bet · GK01SfU2 · 1996-12-05 00:00:00 — Utskottet har inget att erinramot regeringens förslag tillmedelsanvisning.B 1 Särskilda insatser i invandrartätaområdenAnslaget avser särskilda insatser föratt främja utvecklingen i invandrartätaoch eftersatta storstadsområden samtbostadsområden med likartad situation.I propositionen anförs att en fortsattsatsning på detta område ligger i linjemed vad regeringen anser om behovet avlångsiktighet och kontinuitet iplaneringen och genomförandet avinsatser för att bryta den negativautvecklingen i invandrartäta ocheftersatta bostadsområden. Den nuinledda satsningen bör därför fortsätta.För föreslår regeringenatt till anslaget B 1Särskilda insatser i invandrartätaområden anvisar ett ramanslag på 125 000000 kr.UtskottetUtskottet har inget att erinra motregeringens förslag tillmedelsanvisning.B 2 Åtgärder mot främlingsfientlighetoch rasismFrån anslaget bekostas insatser somskall motverka och förhindrafrämlingsfientlighet, rasim ochantisemitism. Av anslagsmedlen får 2miljoner kronor användas för att främjatillvaratagande av mångkulturellkompetens i arbetslivet.Regeringen föreslår bl.a. att medel frånanslaget bör användas för den nationellasamordningskommitté som skall inrättastill följd av EU:s beslut att 1997 skallbli ett europeiskt år mot rasism. Medelfrån anslaget bör även gå tillIntresseföreningens 2000verksamhet.För föreslår regeringenatt till anslaget B 2 Åtgärdermot främlingsfientlighet och rasismanvisar ett obetecknat anslag på 20 000000 kr.UtskottetUtskottet har inget att erinra motregeringens förslag tillmedelsanvisning.B 3 Ombudsmannen mot etniskdiskrimineringFrån anslaget bekostas Ombudsmannen motetnisk diskriminering och Nämnden motetnisk diskriminering. Det övergripandemålet är att etnisk diskriminering inteskall förekomma i arbetslivet eller påandra samhällsområden.Regeringen anser beträffande deövergripande målen att situationen påarbetsmarknaden skall tillmätas särskildbetydelse under den kommandeplaneringsperioden.För föreslår regeringenatt till anslaget B 3Ombudsmannen mot etnisk diskrimineringanvisar ett ramanslag på 4 790 000 krsamt godkänner den övergripandemålsättningen för verksamheten inomOmbudsmannens mot etnisk diskrimineringansvarsområde som regeringen förordat.UtskottetUtskottet har inget att erinra motregeringens förslag till övergripandemål för Ombudsmannens mot etniskdiskriminering verksamhet liksom förslagtill medelsanvisning.B 4 Åtgärder för invandrareAnslaget disponeras för bidrag enligtförordningen (1986:472) om statsbidragtill invandrarnas riksorganisationersamt till vissa samarbetsorgan försådana riksorganisationer. Vidarefinansieras från anslaget sådana bidragsom lämnas enligt förordningen(1990:632) om bidrag till avgränsadeprojekt och statsbidrag till stiftelsenInvandrartidningen.Regeringen föreslår att uppemot 2miljoner kronor skall kunna användastill projektstöd som avservalinformation och samhällskunskap ibl.a. invandrarorganisationernas regi.För föreslår regeringenatt till anslaget B 4 Åtgärderför invandrare anvisar ett obetecknatanslag på 39 964 000 kr.UtskottetUtskottet har inget att erinra motregeringens förslag tillmedelsanvisning.B 5 Kommunersättningar vidflyktingmottagandeAnslaget disponeras för statsbidrag tillkommuner och landsting enligtförordningen (1990:927) om statligersättning för flyktingmottagande m.m.I propositionen anförs att antaletkommunmottagna utlänningar nu minskarefter den tidigare omfattandeinvandringen till följd avflyktingsituationen i f.d. Jugoslavien.