bet · GJ01KU9 · 1996-03-19 00:00:00 — I betänkandet behandlas 29motionsyrkanden från den allmännamotionstiden som rör kommunalafrågor. Utskottet behandlar frågor ombl.a. kommundelningar, kommunaldemokrati, formerna för kommunalverksamhet och sanktioner mot kommuner.Utskottet behandlar vidare frågor om denkommunala kompetensen i avsnitten somgäller internationellt bistånd,kommunalt vårdnadsbidrag och annankommunal ersättning för vård av barn,tjänsteexport samt bojkotter.Utskottet avstyrker samtliga motioner.Till betänkandet har fogats åttareservationer och ett särskilt yttrande. 1994/95:K216 av m.fl. (v)vari yrkas7. att hos regeringen begärförslag till ändringar i kommunallagenenligt vad i motionen anförts omsamhällsinformation tillfunktionshindrade.1994/95:K320 av m.fl.(mp) vari yrkas1. att hos regeringen begärförslag till sådan ändring ikommunallagen att en kommunalskatteväxling på miljömässig grundmöjliggörs,2. att hos regeringen begärförslag till sådan ändring ikommunallagen att kommunen får rätt attta ut avgifter på miljöfarligaaktiviteter som överstiger kommunensdirekta kostnader därför,3. att hos regeringen begärförslag till sådan ändring ikommunallagen att avgifter från enkommunal verksamhet skall få finansierakostnader för en annan kommunalverksamhet,4. att , om en generelländring av självkostnadsprincipen intekommer till stånd, beviljar undantagfrån densamma till ett antal "pilotkommuner", och att resultatet från dettasenare utvärderas.1994/95:K601 av och () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till sådanändring i 3 kap. 31 § kommunallagen attdet blir möjligt att interpellera även ifrågor som sköts av ett kommunförbunddär kommunen är medlem.1994/95:K603 av m.fl.(fp) vari yrkas att hosregeringen begär förslag till sådanalagändringar att kommunerna stimulerasatt minska omfattningen av sinbolagsverksamhet.1994/95:K604 av andre vice talman och () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om initiativ till en EU-strategioch en lokal EU-Agenda på nivå.1994/95:K607 av m.fl.(v) vari yrkas att begär attregeringen tillsätter en utredning meduppgift att lämna förslag till införandeav sanktionsmöjligheter mot kommunerenligt vad i motionen anförts om brottmot rättighets- och förvaltningslagensbestämmelser.1994/95:K609 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning för att redovisaförutsättningarna för en omfattandekommundelningsreform.1994/95:K611 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om underlättande avkommunal tjänsteexport.1994/95:K614 av () variyrkas att beslutar omändringar i kommunallagen i enlighet medvad som anförts i motionen.1994/95:K615 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kommunalt partistöd.1994/95:K616 av och () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett snabbarevalgenomslag i kommunerna.1994/95:K618 av ochIngbritt Irhammar (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omökad lokal självstyrelse i invandrartätaområden.1994/95:K619 av m.fl. (c)vari yrkas2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kommundelningar,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utredning angående kommunalafolkomröstningar.1994/95:K620 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ordförande ilandstingsfullmäktige.1994/95:K623 av ochElisa () vari yrkas attriksdagen beslutar om enspeciallagstiftning så att kommuner ochlandsting kan bojkotta företag sombryter mot FN:s och tillhörandeunderorganisationers koder ochparagrafer.1994/95:K629 av () variyrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en norm för att belönainsatser som är samhälleligt värdefulla,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att i kommunallagen införasamhällslön som ett alternativ tillersättning för förtroendeuppdrag.1994/95:K701 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om nyval i kommuner ochlandsting.1994/95:K703 av () variyrkas att hos regeringen begärförslag om snabbare valgenomslag ilandstingen.1994/95:U233 av . (mp) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att en kommun får möjligheteratt bedriva utvecklingssamarbete medmotsvarande instans i ett u-land.1994/95:U809 av m.fl. (v)vari yrkas5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om svenskt kommunalt biståndtill Östeuropa.1994/95:So607 av () vari yrkas2. att beslutar ge kommunernamöjlighet att införa ett kommunaltvårdnadsbidrag i enlighet med vad som imotionen anförts.1994/95:So623 av m.fl.