bet · GJ01KU30 · 1996-05-09 00:00:00 — Någraminuter senare kunde man dock påReuterskärmen läsa uttalande om budet.Med anledning härav ringde MikaelKamras upp som dåmeddelade att han hade för avsikt attmotarbeta budet och att han inteaccepterade att blev en störreaktieägare än . På direkt frågaförklarade han även att han eftersamtalet med den 19januari genomfört aktieköp i de treriskkapitalbolagen.Anders uppgifterAv tingsrätts och Sveahovrätts domar framgår att AndersCarlberg anfört bl.a. följande:I mitten av januari 1993 besökteCarlberg och Göthlinstatssekreterare ochtalade om det bristfälliga skyddet motatt riskkapitalbolagen köptes upp ochvad man kunde göra åt detta. Den 20januari hölls sedan det tidigare nämndainformationsmötet med företrädare fördepartementet, och samtriskkapitalbolagen. Enligt Carlberguttalade näringsministern därvid bl.a.att och i defensivt syfteskulle köpa aktier i riskkapitalbolagen.Uttalandet förstods så att och inneha av aktierna iriskkapitalbolagen för att därigenomkunna förhindra att dessasbolagsordningar ändrades på ett sätt somstred mot av beslutadverksamhetsinriktning. uppgavvidare att han haftett samtal med Kamras, där denne frågatom hur skulle ställa sig omProventus köpte aktier iriskkapitalbolagen. hade svaratatt han inte kunde ha några synpunkterpå detta, men att han personligen intevar negativ. Kamras nämnde inte hur storaktiepost skulle köpa, ochCarlberg kunde inte tänka sig annat änatt det gällde en mindre post. De tvåhade ett samtal även . Den26 januari fick från information om att detvar oroligt på riskkapitalmarknaden ochatt börjat köpa aktier i sina riskkapitalbolag. fick rådetatt borde följa Bures exempel. Vidstyrelsemöte i den 27 januaribestämdes att i defensivt syfteskulle öka sitt aktieinnehav från 11 %till lägst 25 och högst av resp.riskkapitalbolags aktiekapital.Den 1 februari ringde Kamras tillCarlberg och förklarade att Proventusdagen därpå skulle offentliggöra etterbjudande att köpa av aktierna iriskkapitalbolagen. blevöverrumplad, eftersom ett sådant köpskulle slå sönder hela systemet för dentänkta riskkapitalverksamheten. Hansvarade därför att inte kundestödja bud. Carlberginformerade därefter om sittsamtal med Kamras. svarade attde måste ha ett styrelsemöte i Atlesnarast. gjorde den 2 februariett TT-uttalande i saken. Kamras tog dåkontakt med honom, och Carlbergförklarade att inte ville varaminoritetsägare i bolag där Proventushade majoriteten.Svea hovrätts bedömningSvea hovrätt gjorde i sin dom den 2 juni1995 bl.a. följande bedömning.Hovrätten fann sammanfattningsvis attdet förelåg tveksamheter kring AndersCarlbergs uppgifter, att det var utrettatt berättat för AndersCarlberg om tilltänktaerbjudande och att medsin erfarenhet knappast kan hamissuppfattat situationen, varvid ävenskall beaktas att måsteha känt till affärsstrategi.Den omständigheten att - som AndersCarlbergs försvarare framhållit -riskkapitalbolagen var avsedda attstödja små och medelstora företag medanProventus enligt försvararen endastintresserar sig för större företagförändrar inte denna bedömning. Enligthovrättens mening har anfördaomständigheter tillsammans sådan tyngdatt det i målet är styrkt att AndersCarlberg på sätt åklagaren angettmedverkat vid Atles ifrågavarandeaktieköp med vetskap om Proventusförberedande åtgärder i syfte att läggaett bud.Ansvar för insiderbrott skall inteådömas i de fall som kan antas saknabetydelse för allmänhetens förtroendeför värdepappersmarknaden eller somannars är ringa. Även om Atles köp varföranledda av en önskan att behållakontrollen över riskkapitalbolagen, föratt på så sätt genomföra den verksamhetsom beslutat om, är detta inteen ansvarsfriande omständighet.Riksdagens avsikt var nämligen attbolagen skulle noteras och därmed varautsatta för marknadens krafter. I ochmed detta ställningstagande kan eninsiderhandel av förevarande omfattninginte sägas sakna betydelse i angivenbemärkelse eller eljest vara att ansesom ringa.Anders skall