År 1997 beräknas 10 700 personer somberättigar kommunerna till statligersättning tas emot. Andelen personersom invandrat av anknytningsskäl ökarrelativt sett. beräknas drygthälften av samtliga kommuner tecknaavtal med omflyktingmottagning. Den s.k.grundersättningen har därför beräknatstill 58,8 miljoner kronor.Schablonersättningen beräknas till drygt670,, då ingår intekostnaderna för kvotflyktingar, somförts till anslaget A 3. Ersättningenför äldre och handikappade beräknas till180 ochsjukvårdsersättningarna till 60 miljonerkronor. Vidare kan kommunerna få statligbiståndsersättning och ersättning tillbarn utan egenvårdnadshavare samt för vissaextrordinära kostnader. För dessakostnader beräknas totalt 190 miljonerkronor.För föreslår regeringenatt till anslaget B 5Kommunersättningar vidflyktingmottagande anvisar ett ramanslagpå 1 160 591 000 kr.I motion 1996/97:Sf626 av GullanLindblad m.fl. (m) yrkas att anslagetbestäms till 1 090,6 miljoner kronor.Detta innebär en minskning i förhållandetill regeringens förslag på 70 miljonerkronor. Motionärerna anför attkostnaderna för invandring kommer attbli lägre än vad regeringen beräknat(yrkande 2).I motion 1996/97:Sf627 av . (v) delvis yrkas att anslagetskall tillföras ytterligare 450 000 000kr. Motionärerna menar attersättningarna till kommunerna intetäcker en tillräckligt . Medhänsyn till arbetsmarknadsläget är det imånga fall så att de som mottagits intekan bli självförsörjande. De hänvisas dåtill socialhjälp, vilket motionärernaanser vara principiellt felaktigt.Staten skall svara för kostnaderna, intekommunerna, menar motionärerna.UtskottetAntalet kommunmottagna utlänningarminskar nu efter den tidigare omfattandeinvandringen till följd avflyktingsituationen i f.d. Jugoslavien.Regeringens förslag till medelsanvisninghar beräknats utifrån antagandet att10 700 personer, som berättigarkommunerna till statlig ersättning,kommer att tas emot . Medutgångspunkt i regeringens redovisningav kommunmottagandet anser utskottetdetta antagande rimligt. Utskottet haringen erinran mot regeringens förslagtill medelsanvisning. Utskottetåterkommer till vissa frågor omersättningen till kommunerna vidbehandlingen av övriga motioner.B 6 HemutrustningslånFrån anslaget finansierasräntesubventioner och avskrivningar förlån till hemutrustning för flyktingaroch vissa andra utlänningar. Låneformenstartade och () administrerarutlåningen. Lånen är amorteringsfria deförsta två åren och lånebeloppetsstorlek baseras på Socialstyrelsensrekommendationer för vad som ingår i etthushålls grundutrustning. Beroende påfamiljestorleken kan man fåhemutrustningslån på mellan 21 000 och54 . Mätvariabeln KPI används förårlig uppräkning av lånebeloppen.Låneräntan bestäms utifrån denprocentsats som regeringen årligenfastställt som bolåneränta.Regeringen gör den bedömningen attmöjligheterna till allt för storskuldsättning bör begränsas eftersomlåntagarna generellt sett har en svagbetalningsförmåga. Vidare anförs ipropositionen att de faktiska utgifternaför investering i hemutrustningutvecklats långsammare än KPI.Regeringen föreslår därför att demaximala lånebeloppen bör baseras på enannan beräkningsgrund som fastställs avregeringen. En sänkning av lånebeloppenmed beroendepå hushållsstorleken bör ske. Låneräntanbör enligt regeringen bestämmas medutgångspunkt i statens egnaupplåningskostnader och med beaktande avmarknadsräntan. Slutligen föreslårregeringen att det solidariskabetalningsansvaret för makar/sambor ivissa fall skall kunna upphävas när enav låntagarna vill göra en omedelbarreglering av skulden.För föreslår regeringenatt till anslaget B 6Hemutrustningslån anvisar ett ramanslagpå samt godkänner vadregeringen anfört om regeländringar förlånestorlek och betalningsansvar förhemutrustningslån.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen anfört om regeländringareller mot regeringens förslag tillmedelsanvisning.Utskottets ställningstagandeBudgetåret 1997Som redovisats i det fastställt ramen förutgiftsområde 8 till 3 453 088 kr.Utskottet, som har att ta ställningtill regeringens förslag till fördelningav medlen till anslagen A 1-B 6, anseratt det inte finns skäl att frångå denav regeringen föreslagnamedelsfördelningen. Med hänsyn härtilloch då utskottet ovan inte har ansettsig kunna ställa sig bakommotionsyrkanden i skilda delfrågorföreslår utskottet att medbifall till regeringens förslag anvisaranslag för enligtUtskottets förslag i bilaga. Motionerna1996/97:Sf618 yrkandena 5 och 6,1996/97: Sf626 och 1996/97:Sf627avstyrks.Utskottet tillstyrker också den förStatens invandrarverk, Utlänningsnämndenoch Ombudsmannen mot etniskdiskriminering angivna övergripandemålsättningen för verksamheterna samtvad regeringen anfört om regeländringarför lånestorlek och betalningsansvar förhemutrustningslån.