(kds) vari yrkas5. att hos regeringen begärförslag om förändringar i lagstiftningeni syfte att möjliggöra införandet avkommunala ersättningar för de barn somkommunen har skyldighet att stödjaenligt socialtjänstlagen, i enlighet medvad som anförts i motionen.1994/95:Kr4 av och () vari yrkas6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om hur depolitiska partiernas arbete kanunderlättas och de förtroendevaldas rolloch arbetssituation kan förbättras,7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att valresultatet från 1994bör analyseras utifrån deförtroendevaldas representativitet närdet gäller ålder och kön. 1 Kommundelningar1.1 MotionernaI motion 1994/95:K619 yrkande 2 begärOlof m.fl. (c) att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts omkommundelningar. Motionärerna anser attde två tvångsvis genomfördakommunsammanslagningarna har haft enmycket negativ inverkan på den kommunalademokratin och ser i stället mångafördelar med att dela kommuner.Centerpartiet kräver tydliga initiativfrån och regeringen för attstödja en kommundelningsreform samtanser att bör anta ettreformprogram för kommundelningar.I motion 1994/95:K609 hemställer DanEricsson (kds) att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning för attredovisa förutsättningarna för enomfattande kommundelningsreform.Motionären framhåller att det krävs ettmer samlat synsätt påkommundelningsfrågan för att verkligaresultat skall kunna uppnås och att detdärför är hög tid att ett omfattandeutredningsarbete genomförs, ett arbetesom skall syfta till att redovisaförutsättningarna för en genomgripandekommundelningsreform. Huvudsyftet medkommundelningarna skall enligtmotionären vara såväl ökad effektiviteti form av minskad byråkrati som ökaddemokrati med fler förtroendeengagerade.1.2 BakgrundEnligt 1 kap. 1 § kommunallagen ärSverige indelat i kommuner ochlandsting. Varje landsting omfattarenligt 1 kap. 2 § ett län, om inte någotannat är särskilt föreskrivet. Denkommunala indelningen regleras i lagen(1979:411) om ändringar i Sverigesindelning i kommuner och landsting,indelningslagen (prop. 1978/79:157, bet.1978/79:KU40).De kriterier som skall vara uppfylldaför att en indelning skall få komma tillstånd finns i 1 kap. 1 §indelningslagen. Enligt denna paragrafskall en ändring kunna antas medförabestående fördel för en kommun eller delav en kommun eller andra fördelar frånallmän synpunkt. Faktorer som enligtförarbetena till indelningslagen börvägas in vid bedömningen ärbefolkningsutveckling,näringsgeografiska förhållanden somtätortsstruktur, avstånd, arbetsmarknad,sysselsättning, bostäder ochkollektivtrafik samt serviceoch den kommunala ekonomin. Ävenkommunaldemokratiska aspekter börbeaktas. Enligt propositionen är detinte tillräckligt med enbart fördelar avkommunaldemokratiskt slag. För att en nykommundelning skall komma till ståndmåste den nya kommunen också uppfyllarimliga krav enligt de tidigare nämndakriterierna avseende befolkning,näringsgeografiska förhållanden ochekonomi.Frågan om kommundelningar togs upp iflera motioner /91 årsriksmöte. I samtliga motionerargumenterades för att statsmakternainte borde lägga hinder i vägen fördelning av kommuner, där invånarnasjälva önskade detta. Motionernabehandlades av utskottet i samband medpropositionen om ny kommunallag (bet.1990/91:KU38). Utskottet framhöll i sittav godkända betänkande