därför dömas förinsiderbrott. Med hänsyn tillaktieaffärernas omfattning är brottetatt anse som grovt.En av de tre juristdomarna och en av detvå nämndemännen var skiljaktiga ochville ogilla åtalet på grund avotillräcklig bevisning.Utskottets bedömningDe utredningar som utskottet tagit delav i detta ärende visar inte attnäringsministern skulle ha agerat påsådant sätt att han medverkat elleruppmuntrat till insiderbrott.Granskningen föranleder i övrigt ingetuttalande från utskottets sida.21. Regeringsbeslut om tillstånd tilllottförsäljningsautomatÄrendetI en anmälan (se bilaga A 24.1) tillkonstitutionsutskottet hävdas attregeringen efter föredragning avstatsrådet brutit motövergångsbestämmelserna i den nyalotterilagen (1994:1000) genom att vägratillstånd till vissa typer avlottförsäljningsautomater. Detta harmedfört betydande ekonomisk skada förideella föreningar och enskilda företagsom bistår föreningslivet med aktuellaautomater. Statsrådet bör därförklandras för sin hantering av dessafrågor.BakgrundRegni Service AB ansökte den 11 oktober1993 hos attlottförsäljningsautomaten skullegodkännas för förhandsdragning avvinstnummer med vinster upp till 2 000kronor. I andra hand begärde bolaget attgodkännande skulle avse vinster upp till1 . Den 21 januari 1994kompletterade bolaget sin ansökan på såsätt att lottsedeln skullegodkännas för förhandsdragning av iförsta hand med vinstbelopp upp till5 000 kronor.Lotterinämnden utfärdade den 11 maj1994 ett typgodkännande för medett högsta vinstvärde på . Denvalda begränsningen av det högstavinstbeloppet hängde samman med nämndensbedömning av ochlottförsäljningsautomatens Lottysegenskaper i säkerhetshänseende.Bedömningen grundade sig på ett yttrandefrån ().Bolaget överklagade nämndens besluttill regeringen som den 17 november 1994avslog överklagandet. Regeringen tog isitt beslut inte ställning till desäkerhetsmässiga aspekterna.Överklagandet avslogs i stället på dengrunden att den aktuella automatenansågs vara en spelautomat enligt 7 §gamla lotterilagen (1982:1011).Regeringen anförde i sitt beslut:Såvitt framkommit avses den aktuellalottsedeln användas och säljas i enautomat som är utrustad medslumpvalsgenerator och elektronisktminne. Enligt 2 § andra stycketlotterilagen anses med automatspel spelpå mekaniska eller elektroniskaspelautomater. Regeringen anser att denaktuella automaten är en spelautomat ilagens mening. Enligt 7 § lotterilagenfår automatspel som ger vinst i form avpengar, värdebevis, spelpolletter ellerliknande efter tillstånd anordnas endastpå fartyg i internationell trafik.Tillstånd för den i ärendet aktuellaautomaten kan därför enligt regeringensmening inte meddelas för den avseddaanvändningen.Härefter har bolaget den 25 november1994 ansökt hos Regeringsrätten omrättsprövning alternativt resning.Bolaget ansåg att regeringens bedömningmåste betecknas som lagstridig enär denomständigheten att enlottförsäljningsautomat innehöllslumpvalsgenerator eller elektronisktminne inte medförde att automaten skullebetraktas som spelautomat enligt 1982års lotterilag som var tillämplig viddet aktuella datumet för regeringensbeslut. Först genom lotterilag- som trädde i kraft infördes enligt bolaget ett förbudmot sådan utrustning iförsäljningsautomater.Regeringsrätten har i dom den 30 maj1995 anfört att domstolen inte delar denav regeringen uttalade uppfattningen attautomaten vid tillämpning av 1982års lotterilag var att anse som en sådanspelautomat som avsågs i 7 § nämnda lagoch hänvisade till förarbetena (prop.1978/79:20 s. 36-39 samt prop.1981/82:170 s. 62). EnligtRegeringsrätten stred den av regeringenanförda motiveringen för avslagsbeslutetmot reglerna lotterilag.Regeringsrätten ansåg i stället attautomaten skulle anses utgöra en sådanlottförsäljningsautomat som omnämns ipunkt 3 av övergångsbestämmelserna tillden nya lotterilagen. Genom dennaövergångsbestämmelse tillåts till ochmed 1999 fortsatt användande av vissaspelautomater som varittillåtna. Genom