Övriga motionerBeräkningar av anslag åren 1998 och 1999I motion 1996/97:Sf618 av . (mp) föreslår motionärerna attriksdagen beräknar anslagen inomutgiftsområde 8 ienlighet med regeringens förslag(yrkande 7).Utskottet anser inte att börberäkna medel på anslagsnivå förbudgetåren 1998 och 1999. Motionenavstyrks.Flyktingmottagandet samt hälso- ochsjukvård för asylsökandeAntalet asylsökande fortsätter attminska jämfört med tidigare år.Kostnaden per asyldygn vidInvandrarverkets förläggningar beräknastill jämfört med192 kr /96. Från den 1juli 1994 har asylsökande möjlighet attsjälva ordna sitt boende. Dygnskostnadenför personer i eget boende var 50 krlägre 1995/96. bodde cahälften av de asylsökande i eget boende.I juli 1994 fanns drygt 38 000 personerinskrivna vid förläggningar jämfört medknappt 19 000 i december 1995.Nu gällande system för mottagande avasylsökande och flyktingar i ,som i sina huvuddrag gäller sedan den 1januari 1985 (prop. 1983/84:124, SfU27,rskr. 295), innebär att staten har ettövergripande ekonomiskt ansvar förflyktingmottagandet, medan ansvaret iövrigt är delat mellan stat och kommun.Statens invandrarverk är statlighuvudman för mottagandet av asylsökandeoch flyktingar. driverförläggningar och skall träffaöverenskommelser med kommunerna om attta emot flyktingar och vissa andrautlänningar. Hur flyktingar skall tasemot regleras i lagen (1994:137) ommottagande av asylsökande (LMA).Asylsökande skall erbjudas plats påförläggning och få visst ekonomiskbistånd. Även för dem som valt egetboende utgår bistånd samt vissersättning för boendet. Närmare hälftenav de asylsökande har valt eget boende.Asylsökande barn har i princip rätttill samma hälso- och sjukvård som debarn som är bosatta i . Vuxnaasylsökande har tillgång till akut sjuk-och tandvård. beslutade vidinförandet av LMA att ansvaret för attasylsökande ges sjukvård bör föras övertill landstingen senast vid ingången avår 1997. Målsättningen är att hälso-och sjukvården för asylsökande så långtsom möjligt bör organiseras på sammasätt som för befolkningen i övrigt.Staten bör emellertid hakostnadsansvaret för vården. Efteröverläggningar mellan regeringen ochföreträdare för sjukvårdshuvudmännen haren överenskommelse träffats om hälso-och sjukvård för asylsökande.Överenskommelsen, som träder i kraft den1 , innebär bl.a. attlandstinget skall ge vuxna asylsökandeakut tand- och sjukvård samt sådan vårdsom inte kan anstå. Asylsökande barnskall få samma hälso- och sjukvård samttandvård som i bosatta barn.Landstingen kompenseras genom enschabloniserad åldersdifferentieradersättning per asylsökande. Ersättninglämnas dock inte för vård som ges tillutlänningar som håller sig undanverkställighet av beslut om avvisningeller utvisning och som enligt LMA intehar rätt till bistånd.Invandrarverket skall erbjudaasylsökande, i eget boende eller påförläggning, någon form avsysselsättning . Denorganiserade verksamheten kan bestå avdeltagande i svenskundervisning ochorientering i det svenska samhället,studiecirklar, gemensamt arbete påförläggningen, deltagande i verksamhetutanför förläggningen eller praktik påarbetsplatser. Målsättningen är attorganiserad verksamhet skall erbjudasunder . Särskiltangeläget är att en meningsfullsysselsättning erbjuds ungdomar mellan16 och . För barn och ungdomar upptill anordnas s.k. familjebaseradverksamhet. ansvarar förundervisningen för ungdomar igymnasieåldern. Asylsökande barn igrundskoleåldern får undervisning genomkommunens försorg.Om invandrarverket bedömer att beslut iett ärende inte kommer att kunna fattasinom från ansökan, skallverket utfärda ett bevis om detta. Denasylsökande undantas då frånskyldigheten att ha arbetstillstånd ochkan ta