attutskottet liksom tidigare ansåg attdemokratiska skäl kunde motivera att enkommun delas men att de kommunalademokratifrågorna borde lösas på annatsätt än genom ytterligarekommundelningar. Enligt utskottet hadedet inte framkommit något som gettutskottet anledning att frångå dennaståndpunkt varför motionerna avstyrktes.I regeringsdeklarationen efter 1991 årsval förklarade regeringen att den sågpositivt på kommundelningar. Dettaförhållande avspeglas i direktiven (dir.1992:12) till . Idirektiven sägs att ett sätt att stärkaden lokala demokratin är att delakommuner där det finns ett starktönskemål hos befolkningen om delning ochdär det finns förutsättningar - inteminst ekonomiska - för detta.Av Lokaldemokratikommitténsslutbetänkande (SOU 1993:90) framgåratt kommittén har studeraterfarenheterna av de genomfördadelningarna, totalt åtta. Kommitténsbedömning är att det är svårt för attinte säga ogörligt att med bestämdhetuttala sig om huruvida dekommundelningar som genomförts sedan1980 medfört de bestående fördelar frånkommunal-ekonomisk ochkommunaldemokratisk synpunkt som deförväntades göra. Den viktigaste orsakentill detta är enligt kommittén att detinte gjorts någon djupgående ochkontinuerlig uppföljning av de deladekommunerna. En slutsats som kommitténdock anser sig kunna dra är att de nyasmåkommunerna inte har sämre ekonomiskaförutsättningar än flertalet andrajämförbara kommuner. Kommittén anserinte att det finns något behov av attreformera den nuvarande lagstiftningen.Denna har fungerat bra med hänsyn tillatt i de fall där förutsättningar harfunnits för delning har delningar kommittill stånd. Eventuella inskränkningar iregeringens skönsmässiga prövning ochett införande av t.ex. obligatoriskdelning under vissa förutsättningarskulle enligt kommittén få negativaeffekter.Konstitutionsutskottet har underriksmötet /94 behandlat motioner somförordat delning av stora kommuner (bet.1993/94:KU9 och 1993/94:KU40). Utskottethar hänvisat till sitt uttalande vidbehandlingen avkommunallagspropositionen (bet.1990/91:KU38) och tillLokaldemokratikommitténs slutsatser ochavstyrkt motionerna. har följtutskottet.Under perioden 1979-1992 har regeringenbeslutat om delning av 9 kommuner,vilket gett upphov till 19 nyakommunbildningar.1.3 Utskottets bedömningMed hänvisning till att en kort tidförflutit sedan kommunallagen ändrades iriktning mot en friarenämndorganisation, att effekten avminskat antal förtroendevalda utredsinom ramen för arbete och attregeringen om den finner det lämpligtkan besluta om delning av en kommunavstyrker utskottet motionerna K609 ochK619 yrkande 2.2 demokrati2.1 MotionernaI motion 1994/95:K618 hemställerMarianne och () att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ökad lokal självstyrelse iinvandrartäta områden. Motionärernaframhåller att decentraliseratbeslutsfattande är den viktigaste vägentill en fungerande demokrati.Decentraliseringen kan ske genom deladeoch mindre kommuner eller med högre gradav lokal självstyrelse. Motionärernaanser att det är särskilt viktigt attdecentralisera makt och inflytande iinvandrartäta bostadsområden ochföreslår därför att dessa bostadsområdenskall bli experimentområden med ökadlokal självstyrelse och att direktvaltlokalt stadsdelsstyre införs som fårbesluta om den lokala servicen.I motion 1994/95:K619 yrkande 3 av OlofJohansson m.fl. (c) begärs att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredningangående kommunala folkomröstningar. Imotionen erinras om att harbeslutat om en översyn avfolkomröstningsfrågan. finnerdet viktigt att detta utredningsarbetenu kommer till stånd och atterfarenheter som vunnits i och iandra länder sammanställs, utvärderasoch läggs till grund för nya regler omfolkomröstning. Motionärerna anser attutredningen även skall studeraerfarenheterna från kommunalafolkomröstningar.2.2 BakgrundLokal självstyrelseDet viktigaste instrumentet förreglering av den