bet · GK01BoU1 · 1996-11-28 00:00:00 — Utskottet har erfarit attregeringen gjort bedömningen attbesparingsåtgärden kommer att innebäraatt bidragsbelopp som understiger 2 000kr och bidragsärende inte betalasut. Regeringen har dock för avsikt attutforma reglerna så att inte besparingeninnebär att enskilda bidragstagare fårett större bidragsbortfall än 2 000 krnär flera ärenden avseende sammafastighet eller lägenhet omfattas avbesparingsåtgärden. Utskottet anser attdet bör ankomma på regeringen attutforma de aktuella reglerna i enlighetmed denna utgångspunkt. börsåledes godkänna den av regeringenförordade besparingsåtgärden.Utöver den nu förordade besparingen börinte några nya besparingsåtgärdergenomföras för avseende debidragsformer som belastarräntebidragsanslaget. Vad gäller debesparingsförslag om 800 respektive1 som läggs fram itvå motioner kan utskottet konstateraatt motionärerna inte redovisar någraegentliga förslag om hur besparingenskall tas ut mer än att den avser extranedtrappningar av räntebidragen.Bostadsutskottet konstaterade isitt yttrande 1996/97:BoU1y tillfinansutskottet avseende utgiftsramenför utgiftsområde 18 att besparingar avdenna omfattning riskerar leda till ökatbehov av bostadsbidrag samt till ettökat antal konkurser inombostadssektorn. Ett genomförande avmotionsförslagen skulle också leda tillkostnadshöjningar i det berördabostadsbeståndet som kommer att innebärasvåra påfrestningar för många hushåll.I det ovan omnämnda yttrandet tillfinansutskottet redovisadebostadsutskottet även sin syn påsvårigheterna att förutse det kommandebudgetårets medelsbehov under anslagetRäntebidrag m.m. Utskottet har dock inteunderlag för annan bedömning än den somredovisas i budgetpropositionen averforderlig storlek på anslaget.Regeringens förslag om ett ramanslag om23 tillstyrkssåledes. Motstående förslag i motionerna1996/97:Bo201 (m) yrkande 2,1996/97:Bo230 (m) yrkande 2 samt1996/97: Bo222 (kd) yrkandena 1 och 8avstyrks.A 7 ByggforskningAnslaget används för att finansierabidrag till byggforskningsprojekt samttill stöd för experimentbyggande m.m.Medlen fördelas av ().Vad gäller anslaget 1997 föreslår regeringen(yrkande 6) att upp till 20 miljonerkronor skall få disponeras för denteknik-upphandling m.m. somByggkostnadsdelegationen enligt sittuppdrag skall genomföra.Byggkostnadsdelegationen har tilluppdrag att arbeta för varaktigt sänktaproduktions- och förvaltningskostnader.Förutsättningar för lägreproduktionskostnader avses erhållasbl.a. genom teknikupphandling.Utifrån de förutsättningar somredovisas i budgetpropositionen beräknarregeringen medelsbehovet under anslagettill för (yrkande 12 i motsvarande del). IVänsterpartiets partimotion1996/97:Bo235 yrkande 13 föreslås imotsvarande del att anslaget ökas med 40miljoner kronor i förhållande tillregeringens förslag. Anslagstillskottetär avsett att finansiera en ökadsatsning på fullskaleprojekt medinriktning mot bl.a. ekologiskt hållbartbyggande och energieffektivaproduktionslösningar.Regeringens förslag att 20 miljonerkronor av anslaget skall få disponerasför byggkostnadsdelegationensteknikupphandling har inte mött någrainvändningar i motioner eller vidberedningen av ärendet. Utskottettillstyrker detta förslag.I fråga om motiveringen till denanslagsförstärkning som föreslås iVänsterpartiets partimotion kanutskottet dela motionärernas syn påvikten av kunskapsutveckling inom deaktuella områdena. Den anslagsvidgningsom föreslås i motionen ryms dock inteinom det av fastställdautgifts-taket för utgiftsområde 18.Utskottet är inte heller berett attförorda en neddragning av något annatanslag inom utgiftsområdet för attfinansiera en ökad satsning påbyggforskning.Det av utskottet ovan anförda innebäratt regeringens förslag till anslag förbyggforskning tillstyrks och motståendeförslag i partimotionavstyrks.A 9 Bidrag till åtgärder mot radon ibostäderDe utgifter som belastar anslaget avserbidrag till radon i småhus.Bidragsbestämmelserna finns