bet · GJ01FiU15 · 1996-07-05 00:00:00 — En bortreparentes i arbetslöshetsförsäkringeninförs den 1 januari 1997.- Tydliga och konkreta individuellahandlingsplaner skall upprättas isamarbete mellan arbetsförmedlingen ochden arbetssökande.- Arbetslösa gesmöjlighet att studera pågrund- och gymnasieskolenivå med ettsärskilt utbildningsbidrag motsvarandearbetslöshetsersättningen. Ävenanställda kan få del avutbildningsbidraget under förutsättningatt de ersätts med långtidsarbetslösainskrivna vid en arbetsförmedling.- 40 000 äldre långtidsarbetslösa fårsysselsättning i kommunerna, landstingenoch staten med ersättning på a-kassenivå.I motion Fi110 (m) anförs att regeringenoch Moderata samlingspartiet har tvåfundamentalt olika strategier för attbekämpa massarbetslösheten. Regeringenspolitik är att öka satsningen påarbetsmarknads- och utbildningsåtgärderför att minska den öppna arbetslösheten.Därmed, menar motionärerna, befästsnivån på den verkliga arbetslösheten,och hushållen får fortsätta att bära deenorma kostnaderna. Den moderatapolitiken syftar i stället till attskapa förutsättningar för fler riktigaarbeten. Därmed kan den verkligaarbetslösheten minska. Bidragsberoendetavtar, kostnaderna för arbetslöshetensjunker och välståndet ökar. I motionenhar redovisats riktlinjer för en politiksom, enligt motionärerna, genom enförnyelse av ekonomi skapargoda förutsättningar för företagande,expansion och nya jobb. Förslagen kansammanfattas på följande sätt.- De offentliga finanserna måste bringasi långsiktigt hållbar balans. Det kräverhögre ekonomisk tillväxt ochåterhållsamhet med offentliga utgifter.- En flexibel lönebildning är nödvändig.Regeringen bör underlätta för aktörernapå arbetsmarknaden att förnyalönesättningen så att den främjar denenskildes utveckling och tillkomsten avfler jobb.- Företagen måste få goda förutsättningaratt växa om de skall kunna anställaflera. Skatten på arbete och kunskap,skatten på kapitalbildning och skattenpå företagande måste sänkas i ensammanhållen strategi.- En långtgående liberalisering avarbetsmarknaden är ett viktigt inslag ien politik för större rörlighet och flerjobb. En ny arbetsrättslig lagstiftning,med endast ett begränsat antalgrundläggande stadganden om villkoren påarbetsmarknaden bör införas. Lagen omanställningsskydd (LAS) bör sättas urkraft för nyanställningar från den 1september som åtgårför att förbereda en total förenkling avarbetsrätten.- Kunskap blir allt viktigare för bådekonkurrenskraften och den socialarörligheten. En nationell skolpeng börinföras, den kvalificeradeeftergymnasiala utbildningen byggas utoch insatser göras för att främjakvaliteten i den högre utbildningen.- Arbetsmarknadspolitiken skall varastram och bidra till att arbetsmarknadenfungerar väl. En allmänarbetslöshetsförsäkring bör införas ochersättningen begränsas till 300 dagar.De åtgärder som motionärerna vill hagenomförda redan från iår är följande:- Undantag för lagen om anställningsskydd(LAS) för nyanställningar- Återintroduktion av den enklarearbetsrätt som gällde till den 31december 1994- Skattereduktion för vissahushållstjänster- Rätt till nuvärdeavskrivning avinvesteringar i maskiner ochinventarier- Bättre betalningsregler förmervärdesskatt- Energiskattehöjningarna som genomförtsoch beslutats un-danröjs- Frihet för privat arbetsförmedling.Den sammanlagda effekten för statensfinanser av förslagen i motion A49 (m)och i motion Fi109 (m) innebär enligtmotionärerna en nettoförstärkning mednågra hundra miljoner jämförtmed budgetförslaget i partimotionen1995/96:Fi78 (m) som väcktes medanledning av vårpropositionen.Utskottet vill understryka att arbetetmed budgetsaneringen måste drivasvidare, vilket innebär attfinanspolitiken måste vara fortsattmycket stram. Det är emellertid i dettasammanhang anmärkningsvärt attmotionärerna även fortsättningsvis