rättsprövningen upphävdedärför Regeringsrätten regeringensbeslut och återförvisade ärendet tillregeringen för förnyad prövning avbolagets överklagande.Den 14 september 1995 har regeringenmeddelat nytt beslut i ärendet. Ibeslutet har regeringen anfört attStatens kriminaltekniska laboratoriums(SKL) bedömning av Lottysystemetssäkerhetsegenskaper motiverar en höjningav vinstvärdet till 1 000 kronor.Dessförinnan hade regeringen genombeslut gettLotterinämnden i uppdrag att utredafrågan om omfattningen av de i dagexisterande automaterna som förbjöds iden nya lotterilagen. Detta motiveradesenligt regeringen av att inkomstkällornafrån dessa typer av automater ärbetydande för många små lokalaföreningar. Uppdraget harslutrapporterats till Civildepartementetmen har inte föranlett någon åtgärd.RättsprövningsinstitutetSom ett resultat av flera domar motSverige i infördes ettsärskilt rättsprövningsinstitut i svenskrätt 1988. Lagen (1988:205) om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslutträdde i kraft den 1 juni 1988.Bakgrunden är ett vidflera tillfällen funnit att Sverigekränkt för demänskliga rättigheterna. Vidrättsprövning har domstolen att pröva omavgörandet i ärendet strider mot någonrättsregel på det sätt som sökandenangivit eller som i övrigt klart framgårav omständigheterna i ärendet.Rättsprövning kan endast ske för sådanabeslut som gäller myndighetsutövning motenskild och som annars kan prövas hosdomstol endast efter ansökan om resning.Dessutom skall besluten inte varamöjliga att överklaga i annan ordning.Från början var Regeringsrätten denenda instans som hade behörighet attpröva rättsprövningsmål, men till följdav måltillströmningen infördes enbestämmelse om att kammarrätterna harrätt att pröva beslut fattade avförvaltningsmyndighet inom respektivekammarrätts domkrets.Sedan 1988 har ca 240 ansökningar kommitin till Regeringsrätten avseende beslutfattade av regeringen. Endast i ettfåtal fall har rättsprövningen lett tillbifall. Den övervägande delen avrättsprövningsmålen har endera avslagitseller avvisats/lämnats utan åtgärd.Nedanstående tabeller baseras på deuppgifter som lämnas avRegeringsrätten i publikationenRegeringsrättens årsbok (RÅ).Tabell 1. Totalt antal rättsprövningsmåli RegeringsrättenÅr Antal Bifa Avsla Avvisas/lämmål ll g nasutan åtgärd1988 4 0 1 31989 32 1 19 121990 47 3 23 211991 83 5 38 401992 52 2 24 261993 57 2 32 231994 71 3 39 30Tota 347 16 176 155ltTabell 2. Rättsprövningsmål innefattandeendast regeringenÅr Antal Bifa Avsla Avvisas/lämmål ll g nasutan åtgärd1988 3 0 1 21989 25 1 16 81990 21 3 13 51991 62 5 36 211992 38 2 21 141993 43 1 31 111994 52 2 38 13Tota 244 14 156 74ltSom framgår av tabellerna ovan harantalet ansökningar om rättsprövningtill en övervägande del gällt beslutfattade av regeringen. Likaså har 14 av16 bifall gällt ärenden avgjorda avregeringen. Av de 14 mål som bifallitsav Regeringsrätten omfattar trebristande kommunicering (RÅ 1989 not272, RÅ 1992 not 160, RÅ 1994 not 317).I fyra fall upphävdes regeringens beslutpå grund av att part haft rätt attöverklaga visst beslut (RÅ 1990 ref 75,RÅ 1990 not 155, RÅ 1991 ref 80, RÅ 1991not 379). I tre fall upphävdesregeringens beslut av den anledningenatt s.k. enkelt planförfarande enligtplan- och bygglagen (PBL) inte varittillämpbart (RÅ 1990 ref 93, RÅ 1991 ref85, RÅ 1994 ref 69).I ett annat mål hade en kommun meddelatbeslut om nybyggnadsförbud enligtbyggnadslagen (1947:385). När sedanregeringen avgjorde ärendet hade nylagstiftning trätt i kraft ochrättsprövningsmålet gällde frågan om dengamla eller den nya lagstiftningenskulle tillämpas. Regeringsrätten fannatt regeringens avgörande som vilade påden nya PBL skulle upphävas ochåterförvisade ärendet till regeringenför ny prövning utifrån den gamlabygglagen (RÅ 1991 ref 1).1990 lämnade regeringenförsäkringsbolaget erinran föratt bolaget beslutat lämna sinaanställda räntefria lån för inköp avaktier i bolaget. Regeringsrätten fannatt regeringens beslut stod i strid med19 kap. 11 § försäkringsrörelselagen(1982:713) (RÅ 1990 ref 106). 