iförordningen (1988:372) om bidrag tillåtgärder mot radon i egnahem.Regeringen föreslår att anslagetbestäms till (yrkande 12 imotsvarande del). I propositionen angesatt anslaget har räknats ned med 4,9miljoner kronor, motsvarande enbesparing på 30 %.I tre motioner har föreslagits attanslaget bestäms till ett högre beloppän vad regeringen förordat. Miljöpartietframhåller i sin partimotion 1996/97:Bo209 att ambitionsnivån förbidragsverksamheten inte bör sänkas ochatt den av regeringen föreslagnabesparingen på anslaget inte börgenomföras. I motionens yrkande 16 imotsvarande del föreslås därför attanslaget räknas upp med 5 miljonerkronor för i förhållandetill regeringens förslag.Även i motion 1996/97:Bo224 (fp)avvisas försämringar av radonbidraget. Iyrkande 2 förordas att i etttillkännagivande framhåller att olikaåtgärder bör vidtas i syfte att ökaomfattningen av radonsaneringarna.Yrkande 3 innebär att anslaget utökasmed i förhållandetill regeringens förslag. Motsvarandeförslag finns även i Folkpartietspartimotion /97:So280 yrkande 20.Medelstillskottet skall användas tillatt höja det maximala bidraget fråndagens nivå på till 25 000 kr.Efter beslut om utgiftstakför utgiftsområde 18 har ledamoten förFolkpartiet vid utskottsberedningen avfrågan om anslagsfördelning yrkat på attutvidgningen av anslaget för bidrag tillåtgärder mot radon i bostäder skallfinansieras med en motsvarande besparingunder anslaget för räntebidrag.I partimotion1996/97:Bo235 yrkande göra ett tillkännagivande tillregeringen med innebörden att Boverketskall ges i uppdrag att fortsätta sininformationskampanj om radonmätningarm.m. Ramen för verksamheten förutsättsdärefter omprövas om det visar signödvändigt för att uppfylla de behov somfinns.Vad gäller anslaget för bidrag tillåtgärder mot radon i bostäder samt deförslag i frågan som ovan redovisatsvill utskottet anföra följande.Motivtexten i de aktuella motionernakan ge intryck av att regeringensanslagsförslag utgår från en minskadambitionsnivå när det gäller stödet tillåtgärder mot radon i bostäder. Enligtvad utskottet erfarit är så emellertidinte fallet. Den besparing på anslagetom som anges ibudgetpropositionen är således inteföranledd av någon förändring avbidragsreglerna för radonåtgärder. Inteheller föreslår regeringen att någonrambegränsning skall införas ibidragsvillkoren i den aktuellaförordningen. Vad regeringen enligtuppgift avsett att redovisa är att ennedräkning kunnat göras av anslaget iförhållande till föregående år eftersomtidigare års anslagnivå inte fullt ututnyttjats.Bostadsutskottet har flera gångerframhållit att åtgärder mot radon ibostäder bör vara en högt prioriteradverksamhet. Utskottet förutsätter att demyndigheter som har ett ansvar inomområdet, bl.a. och ,fortsätter sin verksamhet med attinformera om riskerna med radon och ommöjligheterna att få bidrag tillsaneringsåtgärder utan något särskilttillkännagivande från riksdagen.I frågan om erforderligt anslag förbidragsverksamheten har regeringen,liksom för övriga anslagsförslag, gjorten bedömning av utnyttjandegraden undernästa budgetår, bl.a. med ledning avtidigare års anslagsbelastning. Det bördock framhållas att bidragsverksamhetenliksom tidigare kan bedrivas utan attbegränsas av en årlig ram förmyndigheternas beslut om bidrag.Möjligheten att bevilja ansökningar ombidrag inom de regler som styrverksamheten har i praktiken därmed inteförändrats. Det torde således saknasgrund för den i motionerna befaradesänkningen av ambitionsnivån vad gällerstödet till åtgärder mot radon.Regeringen skall enligt den ordning somgäller för den statliga budgetprocessenkontinuerligt följa anslagsbelastningenoch vid behov återkomma till riksdagenom anslaget bedöms vara otillräckligt. nya budgetlag som nyligenfastställt anges att regeringentillfälligt får överskrida ett ramanslaggenom att ta i anspråk en anslagskreditmotsvarande högst av anvisatanslag. Om utgiftsökningen för enregelstyrd verksamhet, som exempelvisbidragsverksamheten för åtgärder motradon, inte ryms inom den maximalakreditmöjligheten har det förutsatts attregeringen återkommer till medförslag om tilläggsanslag.I den mån inte motionerna 1996/97:Bo209(mp) yrkande 16 i motsvarande del,1996/97:Bo224 (fp) yrkande 2 samt motion1996/97:Bo235 (v) yrkande 7 kan ansesvara tillgodosedda med vad utskottetovan anfört avstyrks de.