lokala demokratin ärkommunallagen. För att stärka den lokalademokratin har de senaste årenbeslutat om vissa ändringar i lagen. Ioch med att den nuvarande kommunallagenträdde i kraft gavskommuner och landsting ökad frihet attbestämma hur nämnderna skallorganiseras. Man ansåg att en friare ochmer decentraliserad nämndorganisationvar en fördel från kommunaldemokratiskutgångspunkt. Denna ökade frihet innebärbl.a. att kommunerna, med stöd av 3 kap.4 § kommunallagen, kan inrättakommundels-nämnder, som har att svaraför verksamheten inom en del avkommunen. Enligt 3 kap. 4 § skallfullmäktige, om inte något annat ärsärskilt föreskrivet, bestämmanämndernas verksamhetsområden ochinbördes förhållanden. Fullmäktige fårdärvid besluta att en nämnd skall hahand om en eller flera verksamheter ihela kommunen eller ellerför en del av kommunen ellerlandstinget, ha hand om verksamheten viden eller flera anläggningar, och varaunderställd en annan nämnd. 9 § väljs ledamöter och ersättare ien nämnd av fullmäktige till det antalsom fullmäktige bestämmer.I proposition 1990/91:117 om en nykommunallag avvisade regeringen ettsystem med direktvalda kommundelsorganpå följande sätt. En fråga som hardiskuterats i samband medkommunallagsarbetet är om det börinföras en möjlighet till direktval avlokala nämnder. Regeringen är dock inteberedd att lägga fram ett sådantförslag. Det starkaste skälet förregeringens inställning i denna fråga äratt direktval till lokala nämnder kanbegränsa fullmäktiges möjligheter att tadet totala ansvaret för verksamheten ikommunen eller . Därmeduppstår enligt regeringen en oklarhet omhur valutslaget kommer att påverkaverksamheten.Vid behandlingen av propositionen idenna del behandlade utskottet(1990/91:KU38) flera motioner medyrkanden om att direktval till lokalanämnder skulle bli möjligt. Utskottetanförde att det tidigare vid fleratillfällen avstyrkt motionsyrkanden ominförande av direktvalda kommundelsorganoch att följt utskottet.Vidare angavs att regeringen avvisat enordning med direktvalda kommundelsorgan.Utskottet som inte fann anledning attfrångå sina tidigare ställningstaganden,avstyrkte motionerna. Utskottet hardärefter (bet. 1992/93:KU4) vidbehandling av liknande motioner gjortsamma bedömning.Regeringen tillsatte enkommitté (dir. 1992:12),, varshuvuduppgift var att överväga ochföreslå olika åtgärder för att stärkaden lokala demokratin i Sverige.Kommittén föreslog i sitt slutbetänkande(SOU 1993:90) bl.a. två ändringar ikommunallagen i detta syfte, nämligendels att självförvaltningsorgan skulleinföras, dels att sammanträdena inämnder skulle vara offentliga omfullmäktige medgav det. Dessa förslagföljdes av regeringen och antogs avriksdagen. De trädde i kraft den 1 juli1994 (prop. 1993/94:188, bet.1993/94:KU40).Den första ändringen innebär att enligt7 kap. 18 § kommunallagen fullmäktige,om inte något annat följer av lag ellerannan författning, får besluta att ennämnd får uppdra åt ettsjälvförvaltningsorgan under nämnden atthelt eller delvis sköta driften av enviss anläggning eller en vissinstitution.Syftet med införandet avsjälvförvaltningsorgan var att utvecklaformerna för nyttjarnas medverkan ikommunal verksamhet. Skälen för att genyttjarna ett ökat inflytande var flera.Det främsta hade sin grund i demokratin.Det ansågs ligga ett demokratiskt värdei sig i att ge de närmast berördanyttjarna ett ökat inflytande över sindagliga situation.Den andra ändringen innebär att enligt6 kap. 19 a § kommunallagen en nämndssammanträden skall hållas inom stängdadörrar, om inte fullmäktige medgivitnämnden att sammanträdena får varaoffentliga. Regeln infördes för att gemedborgarna ökad insyn i och informationom den kommunala verksamheten. Detansågs viktigt att medborgarna gavsmöjlighet till information och påverkanoavsett vilken organisationsformkommunen eller valde för sinverksamhet eller på vilken beslutsnivåärendena handlades.I samband med behandlingen