1992 haderegeringen avslagit ett överklaganderörande en föreskrift som utfärdats avDatainspektionen. Regeringsrätten fannatt detta saknade laglig grund ochbeslutet upphävdes därför (RÅ 1992 ref38). I ett mål fannRegeringsrätten att regeringens beslutatt ge tillstånd till förköp av vissfastighet stred mot förköpslagen (RÅ1993 not 189).Utskottets tidigare behandlingKonstitutionsutskottet har inte tidigarebehandlat något ärende som varit föremålför rättsprövning. Förerättsprövningslagens ikraftträdande år1988 uppmärksammade utskottet i 1980/81års granskning möjligheten till s.k.extraordinära rättsmedel i ärenden somavgjorts av regeringen. Granskningenavgränsades till att endast omfattaresning (KU 1980/81:25, s. 15 f.). Deärenden som utskottet särskilt tog uppföranledde inget uttalande frånutskottets sida. I ett ärende förklaradesig utskottet dock inte ha någon annanuppfattning än Regeringsrätten om hurregeringsformen skulle tillämpas i ettvisst fall.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att detregeringsbeslut som upptagits tillgranskning har blivit föremål förrättsprövning av Regeringsrätten.Regeringsrätten har därvid upphävtregeringens beslut och återförvisatärendet till regeringen.Granskningen föranleder inget uttalandefrån utskottets sida.22. Särskilda s.k. jämställdhetspengartill filmen en granskningsanmälan (bilaga A 25.1)har begärts att utskottet skall granskaregeringens handläggning och beslut omsärskilda jämställdhetspengar på 1miljon kronor till filmBengbulan. Enligt anmälan börgranskningen omfatta bl.a. hur ärendetföredrogs hos det ansvariga statsrådet,, vidare vilken dokumentationsom bifogades ansökan, om det förekomnågot samråd med , omdet förekom någon granskning av filmenfrån kvalitetssynpunkt av oberoendeexpertis, om det undersöktes om detfanns andra filmer som kunde vara likaeller mer förtjänta av extra offentligtstöd samt hur denna typ av extrajämställdhetsbidrag förhåller sig tillsvensk filmpolitik. Dessutom harutskottet genomfört en utfrågning avMargot bl.a. med anledning avdenna anmälan (bilaga B 4).I anmälan begärs också att omfattningenoch inriktningen av regeringens olikarådgivande organ bör ingå igranskningen. För denna granskning harredovisats ovan i avsnitt 7.I ärendet har inhämtats en promemoriafrån Statsrådsberedningen upprättad iSocialdepartementet (bilaga A 25.2) samtvisst aktmaterial frånSocialdepartementet (bilaga A 25.3).Anslaget för särskildajämställdhetsåtgärder iSocialdepartementets huvudtitelAv regeringsbeslutet i det aktuelladrendet framgår att det beviljadebidraget skall belasta femtehuvudtitelns reservationsanslag G 2.Särskilda jämställdhetsåtgärder. för /96framgår att anslaget omfattar 20 559 000kr och att anslaget disponeras avSocialdepartementet enligt bestämmelsersom är eller blir meddelade avregeringen för åtgärder och projekt m.m.som syftar till att främja jämställdhetmellan kvinnor och män. Av anslagetskall minst 3,15 miljoner kronoranvändas för informationssatsningar isyfte att öka fäders uttag avföräldraledighet.Handläggningen i avdet aktuella ärendetFöljande dokumentation över vad somförevarit i det aktuella ärendet harhämtats från den promemoria somutskottet inhämtat frånStatsrådsberedningen. Promemorianutgjorde svar på fem frågor somutskottet ställt. Uppgifterna ipromemorian har i viss mån kompletteratsmed uppgifter hämtade från detaktmaterial i ärendet som ställts tillförfogande av ochKulturdepartementet.Utskottets första fråga till regeringengällde hur ärendet handlagts i detalj,vilka sakliga överväganden som gjorts,vilka statsråd som varit involverade ochom samråd skett mellan berördadepartement.I december 1994 uppvaktade SuzanneOsten och ochlämnade in en ansökan om ettbidrag på fördistribution och filmturné avseende ettfilmprojekt med titeln i branddalen.Ansökan registrerades iStatsrådsberedningen den 15 december1994 och lades adacta på grund