Även om utskottet delar motionärernassyn på vikten av att erforderligaåtgärder mot radon vidtas bör i denmycket restriktiva statsfinansiellasituation som rådermotionsförslagen om förbättradebidragsvillkor för radonåtgärder intetillstyrkas. En sådan åtgärd förutsätteratt den ökade anslagsbelastning somdärigenom uppkommer finansieras genom enbesparing under något annat anslag,exempelvis på räntebidragen enligtfolkpartiledamotens förslag. Utskottetär inte berett att ställa sig bakom ensådan omfördelning mellan anslagen.Motionerna 1996/97:Bo224 (fp) yrkande 3och 1996/97:So280 (fp) yrkande 20avstyrks således. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag om att anslaget förbidrag till åtgärder mot radon ibostäder för fastställstill 12 miljoner kronor.A 10 BostadsbidragDe totala kostnaderna förbostadsbidragen har under 1990-taletsförsta hälft stigit kraftigt. Bakomdenna utveckling ligger den ekonomiskasituationen med högarbetslöshet, stigande bostadskostnaderoch en allmänt försämrad ekonomisksituation för många hushåll. Riksdagenhar mot bakgrund härav våren 1996beslutat (prop. 1995/96:186, bet.1995/96: BoU11) om förändringar ibostadsbidragen fr.o.m. år 1997.Förändringarna, som beräknas ge enbesparing på räknatpå helår, innebär bl.a. att- ett nytt system för inkomstprövningmed preliminärt bostadsbidrag somsedan fastställs slutligt på grundval avtaxeringen införs,- individuella inkomstgränsertillämpas,- den bidragsgrundande bostadsytanbegränsas,- det särskilda bidraget höjs förfamiljer med fyra eller flera barn itakt med att flerbarnstilläggen fasasut.Med beaktande av beslut omnya regler för bostadsbidragen fr.o.m.1997 beräknas i budgetpropositionenkostnaderna för bostadsbidragen till för budgetåret 1997- yrkande 12 i motsvarande del.I motion 1996/97:Bo222 (kd) yrkande 8såvitt nu är i fråga, förordas attbostadsbidragsanslaget skall beräknastill - detta föratt ge utrymme för en förstärkning avbostadsbidragen. Enligt motionen ärbostadsbidragssystemet det urfördelningspolitisk synvinkeleffektivaste sättet att möjliggöra enrimlig bostadsstandard också för hushållmed låga inkomster. Den förordadeökningen av anslaget skall enligtmotionen användas dels till attåterinföra det tidigare systemet förinkomstprövning som utgår frånhushållsinkomsten - yrkande 2, dels tillatt höja gränserna för denbostadsbidragsgrundande bostadsytan med10 m2 för alla hushållstyper - yrkande3. Även i den kristdemokratiskapartimotionen 1996/97:Fi214 yrkandena 22och 23 samt i motion 1996/97:So636 (kd)yrkande 12 förs motsvarande förslagfram. Av motivtexten till partimotionen1996/97:Fi214 (kd) samt motion1996/97:Bo222 (kd) framgår dessutom attbostadsbidragen till ungdomar böravvecklas och att den barnrelateradedelen av bostadsbidraget bör höjas inomett totalt belopp av 862 miljonerkronor.Enligt motion 1996/97:Bo230 (m) yrkande3 bör anslaget till Bostadsbidragberäknas till . Avmotivtexten framgår att den besparingsom detta innebär i förhållande tillregeringens förslag uppnås genom attbostadsbidragen till ungdomar under 29år avvecklas. Enligt motionen börbostadsbidragen i första hand riktastill barnfamiljer - detta i avvaktan påatt bidragen minskas till förmån försänkta skatter. I motion 1996/97:Bo231(m) föreslås dessutom att det tidigaresystemet för inkomstprövning, som utgårfrån den sammanlagda hushållsinkomsten,skall återinföras - yrkande 1.Förändringen föreslås finansierad genomen generell sänkning av det fastabidragsbeloppet med ochhushåll - yrkande 2. Även i den moderatapartimotionen 1996/97:Bo201 yrkande 11förs motsvarande förslag fram.För att möjliggöra