avregeringens proposition om lokaldemokrati uttalade utskottet (bet.1993/94:KU40) att en samlad uppföljningoch utvärdering borde göras av dereformer och omfattande förändringar somhar genomförts inom den kommunalaverksamheten. Bilden av den kommunalademokratin var enligt utskottetsplittrad och det var angeläget att fåen mer sammanhållen uppföljning ochutvärdering som grund för den framtidautvecklingen.Kommunala förnyelsekommittén fick idecember 1994 i uppdrag att göra ensamlad utvärdering av de reformer ochomfattande förändringar som har skett ikommunernas och landstingensorganisation och verksamhetsformer samtföreslå åtgärder som utvecklar ochstärker medborgarnas inflytande över detfortsatta förnyelsearbetet (dir.1994:151). Kommittén skall besvara bl.a.hur förändringarna påverkat medborgarnasmöjligheter till insyn, deltagande ochpåverkan. Medborgarnas aktiva medverkani den pågående omvandlingen av denkommunala verksamheten har en avgörandebetydelse för medborgarnas tilltro tillvälfärdspolitiken. Därför bör kommitténutarbeta åtgärder som utvecklar ochstärker medborgarnas inflytande över detfortsatta förnyelsearbetet i kommuneroch landsting. Kommitténs uppdrag skallvara avslutat senast den 31 december1996.Kommunala folkomröstningarDen trädde lagen (1994:692)om kommunala folkomröstningar i kraft(prop. 1993/94:188, bet. 1993/94:KU40).I denna lag finns bestämmelser omgenomförandet av en kommunalfolkomröstning. I 5 kap. 23 §kommunallagen infördes enbestämmelse om s.k. folkinitiativinnebärande att om avde röstberättigade så begär skallfullmäktige ta upp ärendet om att hållafolkomröstning i en viss fråga. Dock ärdet fullmäktige som beslutar omomröstning skall äga rum eller inte.Institutet kommunala folkomröstningarhar använts ytterst sparsamt. Enundersökning som redovisades ibetänkandet Att inhämta synpunkter frånmedborgarna (SOU 1993:72) redovisadeendast 25 fall under de senaste 15 åren.Av dessa gällde 14kommunindelning/gränsreglering. Andrafrågor som underställts omröstning varbrobygge, kollektivtrafik,vägsträckning, flyktingmottagning,systembutik m.m. I flertalet fall vardet fråga om folkomröstningar men inågra fall opinionsundersökningar iannan heltäckande form. Närmare hälftenav kommunerna använder dock andra typerav service- eller attitydundersökningarför att styra sin verksamhet.Genom en ändring i kommunallagen kansom nämnts kommun- ochlandstingsmedlemmar genom folkinitiativväcka fråga i fullmäktige om hållande avfolkomröstning. Någon uppföljning harenligt regeringens skrivelse 1994/95:220inte gjorts. Enligt underhandsuppgifterhar dock sådana folkinitiativ kommittill stånd och i samband med 1994 årsval har flera folkomröstningar hållits.Utskottet behandlade i sitt betänkande1993/94:KU44 motioner om förstärkning avfolkomröstningsinstitutet. uppfattning fanns detanledning att sammanställa och utvärderaerfarenheterna av folkomröstningar iSverige och i andra länder.Sammanställningen borde ligga till grundför en översyn av gällande regler ochett övervägande av behovet av nyaregler. följde utskottet ochgav som sin mening regeringen till kännavad utskottet anfört.Utskottet behandlade i betänkandet1995/96:KU6 motioner som gälldefolkomröstningsinstitutet. Utskottetvidhöll sin bedömning /94 årsriksmöte i fråga om en översyn avfolkomröstningsinstitutet. I fråga omkommunala folkomröstningar ansågutskottet att ytterligare erfarenheterav bestämmelserna borde avvaktas innanförändringar aktualiseras.2.3 Utskottets bedömningUtskottet anser att redovisningen avKommunala förnyelsekommitténs uppdragbör avvaktas. Motion K618 avstyrksdärför.Utskottet vidhåller sin tidigarebedömning i fråga om kommunalafolkomröstningar att ytterligareerfarenheter av bestämmelserna böravvaktas innan förändringaraktualiseras. Motion K619 yrkande 3avstyrks därför.3 Snabbare valgenomslag, nyval3.1 MotionernaI motion 1994/95:K616 av ochMartin () yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett snabbarevalgenomslag i kommunerna. Motionärernaanser det viktigt från demokratisksynpunkt att, om ett val lett tillregimskifte, den nya majoriteten fårtillträda för attkunna påverka budgeten och omedelbartpåbörja arbetet med att förverkliga sittprogram. Kommunallagen bör enligtmotionärerna utformas på ett sådant sättatt den avgående styrelsen kan fungeraendast som expeditionsministär och attden nyvalda fullmäktigeförsamlingenväljer ny styrelse och nya nämnder vidsitt första möte som skall kunna hållasfrån , i stället för som nuden 1 november.I motion 1994/95:K703 hemställer BertilPersson (m) att hos regeringenbegär förslag om snabbare valgenomslag ilandstingen. Skiftet efter ettlandstingsval med majoritetsbyte börenligt motionären kunna ske snabbt.I motion 1994/95:K701 yrkar BertilPersson (m) att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om nyval i kommuner ochlandsting. Motionären anser attlagstiftningen bör ändras så att det,för att lösa en politisk krissituation,blir möjligt att i kommuner ochlandsting utlysa nyval under pågåendemandatperiod.3.2 BakgrundSnabbare valgenomslagMandattiden för fullmäktige, styrelsenoch övriga nämnder i kommuner ochlandsting regleras i 5 kap. 5 §respektive 6 kap. 12 och 13 §§kommunallagen. Enligt 5 kap. 5 § skallledamöterna och ersättarna i fullmäktigeväljas räknat från och medden valåret. har beslutat omomval enligt 15 kap. 7 § tredje stycketvallagen (1972:620), skall mandattidendock förlängas till dess omvalet haravslutats. I räknasmandattiden från och med den 15 oktobervalåret. Enligt 6 kap. 12 § skallledamöterna och ersättarna i styrelsenväljas , räknat från och medden året då valav fullmäktige har ägt rum i helalandet. Fullmäktige får dock bestämmaatt styrelsens mandattid skall räknasfrån och med det sammanträde då valetförrättas intill det sammanträde då valav styrelse förrättas nästa gång. I ettsådant fall skall nyvalda fullmäktigevälja styrelsen vid fullmäktiges förstasammanträde. Enligt 6 kap. 13 § skallfullmäktige bestämma mandattiderna förandra nämnder än styrelsen.Den 1 juli 1994 trädde vissa ändringari kommunallagen i kraft (prop.1993/94:188, bet. 1993/94:KU40).Ändringarna innebar bl.a. attfullmäktige fick rätt att under löpandemandatperiod återkalla uppdragen församtliga förtroendevalda i en nämnd.Detta kan ske dels när den politiskamajoriteten i nämnderna ärdensamma som i fullmäktige, dels isamband med att nämndorganisationenskall ändras. Ändringarna kom tilluttryck genom att en ny paragrafinfördes i kommunallagen, 4 kap. 10 a §.Vidare klargjordes genom en ändring i 6kap. 14 § kommunallagen att nyaförtroendevalda skall väljas näruppdragen återkallats enligt 4 kap. 10 a§ 1.Nyval m.m.Lokaldemokratikommittén konstaterade isitt slutbetänkande (SOU 1993:90) attvid införande av fyraårigamandatperioder borde även möjligheteninföras för regeringen att förordna omnyval till fullmäktige i samband med endelning av en kommun.I propositionen om lokal demokrati(prop. 1993/94:188) berördes frågan omnyval vid kommundelningar. Enligtpropositionen fanns det ett klartlokaldemokratiskt intresse av att enbeslutad indelningsändring kan träda ikraft så fort som det är praktisktmöjligt. Flera aspekter borde dockutredas närmare, bl.a. bestämmelserna iindelningslagen om att utseindelningsdelegerade och bestämmelsernai vallagstiftningen.Regeringen beslutade i september 1994om direktiv (1994:92) för en utredningmed uppgift att överväga ommöjligheterna skall införas attgenomföra nyval av fullmäktige vidstörre ändringar i den kommunalaindelningen. Direktiven återkallades avden nuvarande regeringen hösten 1994.En förtroendevalds uppdrag kan enligtkommunallagen upphöra vid särskildasituationer. Enligt 4 kap. 9 § skallfullmäktige befria en förtroendevaldfrån uppdraget när den förtroendevaldeönskar avgå, om det inte finns särskildaskäl mot det. Fullmäktige får, enligt 4kap.