i denu aktuella motionerna blundar för desvåra avvägningsproblem som en regeringställs inför när finanspolitiken måstestramas åt. Som utskottet ser det är detnödvändigt att regering och riksdagmildrar de negativa effekter påinkomstfördelningen och påarbetsmarknaden som kan uppstå i arbetetmed att sanera den offentliga sektornsfinanser.Finansutskottet delar den uppfattningsom framförs i skatteutskottets yttrande(SkU13y) att ansvaret för debudgetpolitiska målen och kravet påfördelningspolitisk hänsyn gör att detinte kan bli tal om åtgärder somförsvagar budgeten eller medför enförskjutning inom saneringsprogrammetsom rubbar den fördelningspolitiskabalansen. I sammanhanget bör det erinrasom att värnskatten och den lägremervärdesskatten på livsmedel utgörviktiga inslag i denna balans.Värnskatten kommer enligt gällandelagstiftning att upphöra inkomståret1999. Som skatteutskottet konstateradetidigare kommer regeringen attföreslå hur det samlade skatte- ochavgiftsuttaget skall justeras för att enbättre fördelningsprofil skall nås.Avgörande för den fördelningspolitiskaprofilen är också balansen mellanbesparingar och skattehöjningar.Som nämnts ställs i motion Fi109 (m)krav på förändringar avarbetsmarknadspolitiken och då bl.a. enlångt gående förändring av denarbetsrättsliga lagstiftningen.Utskottet tolkar den moderata motionenså att regeringen omgående bör förberedaen lagstiftning som bl.a. sätter lagenom anställningsskydd (LAS) ur kraft förnyanställningar redan från den 1september i år.I likhet med vad som anförs ipropositionen anser utskottet attarbetsrätten behöver förändras. Det ären viktig fråga för både löntagare ocharbetsgivare. Arbetsrätten måste ha enändamålsenlig utformning och spegla enrimlig avvägning mellan löntagarnasbehov av skydd mot godtyckliga ochdiskriminerande beslut och företagensbehov av att kontinuerligt kunna anpassasin organisation och sin arbetsstyrkatill förändrade förutsättningar. Det äranmärkningsvärt att de moderatamotionärerna inte beaktar de svåraavväganden som finns i en utformning avarbetsrätten. De väljer att ensidigtstödja arbetsgivarna.Utskottet anser att strävan bör varaatt förändringen av arbetsrätten skallåstadkommas av arbetsmarknadens parter isamverkan. Arbetsmarknadens parter harmeddelat regeringen att de har föravsikt att försöka nå en eller flerapartsgemensamma uppgörelser påarbetsrättens område. Regeringen har isamband härmed ställt medlare tillparternas förfogande. Parterna skallsenast redovisaresultaten av överläggningarna.Utskottet avvaktar mot den bakgrundenregeringens besked när de gäller dessafrågors fortsatta behandling.I den moderata motionen framhållsvidare som en viktig del av riktlinjernaför den ekonomiska politiken att detmåste skapas goda villkor förföretagande och att en ökad konkurrensär nödvändig för tillväxten och därmedmöjliggör en ökning av antaletsysselsatta. Bl.a. ställs krav på ensänkning av företagsskatterna, skattenpå arbete och kunskap och skatten påkapitalbildning.Utskottets uppfattning är attframtidens utmaningar kräver godavillkor för företag och företagande. Detär i huvudsak inom den privata sektornsom de nya jobben måste komma. Skatte-och näringspolitiken måste därförutformas så att de ger goda generellaförutsättningar för företagande iSverige.I propositionen föreslås därför en sådanriktning av den ekonomiska politiken.Sålunda skall arbetsgivaravgiftenreduceras från med 5procentenheter för den del av lönesummani ett företag som understiger 600 000kr. Därigenom stimuleras särskilt demindre företagen. Även egenföretagareomfattas.Vidare aviseras en permanent lättnad idubbelbeskattningen med inriktning motsmå och medelstora företag. Ändringaraviseras i räntefördelningen förenskilda näringsidkare för attunderlätta generationsskiften. Dessutomkommer arbetet att intensifieras för attförenkla