av att medel förfinansiering av produktionen av filmensaknades.Den 13 juni 1995 överlämnades dock frånStatsrådsberedningen tillSocialdepartementet denna ansökan.Skrivelsen har registrerats iSocialdepartementet den 14 juni 1995.I ett pressmeddelande från ,, och , MigmaFilm, kallades till en presskonferensden om en film med namnetBengbulan. Det är ett filmmanus med ettannat innehåll än det tidigare nämndaprojektet. I meddelandet nämndes ocksåatt var angelägen om attseriös barnfilm skall nå sin publik ochatt hon därför ställde upp med resurserför distribution samt att närvara vid presskonferensen.Mona biträdandestatssekreterare fick genomett faxmeddelande från vetaatt tyckte att projektet var braoch att filmens tema var annorlunda inteminst ur jämställdhetssynpunkt. Edholmmeddelade senare att ansökanborde kompletteras och att anslaget förjämställdhetsåtgärder enligt praxis inteanvändes för stöd till filmdistribution.Enligt en anteckning i ett dagboksbladi har den 21 juni 1995gjort en uppvaktning i departementet förinlämning av en kompletterande ansökan.Denna ansökan, som diarieförts den 22juni 1995, avser marknadsföring ochlansering av spelfilm förbarn, Bengbulan. Den sökta summan är 2,5miljoner kronor. Ansökan är undertecknadav , . Den innehåller enbeskrivning av projektet, en budget ochett manus. Det framgick att hade finansieratproduktionen av filmen och attytterligare medel behövdes förmarknadsföringen av filmen. Fråntjänstemannahåll bedömdes det somtveksamt i vilken utsträckning medelfrån regeringen borde utgå för dessakostnader.Diskussioner mellan biträdandestatssekreterare och tjänstemänvid Socialdepartementetsjämställdhetsenhet ledde till slutsatsenatt det inte fanns grund förfinansiering av distributionen av filmenmen väl för själva lanseringen.Jämställdhetsmedel hade tidigare använtsför liknande ändamål. Alternativafinansieringskällor som undersöktes varStatens kulturråd, Stiftelsen framtidenskultur och Kulturdepartementet.I har enminnesanteckning, daterad den 8 augusti1995, upprättats i efterhand angåendeRock . Enligt dennaanteckning har en tjänsteman vidjämställdhetsenheten iSocialdepartementet den 26 junikontaktat en tjänsteman vidKulturdepartementet angående ansökan ochdärvid informerat om attjämställdhetsminister varintresserad av att stödja filmen medmedel ur de särskildajämställdhetspengar som regeringendisponerar. Tjänstemannen undrade omKulturdepartementet var intresserat avatt stödja projektet. En kopia avansökan kom tjänstemannen vidKulturdepartementet till handa den 27juni. Enligt min- nesanteckningen harkulturminister om ärendet . Honanslöt sig till den uppfattning som denföredragande tjänstemannen framförde,nämligen att ansökan borde föras vidaretill en särskild arbetsgrupp för kulturi skolan som regeringen avsåg atttillsätta. Detta besked meddelades den30 juni till . Enligtuppgift från expeditionschefen i har någongemensam beredning inför det beslut somfattades av regeringen iSocialdepartementet den 13 juli 1995inte förekommit.Ärendet föredrogs förstatsrådet , som ersatteMona vid regeringssammanträdetden . Det föreslogs attregeringen till marknadsföringen ochlanseringen av filmen skulle anslå enmiljon kronor ur femte huvudtitelnsanslag G 2. Prövningen avansökan såvitt avsåg resterande medelföreslogs få anstå till dess att erhålla medel från annathåll prövats i sak.Enligt regeringsbeslutet den 13 juli1995 har regeringen beviljat 1 miljonkronor för projektet. Beloppet skallbetalas ut på rekvisition från från femte titelns reservationsanslagG 2. Särskilda jämställdhetsåtgärder.Beslutet är undertecknat avsocialminister har i efterhand föredragits förMona den 22 augusti 1995.Utskottets andra fråga gällde vilkabestämmelser och åtgärder meddelade avregeringen som fanns vidbeslutstillfället angående de åtgärderoch projekt m.m. som syftar till attfrämja jämställdhet mellan män ochkvinnor. Enligt Socialdepartementetfanns inga villkor eller bestämmelserfastställda av regeringen