arbete på den öppna marknaden.Motioner om hälso- och sjukvårdYvonne Ruwaida och ()yrkar i motion 1994/95:Sf617 attriksdagen skall besluta att asylsökandeskall omfattas av samma rätt tillsjukvård som svenska medborgare (yrkande1), att landstingen skall vara huvudmanoch att statliga schablonpengar skallbetalas ut för att täcka kostnaderna(yrkande 2) samt att Invandrarverketskall se över de LMA-boendes vårdbehov ienlighet med vad som anförts i motionen(yrkande 3). Motionärerna anser attlandstingens insatser vad gällersjukvård för asylsökande ärbristfälliga. Bristen på långsiktighethar varit frapperande och resulterat ispecialverksamheter som drivits i formav projekt. Kompetens har inte tagitstill vara. En konflikt har uppståttbland hälso- och sjukvårdspersonal då dekänt att de inte enligt gällande lag harkunnat ta hand om många asylsökande medmycket stora vårdbehov. Enligtmotionärerna får barn som vistas påförläggning en god barnhälsovård. Det ärdock oklart hur det förhåller sig medbarn som inte bor på förläggning. Detfinns skäl att anta att dessa barn kanha en rad icke tillgodosedda vårdbehov.I motion 1994/95:Sf637 av GudrunSchyman m.fl. (v) anges att flyktingarofta är att jämställa medkatastrofoffer. Det första mottagandetär av avgörande vikt. Därför bör denyanlända få tillgång till lika godsjukvård, tandvård, barnomsorg ochskolgång som de som är bosatta här.Dessutom måste man uppmärksamma desärskilda behov som kan finnas och krävaspecialistkompetens. I yrkande 34 begärsett tillkännagivande härom.Juan och ()begär i motion 1996/97:So224 etttillkännagivande om landstingensskyldigheter för asylsökande (yrkande1). Motionärerna anför att också svårttraumatiserade asylsökande ochflyktingar som väntar på kommunplaceringeller kyrkobokföring skall omfattas avlandstingets skyldighet att erbjudafullgod sjukvård.I motion 1996/97:Sf628 av MajléneWesterlund Panke (s) begärs etttillkännagivande om flyktingbarns rätttill sjukvård. Motionären anför atttiden på förläggning under utredningenofta kan bli lång och attförläggningssjukvården i huvudsak ärinriktad på somatiska sjukdomar. Mångaflyktingbarn lider av psykosocialaproblem som hänger samman medtraumatiska upplevelser i hemlandet.Motionären anser att det äranmärkningsvärt att endast ett litetantal sjukvårdsenheter försökeridentifiera och erbjuda dessa barn stödoch i utvalda fall barnpsykiatriskbehandling. Det är angeläget attundersöka om personalen påförläggningarna i regikan ges större möjligheter att samarbetamed den psykiatriska vården inomrespektive landsting.I motionerna 1996/97:Sf13 yrkande 41 och1996/97:So294 yrkande 14 av GudrunSchyman m.fl. (v) begärs förslag avregeringen om sådan ändring avsekretesslagen att den som har ettlagakraftvunnet avvisningsbelut ochbehöver vård inte skall riskera att tasi förvar och avvisas vid kontakt med denoffentliga sjukvården. Motionärernaanser att ett mycket allvarligt problemär tillgången till sjukvård för dem somhåller sig gömda. Dessa personer vågarinte anlita sjukvården därför attvårdgivaren ofta vänder sig tillInvandrarverket för att ta reda på vemsom svarar för betalningen.Invandrarverket larmar då polisen somgriper vederbörande.UtskottetEnligt utskottets mening är det positivtatt nu kommer att stå somhuvudman för de asylsökandes sjukvård.Det ekonomiska ansvaret skall dockfortsatt åligga staten. Överenskommelsensom ingåtts mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen innebär att varjevårdinsats inte behöver faktureras. Istället skall landstingens kostnaderkompenseras genom en schabloniseradersättning per asylsökande. På dettasätt undviks också de problem sompåtalas i motionerna Sf13 yrkande 41 ochSo294 yrkande 14. Enligtvverenskommelsen skall vuxna asylsökandeges akut sjuk- och tandvård samt sådanvård som inte kan anstå. Asylsökandebarn skall ges samma hälso- och sjukvårdsamt tandvård som barn bosatta iSverige. Vidare skall asylsökandeerbjudas hälsoundersökning enligtriktlinjer i allmännaråd. Vad gäller de asylsökandes psykiskahälsa