skattereglerna för enskildanäringsidkare. För att förenklaskatteuppbörden särskilt för småföretagkommer ett nytt enklareskatteuppbördssystem - skattekonton -att införas. En översyn av skatte- ochförmånsreglerna för utländska experteroch andra nyckelpersoner skall ske.Slutligen har regeringen fattat beslutsom innebär att tullrutinerna förenklas.Utskottet vill i detta sammanhangframhålla att de i propositionenföreslagna skattelättnaderna ocksåkommer att finansieras fullt ut. Isamband med att utskottet här behandlarden moderata motionen Fi109 (m) finnsdet anledning att framhålla attregeringen i anslutning tillfinansieringen av de föreslagnaskattelättnaderna också har beaktat defördelningspolitiska aspekterna.I motion A49 (m) yrkande 2 tas fråganupp om förutsättningar för en flexibellönebildning. I motionen framhålls attdet är parterna på arbetsmarknaden somhar det yttersta ansvaret för attproblemet med lönebildningen löses.Motionärerna framhåller att om problemenmed lönebildningen skall lösas måsteemellertid bl.a. grundtankarna iskattereformen återställas,arbetslöshetsförsäkringen finansierasmed egenavgifter och arbetsrättenförändras.Utskottet har tidigare i betänkandetkommenterat samlingspartietssyn på skattepolitiken och arbetsrätten.Utskottet återkommer till dessa frågorlängre fram i betänkandet och kommerockså att behandla finansieringen avarbetslöshetsförsäkringen.Det är utskottets uppfattning att enavgörande förutsättning för attarbetslösheten uthålligt skall minska äratt lönebildningen förbättras. Så längesom lönebildningen fungerar på nuvarandesätt är det mycket svårt att hållbartpressa tillbaka arbetslösheten.Utgångspunkten måste vara att ,även vid väsentligt lägrearbetslöshetsnivåer än den nuvarande,skall ha en lönekostnadsutveckling pålåg europeisk nivå. Lönebildningen måsteutformas så att de arbetslösas intressentas till vara i större utsträckning än idag.Utskottet delar propositionensuppfattning att om skall kommaur massarbetslösheten behövs ett nyttkontrakt för samverkan pålönebildningens område. I samband medvårpropositionen inbjöd därförregeringen arbetsmarknadens parter tillatt inför regeringen redovisa sin syn påhur den framtida lönebildningen iSverige skall utformas. Lönebildningenbör i första hand vara en fråga förarbetsmarknadens parter. harstaten ansvar för olika regelverk somformar förutsättningarna förlönebildningen. Vid de diskussioner sompåbörjades överenskoms attarbetsmarknadens parter senast den 10juni 1997 skall redovisa sin syn pålönebildningen och möjligheterna attgemensamt formulera nödvändigaförändringar av förhandlings- ochlönebildningssystem. Regeringensfortsatta agerande vad gällerlönebildningen är beroende av de svarparterna lämnar.I motion A49 (m) yrkande 40 framhållsatt det bland svenska experter längerått samstämmighet om att de negativaeffekterna av höga ersättningsnivåer varbegränsade. har, menarmotionärerna, detta starkt ifrågasatts.Mot den bakgrunden är det enligtmotionärerna angeläget att som underlagför förändringar analysera socialaersättningars, skatters ochinkomstrelaterade avgifters inverkan pålönebildningen och arbetslösheten. Imotionen föreslås att en sådan analyspresenteras för senast hösten1997.Utskottet konstaterar att i motionennämns att två större studier hargenomförts inom det ämnesområde somanges i motionen. De frågor sommotionärerna vill ha belysta följs ävenlöpande upp i Konjunkturinstitutetsrapporter och utgör även viktiginformation i den analys av den svenskaekonomins utveckling som presenteras ibilaga 1 till vårpropositionen ochmotsvarande bilaga ibudgetpropositionen. Även den löpandeuppföljning av åtgärder för att halveraden öppna arbetslösheten till år 2000som regeringen nu föreslår bör kunnalämna bidrag till den analys somefterfrågas av motionärerna. Utskottetanser inte mot denna bakgrund