en förstärkning avbostadsbidragen bör enligt motion1996/97:Bo235 (v) yrkande 13 såvitt nuär i fråga anslaget föras upp med ettbelopp om . Denanslagsökning detta innebär iförhållande till förslaget ibudgetpropositionen skall enligtmotionen användas för att motverka endel av de effekter som följer av deändrade regler för bostadsbidragen somgäller . Enligt motionensyrkande 8 bör sålunda bostadsbidragenförstärkas bl.a. genom att- det särskilda bidraget ökas förhushåll med fyra och fler barn,- inkomstgränsen för oreducerat bidraghöjs, alternativt att den lägstabidragsgrundande bostadskostnaden sänks,- bostadsbidrag kan utgå också tillstuderande ,- bostadsbidragen till ungdomar höjs.De senaste årens kraftiga ökning avsamhällets kostnader för bostadsbidragensamt det i övrigt ansträngdastatsfinansiella läget har gjort detnödvändigt att reformera bidragen. Detär också mot denna bakgrund som de avriksdagen beslutadeförändringarna i bostadsbidragen fr.o.m.1997 skall ses. I första hand är detsåledes samhällsekonomiska skäl somtalar för att ändringar görs. Utskottetkan också konstatera att den avregeringen framlagda anslagsberäkningenför utgår från att denavsedda besparingen kan uppnås. Även denav fastställda utgiftsramenför utgiftsområde 18 baseras på dettaantagande. Till den del motionsförslageninnebär att ramen för utgiftsområde 18överskrids bör de sålunda avvisas ominte en motsvarande besparing kan görasinom utgiftsområdet i övrigt. Utskottetär inte berett att förorda en sådanomfördelning mellan anslagen inomutgiftsområdet. Utskottet är inte hellerberett att ställa sig bakom övrigaförslag till ändringar ibostadsbidragen.Utskottet avstyrker med hänvisning tilldet nu anförda partimotionerna1996/97:Bo201 (m) yrkande 11 och1996/97:Fi214 (kd) yrkandena 22 och 23samt motionerna 1996/97:Bo222 (kd)yrkandena 2 och 3 samt 8 såvitt nu är ifråga, 1996/97:So636 (kd) yrkande 12,1996/97:Bo230 (m) yrkande 3,1996/97:Bo231 (m) yrkandena 1 och 2 samt1996/97:Bo235 (v) yrkande 13 såvitt nuär i fråga. Regeringens förslag i vadavser beräkningen av anslaget A 10Bostadsbidrag tillstyrks.A 12 Åtgärder mot dålig inomhusmiljö -förslag om nytt anslagDet allergisaneringsprogram somMiljöpartiet träffade överenskommelse ommed regeringen bör enligt partietspartimotion 1996/97:Bo209 fullföljas pådet sätt som ursprungligen avsågs. Detinnebär enligt motionens yrkande 16såvitt nu är i fråga attallergisaneringen bör fullföljas genomatt tillförsverksamheten över ett nytt anslag A 12benämnt Åtgärder mot dålig inomhusmiljöi offentliga lokaler.Även i partimotion1996/97:Bo235 yrkande 13 såvitt nu är ifråga förordas att 600 miljoner kronorskall avsättas för förbättring avinomhusmiljön i bostäder och lokaler.Enligt förslaget skall villkoren förbidrag motsvara dem som gällt för detidigare allergisaneringsbidragen.Det föreligger enligt motion1996/97:Bo224 (fp) ett stort behov avallergisanering i offentliga lokaler -yrkande 5. Enligt förslaget bör därför400 överföras fråntillgängliga medel för s.k. ROT-bidragtill stöd till allergisanering i sådanalokaler - yrkande 6.Utskottet behandlar först frågan om attanvisa för stöd tillallergisanering.Utskottet delar den i motionernaframförda uppfattningen om vikten av engod inomhusmiljö. Det får sålunda ansesvara en självklarhet att vårinomhusmiljö skall vara sådan att deninte ger upphov till besvär ellerohälsa. Samhället har också under senareår vidtagit en rad åtgärder som syftartill att ge förutsättningar för en godinomhusmiljö i bostäder och lokaler. Detgäller såväl lagstiftning som ekonomisktstöd. Utskottet vill här bara erinra omde lagstiftningsåtgärder, bl.a.införande av obligatoriskventilationskontroll, som vidtagits föratt söka komma till rätta med problemenmed s.k. sjuka hus. Under de senasteåren har dessutom flera olika temporärastödformer tillskapats som varit direktavsedda för att rätta till brister iinomhusmiljön. Det har gällt dels bidragtill förbättring av inomhusklimatet ibostäder, dels