning och drift av kanalen 15 000 15 000(obet)7 Kostnader för omstrukturering av 25 000 25 000 - 25 000vissa statligt ägda företag, m.m.(ram)8 Avgifter till vissa 24 329 24 329internationella organisationer(ram)9 geologiska undersökning: 124 921 124 921 +7 000Geologisk undersökningsverksamhetm.m. (ram)1 geologiska undersökning: 4 860 4 8600 Geovetenskaplig forskning (ram)B Teknologisk infrastruktur1 Patentbesvärsrätten (ram) 11 021 11 0212 Styrelsen för ackreditering och 12 975 12 975teknisk kontroll:Myndighetsverksamhet (ram)3 Styrelsen för ackreditering och 8 760 8 760 +1 000teknisk kontroll: Bidrag tillriksmätplatser (obet)4 (ram) 36 520 36 5205 (ram) 15 150 15 1506 Bidrag till standardisering, 77 802 77 802provnings- och mätteknisk FoU m.m.(ram)C Konkurrensfrågor1 (ram) 62 271 62 2712 Konkurrensforskning (ram) 1 736 1 736 +1 000D Teknisk forskning och utveckling1 Teknisk forskning och utveckling 783 447 783 447 - 90 000(ram)2 Rymdstyrelsen: 14 270 14 270Förvaltningskostnader (ram)3 Rymdverksamhet (ram) 576 091 576 091 - 30 0004 Bidrag till Stiftelsen 533 32 533teknisk-vetenskapligaattachéverksamhet (obet)5 Bidrag till 5 467 5 467 - 2 000Ingenjörsvetenskapsakademien(obet)E Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande1 (ram) 48 169 48 1692 Exportfrämjande verksamhet (ram) 136 051 136 0513 (ram) 120 000 120 0004 AB Svensk Exportkredits 16 500 16 500statsstödda exportkreditgivning(ram)5 Investeringsfrämjande (ram) 41 000 41 000 - 20 000F Konsumentfrågor1 (ram) 5 888 5 8882 (ram) 69 445 69 4453 (ram) 13 788 13 7884 (ram) 5 945 5 9455 Stöd till konsumentorganisationer 4 100 4 100 +2 000(ram)6 Stöd till konsumentforskning (ram) 2 Bidrag till miljömärkning av 4 600 4 600produkter (obet)SUMMA 2 859 744 2 859 0 - 188744 000 Ärendet 1Sammanfattning 1Propositionen 2Motionerna 3Utskottet 7Inledning 7Näringspolitik 8Närings- ochteknikutvecklingsverket:Förvaltningskostnader 8Propositionen 8Motionerna 9Vissa kompletterande uppgifter 9Småföretagsutveckling 10Propositionen 10Motionerna 10Vissa kompletterande uppgifter 11Stöd till kooperativ utveckling 12Propositionen 12Motionerna 13Vissa kompletterande uppgifter 14Turistfrämjande 15Propositionen 15Motionerna 15Vissa kompletterande uppgifter 16Täckande av förluster vid vissgarantigivning, m.m. 16Medel till AB kanalbolag förupprustning och drift av kanalen 16Kostnader för omstrukturering avvissa statligt ägda företag, m.m. 16Propositionen 16Motionerna 17Tidigare riksdagsbehandling 17Avgifter till vissainternationella organisationer 18Sveriges geologiska undersökning:Geologisk undersökningsverksamhetm.m. 18Propositionen 18Motionerna 19Vissa kompletterande uppgifter 21Sveriges geologiska undersökning:Geovetenskaplig forskning 22Teknologisk infrastruktur 22Patentbesvärsrätten 22Styrelsen för ackreditering ochteknisk kontroll:Myndighetsverksamhet 22Styrelsen för ackreditering ochteknisk kontroll: Bidrag tillriksmätplatser 23Propositionen 23Motionen 23Vissa kompletterande