utövervillkoret att av anslaget G 2. Särskildajämställdhetsåtgärder skall minst 3,15miljoner kronor användas förinformationssatsningar i syfte att ökafäders uttag av föräldraledighet(regleringsbrev ).Utskottets tredje och fjärde frågagällde om det förekom någon granskningav filmen ur kvalitetssynpunkt avoberoende expertis och om detundersöktes om det fanns andra filmersom kunde vara lika eller mer förtjäntaav extra offentligt stöd. Svaret påfrågorna är att utöver vad somredovisats under fråga 1 förekom ingasärskilda åtgärder av den typ somefterfrågats i frågorna 3 och 4.Utskottets femte fråga gällde hur dennatyp av extra jämställdhetsbidragförhåller sig till svensk filmpolitik. Isvaret framhålls att den svenskafilmpolitiken styrs genom stöd till delssvensk filmproduktion, delsfilmkulturell verksamhet. Principerna förfördelning av filmstöd styrs genom dets.k. filmavtalet mellan staten ochfilmbranschen. Det filmkulturella stödethandhas också av filminstitutet, ochbestämmelserna ges i regleringsbrevet.Dessa principer har lagts fast avriksdagen.Utfrågning av har genomfört en kortareutfrågning av dåvarande kulturministerMargot angående hennesbefattning med det aktuella ärendet.Enligt bestod hennes endainblandning i ärendet av att honinformerades av en handläggare om hört av sig frånjämställdhetsenheten vidSocialdepartementet om projektet ochundrat om var berettatt stödja det. Departementetsuppfattning var att departementet inteskulle ta upp ärendet men att det kundeprövas inom ramen för projektet iskolan . EnligtWallströms mening var heltoch hållet ansvarig för ärendet inomregeringen. sade sig inte havarit närvarande vidregeringssammanträdet där beslutfattades om anslag till projektetBengbulan.På frågan om lämpligheten av att enperson som , som var knutensom rådgivare till ,söker ekonomiskt stöd från regeringensvarade att det var en separatprojektansökan och att den hade skettinnan var kontaktad av Wallströmom uppdraget i . Enperson som är i kontakt med regeringenmåste enligt mening också fåen möjlighet att söka om projektmedel.Ansökan skall enligt bedömaspå egna meriter. medgav attdet vid bidragsgivning från regeringenkan skapas misstankar om otillbörligabindningar om man har ett uppdrag som ärformulerat och betalt av regeringen.Utskottets bedömningGranskningen avser ärendets formellahandläggning samt hur det hanteratsfrån filmpolitiska utgångspunkter.Den ansökan som ursprungligeninlämnades avsåg ett filmprojekt somunder ärendets gång ändrade karaktär.Från början avsåg ansökan bidrag tilldistribution av filmen och enpresentationsturné. En ny ansökan avsågmarknadsföring och lansering av filmen.Det var för detta ändamål som regeringensedermera anslog 1 miljon kronor.De medel som togs i anspråk förbidraget har hämtats från anslaget G 2.Särskilda jämställdhetsmedel, som enligtregleringsbrevet disponeras avSocialdepartementet i enlighet medbestämmelser som regeringen skallmeddela för åtgärder och projekt somsyftar till att främja jämställdhetmellan män och kvinnor. Några sådanasärskilda bestämmelser har regeringeninte meddelat. I stället har regeringensjälv beslutat om dispositionen avanslaget i varje enskilt fall.Vad gäller handläggningen kankonstateras att ärendet ursprungligenregistrerades i Statsrådsberedningen,där det lades ad acta på grund av attmedel för att producera filmen saknades.Ärendet återuppväcktes senare i sambandmed att en förnyad ansökan inlämnadesoch överfördes då tillSocialdepartementet.Ärendet har berört såvälStatsrådsberedningen somSocialdepartementet ochKulturdepartementet.Statsrådsberedningens befattning medärendet har baserats påjämställdhetsministerns anknytning tillStatsrådsberedningen, medanSocialdepartementet förfogar över detaktuella anslaget. Kulturdepartementetsbefattning med ärendet har varitinformell och tillfällig.Ärendet har såvitt utskottet kunnatfinna föredragits på sedvanligt sättinför regeringens beslut. SocialministerIngela ersatte vidregeringssammanträdet.