bidrag till förbättringav inomhusmiljön i bostäder( allergisaneringsbidraget ). För dennatyp av åtgärder har tidigare dessutomskattereduktion för arbetskostnaderliksom extra statligt stöd förförbättring av bostäder under vissaförutsättningar kunnat erhållas. Ävenden möjlighet till skattereduktion förutgifter för byggnadsarbeten påbostadshus som gäller sedan den 15 aprili år kan utnyttjas för åtgärder somförbättrar inomhusmiljön. Sammantagethar sålunda statens insatser på områdethittills varit betydande.Riksdagens beslut avseende ram förutgiftsområde 18 innebär attutgiftsområdet inte tillförs deytterligare medel som erfordras för attdet i motionerna föreslagna nya anslagetskall kunna införas. Utskottet är inteheller berett förorda att medelomfördelas till ändamålet från övrigaanslag inom utgiftsområdet. Vid ettsådant ställningstagande saknas sålundaekonomiska förutsättningar för ettgenomförande av de nu aktuellamotionsförslagen. Utskottet avstyrkermed hänvisning härtill och mot bakgrundav ovan redovisade insatser frånsamhällets sida förslagen ipartimotionerna 1996/97:Bo209 (mp)yrkande 16 samt 1996/97:Bo235 (v)yrkande 13, båda motionerna såvitt nu äri fråga.När det gäller förslaget om enomfördelning av medel från ROT-åtgärdertill allergisanering vill utskottetanföra följande.Förslaget i motion 1996/97:Bo224 (fp)om att medel skall föras över frånstödet till förbättring av bostäder tillett nytt stöd till allergisaneringbygger på förutsättningen att enomfördelning skulle vara möjlig. Det ärutskottets bedömning att så inte ärfallet. Även om det inte medsäkerhet kan bedömas om tillgängligamedel kommer att behöva tas i anspråkfullt ut bör medlen enligt utskottetsmening reserveras för sitt avseddaändamål - detta för att av statenutställda löften skall kunna infrias.Motion 1996/97:Bo224 (fp) yrkandena 5och 6 avstyrks sålunda.C 1 Länsstyrelserna m.m.I budgetpropositionen förordas attanslaget till landets länsstyrelserskall föras upp med 1 -yrkande 12 i motsvarande del. Vidberäkningen har hänsyn tagits dels tilltidigare beslutade besparingar påomkring , dels tillatt har tillförtslänsstyrelserna försekretariatsfunktioner avseende EU:sstrukturfondsprogram.Anslaget till länsstyrelserna kanenligt motion 1996/97:Bo230 (m) yrkande4 minskas med knappt 150 miljoner kronortill 1 . Besparingen angesvara möjlig genom de minskade uppgifterför länsstyrelserna som följer av andramotionsförslag (m) om avregleringar påbostadsområdet liksom på andrasamhällsområden.Länsstyrelserna har liksom all annanstatlig verksamhet haft att på olikasätt göra besparingar i sin verksamhet.Det kan bl.a. belysas av att antaletanställda vid länsstyrelserna beräknasha minskat med den 1januari 1997 jämfört med situationen vidingången av /96. Genomatt länsstyrelsernasförvaltningskostnader till stor delutgörs av personalkostnader bidrar dettanaturligtvis till att minska de totalakostnaderna för verksamheten. Somframgår ovan och av redovisningen ibudgetpropositionen innebär regeringensförslag också att anslaget tilllänsstyrelserna till följd av tidigarefattade beslut om besparingar m.m. harräknats ned med omkring 100 miljonerkronor.Det framstår enligt utskottets meningmot bakgrund av redan vidtagna åtgärderinte som lämpligt och knappast hellermöjligt att nu genomföra ytterligarebesparingar av den storleksordning somföreslås i motion 1996/97: Bo230 (m).Utskottet har dessutom noterat attmotionens förslag i denna del bl.a.bygger på förutsättningen att delar avverksamheten vid länsstyrelserna kanrationaliseras som en följd av att andramotionsförslag (m) genomförs - förslagsom det inte torde finnas någonmajoritetet för. Utskottet avstyrker medhänvisning till det nu anförda motion1996/97:Bo230 (m) yrkande 4. Regeringensförslag i nu aktuell del tillstyrks.D 1 Förvaltningskostnader förLantmäteriverketEnligt bestämmelserna i 7 § förordningen(1995:1459) om avgifter vidlantmäteriförrättningar kan avgiftensättas ned för vissa typer avförrättningar. Det