uppgifter 23Elsäkerhetsverket 24Sprängämnesinspektionen 24Propositionen 24Motionen 24Tidigare riksdagsbehandling 25Bidrag till standardisering,provnings- och mätteknisk FoUm.m. 25Propositionen 25Motionerna 26Vissa kompletterande uppgifter 26Patent- och registreringsverket 27Propositionen 27Motionen 27Vissa kompletterande uppgifter 27Styrelsen för ackreditering ochteknisk kontroll:Uppdragsverksamhet 28Konkurrensfrågor 29Konkurrensverket 29Konkurrensforskning 29Propositionen 29Motionerna 29Den forskningspolitiskapropositionen 29Revisorsnämnden 30Teknisk forskning och utveckling 30Teknisk forskning och utveckling 30Propositionen 30Motionerna 31Vissa kompletterande uppgifter 33Rymdstyrelsen:Förvaltningskostnader 35Rymdverksamhet 35Propositionen 35Motionerna 35Vissa kompletterande uppgifter 36Bidrag till Stiftelsen attaché-verksamhet 37Bidrag tillIngenjörsvetenskapsakademien 37Propositionen 37Motionen 37Tidigare riksdagsbehandling 37Utrikeshandel, export- ochinvesteringsfrämjande 37Kommerskollegium 37Exportfrämjande verksamhet 38Propositionen 38Motionen 38Vissa kompletterande uppgifter 38Exportkreditnämnden 39Propositionen 39Motionerna 39Vissa kompletterande uppgifter 40AB Svensk Exportkreditsstatsstödda exportkreditgivning 41Propositionen 41Motionen 42Investeringsfrämjande 42Propositionen 42Motionen 42Tidigare riksdagsbehandling 43Konsumentfrågor 43Marknadsdomstolen 43Konsumentverket 43Propositionen 43Motionerna 44Vissa kompletterande uppgifter 44Allmänna reklamationsnämnden 44Fastighetsmäklarnämnden 44Stöd till konsumentorganisationer 44Propositionen 44Motionerna 45Stöd till konsumentforskning 45Bidrag till miljömärkning avprodukter 45Propositionen 45Motionen 46Vissa kompletterande uppgifter 46Övriga frågor 46Stimulanser tillhushållstjänster 46Tidigare riksdagsbehandling 47Utskottets ställningstagande 47Inledning 47Verksamheten vid SGU 47Anslag m.m. inom utgiftsområde 24Näringsliv 48Inriktning avstandardiseringsarbetet 51Långsiktigt säkerställande avkonkurrensforskningen 51Lokalisering av Rymdstyrelsen ochRymdbolaget 52Exportfrämjande åtgärder försmåföretag 52Exportkreditgarantier förträhusexport 52Hemställan 53Reservationer 551. Verksamheten vid SGU (m, fp, kd) 552. Verksamheten vid SGU (mp) 553. Anslag m.m. inom utgiftsområde24 Näringsliv (v) 564. Anslag m.m. inom utgiftsområde24 Näringsliv (mp) 575. Inriktning avstandardiseringsarbetet (c, v) 606. Inriktning avstandardiseringsarbetet (mp) 617. Långsiktigt säkerställande avkonkurrensforskningen (m, fp, kd) 618. Lokalisering av Rymdstyrelsenoch Rymdbolaget (v, mp) 629. Exportkreditgarantier förträhusexport (v) 62Särskilda yttranden 631. Anslag m.m. inom utgiftsområde24 Näringsliv (m) 632. Anslag m.m. inom utgiftsområde24 Näringsliv (c) 653. Anslag m.m. inom utgiftsområde24 Näringsliv (fp) 664. Anslag m.m. inom utgiftsområde24 Näringsliv (v) 675. Anslag m.m. inom utgiftsområde24 Näringsliv (kd) 69BilagaFörslag till beslut om anslag inomutgiftsområde 24 Näringsliv 71