utgår utskottet från attvederbörande myndigheter uppmärksammaroch så långt möjligt försöker tillgodosebehoven. Utskottet anser att någonytterligare förändring i omfattningen avde asylsökandes sjukvård inte ärpåkallad. Mot bakgrund av det anfördaavstyrks motionerna 1994/95:Sf617yrkande 1, 1996/97:So224 yrkande 1,1996/97: Sf13 yrkande 41 och1996/97:So294 yrkande 14. Motion1994/95:Sf617 yrkande 2 är genom denträffade överenskommelsen tillgodoseddoch avstyrks. Utskottet förutsätter attdet vårdbehov som påtalas i motionerna1994/95:Sf617 yrkande 3, 1994/95:Sf637yrkande 34 och 1996/97:Sf628uppmärksammas. Något uttalande frånriksdagens sida med anledning avmotionerna anser utskottet inte varapåkallat. Även dessa motioner avstyrks.Motioner om flyktingmottagandet i övrigtI motion 1994/95:Sf637 av . (v) yrkandena 21 och 37 anförs attomsorgen om barnen är central iflyktingmottagandet. Personal som skallarbeta med flyktingbarn måste hakunskaper och utbildning för att kunnamöta dessa barns speciella behov. Vidaremenar motionärerna att ensamma barn sominte har några släktingar som kan tahand om dem bör få en fadderfamilj.Motionärerna begär tillkännagivandenhärom.Också i motion 1996/97:Sf13 av GudrunSchyman m.fl. (v) yrkande 36 tas barnsbehov upp. Motionärerna begär attInvandrarverket skall få i uppdrag attse över och föreslå ett åtgärdsprogramför att avhjälpa bristen i stödresurserför ensamma barn på verketsförläggningar.I motion 1994/95:Sf606 av MarianneSamuelsson m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande om att asylsökande barnskall ha rätt till utbildning (yrkande1). Motionärerna anför att det intefinns någon självklar rätt tillutbildning för flyktingbarnen, vilket deenligt skall ha.I motion 1996/97:Sf612 av Pär-AxelSahlberg och () begärs etttillkännagivande om att ensamkommandeflyktingbarn oavsett uppehållstillståndbör ha samma rätt till skydd, vård ochbistånd som bofasta barn (yrkande 4).Motionärerna anför att insatser behövsfrån landstingen i samverkan medkommunerna. I yrkande 2 begärs etttillkännagivande om socialtjänstensansvar för asylsökande och flyktingar. Imotionen anges att asylutredningar redanpå ett tidigt stadium bör göras isamarbete med socialtjänsten.Socialtjänsten har ett ansvar för allasom vistats i kommunen, även förasylsökande barn med eller utan familj.Gudrun m.fl. (v) begär i motion1994/95:Sf637 yrkande 28 etttillkännagivande om att asylsökande börfå rätt att arbeta efter tre månadersväntetid. Motionärernas uppfattning äratt om inget avlönat arbete finns skallden asylsökande erbjudas meningsfullsysselsättning, exempelvis inomförläggningsverksamheten, praktikplatserpå andra arbetsplatser eller verksamheti samarbete med frivilligorganisationer.I yrkande 35, samma motion, begärs etttillkännagivande om ett . I motionenanges att följden av att man inte ger dekrigs- och tortyrskadade tillräcklighjälp kan bli kriminalitet, missbruk ochpsykisk sjuklighet. Psykiatriutredningenföreslog att ett nationellt institut mottortyr och organiserat våld skulleinrättas. Motionärerna menar att det ärstötande att regeringen ännu inte lagtfram något förslag härom.UtskottetEnligt utskottets mening är det särskiltviktigt att barnets situationuppmärksammas i asyl- ochkommunmottagandet. Barnets situationfokuseras också i denmigrationspolitiska propositionen(1996/97:25). Regeringen föreslår däratt en bestämmelse införs iutlänningslagen om att i fall som rörett barn skall särskilt beaktas vadhänsynen till barnets hälsa ochutveckling samt barnets bästa i övrigtkräver . Inom flyktingmottagandet harockså vidtagits åtgärder för att på ettbättre sätt tillgodose barnets behov.Utskottet anser att någottillkännagivande med anledning avmotionerna 1994/95:Sf637 yrkandena 21och 37, 1996/97:Sf13 yrkande 36 och1996/97:Sf612 yrkandena 2 och 4 inte ärpåkallat. Motionerna avstyrks.Motion 1994/95:Sf606 om asylsökandebarns rätt till utbildning får ansestillgodosedd.Med anledning av att antaletasylsökande som kommer till Sverigehar minskat