gäller förrätttningarsom medför att fastigheter m.m. avmindre betydelse inte längre behöverredovisas i fastighetsbok samtäganderättsutredning som länsstyrelsenförordat. I budgetpropositionenredovisas att anslagen för dennaverksamhet haröverskridits med totalt 38 miljonerkronor. Av denna summa avser 14 miljonerkronor /96. Detta belopphar anvisats över tilläggsbudget.Resterande överskridanden kommer enligtredovisningen i budgetpropositionen attregleras i anslutning till 1997 årsbudget.Mot bakgrund av de senaste årensöverskridanden föreslår regeringen attnedsättning av taxebeloppet för vissalantmäteriförrättningar fortsättningsvisskall få göras inom en fastställd ram.Det innebär bl.a. att lägre avgiftfr.o.m. skall komma i frågaendast för de ur samhällssynpunkt mestangelägna förrättningarna - yrkande 11.Förslaget om att verksamheten mednedsättning av taxebeloppet för vissatyper av lantmäteriförrättningar skallrambegränsas tillstyrks av utskottet.Enligt förslaget i budgetpropositionenbör anslaget till Lantmäteriverketsförvaltningskostnader beräknas till490 för -yrkande 12 i motsvarande del. Hänsyn harhärvid bl.a. tagits till de allmännasparkrav som ställts upp för statensutgifter liksom till desamordningsvinster som sammanslagningenav innebära. Dessutom har denföreslagna rambegränsningen förnedsättning av taxebeloppet för vissalantmäteriförrättningar beaktats.Enligt motion 1996/97:Bo230 (m) börverksamheten vid i ökadutsträckning avgiftsfinansieras.Härigenom kan anslaget enligt motionensyrkande 5 minskas med drygt 20 miljonerkronor till 470 miljoner kronor.De omställningskostnader som följt avsammanslagningen av och förfastighetsdata till Lantmäteriverketmotiverar enligt Vänsterpartietspartimotion 1996/97:Bo235 att verketundantas från de generella sparkrav somställs på de statliga myndigheterna.Enligt förslaget i motionens yrkande 13såvitt nu är i fråga, bör därföranslaget till Lantmäteriverketsförvaltningskostnader räknas upp med 10miljoner kronor i förhållande tillregeringens förslag, dvs. till500 272 000 kr.Verksamheten vid Lantmäteriverketfinansieras både genom anslag ochavgifter. Den avgiftsfinansieradeverksamheten skall, med undantag förgrundläggande fastighets- ochlandskapsinformation, bedrivas med fullkostnadstäckning.Finansieringsprinciperna innebärdessutom att användarna i ökadutsträckning skall bidra tillfinansiering av kostnaderna för driftoch utveckling av informationssystemen.Sammantaget har detta lett till att denstörsta delen av verksamheten vid verketfinansieras genom avgifter. beräknas sålundaavgifternas andel av den totalaomsättningen till 65 %.En utgångspunkt för beslutet om en nyorganisation för lantmäteri- ochfastighetsdataverksamheten var attuppdrag som kan skada förtroendet förmyndighetsutövningen skulle skiljas fråndet statliga lantmäteriet. Som ettresultat härav har denfastighetsekonomiskauppdragsverksamheten redan bolagiserats.Lantmäteriverket har dessutom i uppdragatt lämna förslag om hur denkartografiska uppdragsverksamheten ochden fristående förlagsverksamhetenfortsättningsvis bör bedrivas. Iuppdraget ingår att närmare analyseraförutsättningarna för en bolagisering avden produktions- och uppdragsverksamhetsom bedrivs inom verket. innebärdetta att verket kommer att få än merrenodlade myndighetsuppgifter jämförtmed i dag.Utskottet är mot bakgrund av det nuanförda inte berett att ställa sig bakomförslaget i motion 1996/97:Bo230 (m)yrkande 5 om att ytterligare ökaavgiftsuttaget för verksamheten vidLantmäteriverket. Motionen avstyrkssålunda.Utskottet är inte heller berett attansluta sig till förslaget iVänsterpartiets partimotion1996/97:Bo235 om att undantaLantmäteriverket från de generellasparkraven genom att öka på anslaget med10 . Utskottet delarsålunda bedömningen ibudgetpropositionen attsamordningsvinster av sammanslagningenav nu kanberäknas uppkomma och attLantmäteriverket därför bör underkastassamma övergripande sparkrav som andrastatliga myndigheter.