avser regeringen inte attändra på reglerna för Invandrarverketsbeslut om undantag från kravet påarbetstillstånd. Med hänsyn härtill ochtill vad som redovisats ovan ommeningsfull sysselsättning förasylsökande avstyrker utskottet motion1994/95:Sf637 yrkande 28 i den månmotionen inte kan anses med det anfördatillgodosedd.Motion 1994/95:Sf637 yrkande 35behandlar frågan om ett . Utskottetanser med hänsyn till det arbete somredan bedrivs rörande dessa frågor detinte påkallat med något tillkännagivandehärom. Motionen avstyrks.Kommunersättningar m.m.Det totala antalet personer som tagitsemot i kommunerna under kalenderåret1995, och som berättigar kommunerna tillstatlig ersättning, uppgick till ca 15900 personer. Av dessa var ca 20 %direktmottagna kvotflyktingar och 32 %var anknytningar till dessa. Totaltfanns överenskommelser med kommunerna omatt ta emot 17 930 personer. Behovet avkommunplatser har därefter successivtminskat och under /96beräknas kommunerna ta emot ca 13 000personer.Kommunerna ansvarar för introduktionen idet svenska samhället av flyktingarm.fl. som får uppehållstillstånd iSverige. beslutade om ettsystem för samordnat flyktingmottagandeoch för ersättning till kommunerna(prop. 1989/90:105, bet. SfU21, rskr.281). Detta system är en del av ettsamlat reformprogram med syfte attunderlätta för främst flyktingar att såsnart som möjligt få en fast förankringi svenskt arbets- och samhällsliv ochdärmed minska deras beroende avsamhällets stöd. Förordningen (1990:927)om statlig ersättning förflyktingmottagande m.m. reglerar hur ochför vem ersättning betalas ut. Från den1 gäller ett nyttutbetalningssystem för de statligakommunersättningarna. Det nya systemetinnebär att utbetalningarna ochfördelningen av schablonbidraget bättreansluter till när kostnaderna faktisktuppstår för kommunerna.Från och med den 1 januari 1993 harkommunerna, genom lagen (1992:1068) omintroduktionsersättning för flyktingaroch vissa andra utlänningar, gettsmöjlighet att under enintroduktionsperiod beviljaintroduktions-ersättning i stället försocialbidrag till flyktingar m.fl. somomfattas av det kommunalaflyktingmottagandet.För sista kvartalet 1993 och för år1994 har ett tillfälligt stimulansbidragutgått till kommuner som utökat sittflyktingmottagande. Detta för att fåtill stånd ett snabbt mottagande av ihuvudsak flyktingar från f.d.Jugoslavien.För att bl.a. underlätta arbetet medplaneringen för den kommunalaflyktingmottagningen och få en bättreansvarsfördelning mellan stat ochkommun, beslutade attutlänningar som inte vistas påförläggning skall få rätt till biståndenligt LMA även under en månad från detatt de beviljats uppehållstillstånd.Vidare beslutades att även utlänningarsom beviljats tillfälligtuppehållstillstånd skulle ha rätt tillbistånd om de inte anvisats plats i enkommun.Invandrarverkets uppföljning ochutvärdering av flyktingmottagandet ochden statliga ersättningen har under detsenaste året fokuserats på kommunernasarbete med de individuellaintroduktionsplanerna. Vid sidan omdenna resultatuppföljning sker encentral uppföljning. En arbetsgrupp harkommit med två rapporter, Hur täcker denstatliga ersättningen kommunernaskostnader för flyktingmottagandet? (Ds1994:136 och Ds 1995:75). En tredje delär under utarbetande. Avundersökningarna framgår att sekundärflyttning-arna gjorde kommunermed stor utflyttning till vinnare medan kommuner med stor inflyttning somregel inte fick sina kostnader täckta.Inflyttningskommunerna är nästan allastora och medelstora kommuner imellersta och . Iskrivelsen anges att den främsta orsakentill att den statliga ersättningen intehar täckt kostnaderna är att kommunernassocialbidragskostnader har blivit störreän beräknat genom att så få flyktingarkommer ut i arbete.MotionernaI motion 1996/97:Sf624 av . (v) begärs ett tillkännagivande omdet statliga ansvaret för flyktingar ochatt bidraget till kommunerna ökar(yrkande 1). Det statliga s.k.schablonbidraget avser att täcka ca treoch . Därefter övergåransvaret på kommunerna.