att detfinns behov av en särskild utredning ienlighet med förslaget i motion A 49(m).Med det anförda avstyrker utskottetmotion Fi109 (m) yrkande 1 och motion A49 (m) yrkandena 1, 2 och 40.I motion Fi110 (fp) understryks attkampen mot arbetslösheten är en kamp förgoda företagarvillkor. Att expandera denoffentliga sektorn är med dagens skatteroch budgetunderskott inte ettrealistiskt alternativ. Därför finns idagens ingen annan metod attkomma till rätta med arbetslösheten änatt satsa på företagandet. Inriktningenav de ekonomiskt politiska åtgärdernamåste i grunden bygga på att selektivainslag byts mot ett bättre generelltföretagsklimat.Som allra viktigast anser motionärernadet vara att kraftigt sänkaarbetsgivaravgifterna i första handfinansierat med besparingar i de s.k.företagsstöden och att reformeraarbetsrätten.I motionen framförs också flera punkteri de program som tidigarefört fram i och som man sersom mycket viktiga i kampen för flerjobb:- Ett avskaffande av dubbelbeskattningenav aktieutdelningar.- Ett återupprättande av hälften kvar iskattereformen, dvs. avskaffande av dens.k. värnskatten och ett nej till detnya avsteg som föreslås och som gerpermanent höjd marginalskatt för ca 50000 människor utöver dem som redan fåttdet genom andra skatte- ochavgiftshöjningar.- Ett avskaffande av de nyamomsinbetalningsreglerna.- En konkurrens- och avregleringspolitiksom spar pengar åt stat och kommun genomminskade subventioner, spar pengar åtkonsumenterna genom lägre priser ochskapar ett sundare affärsklimat byggt påkonkurrens på lika villkor. En sådanpolitik bör bl.a. inkludera ett stoppför den kommunala bolagshysterin, ettåterupprättande av medborgarnaslagstadgade valfrihet när det gällervård, barnomsorg och utbildning, ett nejtill den planerade skärpningen av detkommunala planmonopolet avsett att göradet möjligt för kommunalpolitiker attstoppa lågprisaffärer.- Förändringar i regelverket som påverkarlönebildningen. Som motionärerna ser dethar utfallen av de senastelönerörelserna gjort det uppenbart attdet råder en obalans på lönemarknadentill arbetsgivarnas nackdel. Därför ärFolkpartiet berett att medverka till attregelförändringar av olika slag skaparbättre balans. Det skulle vara en klarfördel om egenavgifterna iarbetslöshetskassorna var högre, så attdet fanns ett för de anställda tydligaresamband mellan högalönekostnadshöjningar och högarbetslöshet i en bransch.- En ansvarsfull energiuppgörelse.Osäkerheten om elförsörjningen hämmar enviktig del av svensk industri. Det ärangeläget att göra klart att denomställning av det svenskaenergisystemet som förestår inte kommeratt resultera i stora och plötsligaelprishöjningar.Motionärerna vill starkt understryka attinga åtgärder får vidtas som äventyraren trovärdig budgetsanering och därmeden fortsatt låg inflation och lägreräntor. Uttryckt i miljarder kronorinnebär förslagen i motionen följande.Bättre företagsklimat 1997 1998Sänkta 5 12arbetsgivaravgifter, iförsta hand förtjänstesektornAvskaffad 5,5 5,5dubbelbeskattning föralla företagNej till sänkt brytpunkt 0,9 1Nej till försämrad - 3periodiseringsfondSänkt skatt för 0,4 0,4fåmansbolagNej till längre 1,1 1,1arbetsgivarperiodSlopad förtida 8 -momsinbetalningTotalt sänkta skatter 20,9 23för företagandeavgår regeringens 5,6 5,8förslag till sänkningNej till finansiering 5,8 6via SecurumAtt finansiera 21,1 23,1FinansieringReducerat företagsstöd 8 8Höjd pensionsålder, 4 7ändrad förtidspensionTotalt minskade utgifter 12 15Höjd matmoms 10 10Total finansiering 22 25I motion Fi113 (kds) anförs attekonomisk tillväxt är en förutsättningför att minimera arbetslösheten ochutveckla välfärden för alla.Finanspolitiken måste vara fortsattstram och budgetsaneringen fullföljas.Skattepolitiken måste ges en sådaninriktning att det totala skattetrycketsänks, främst genom att skatten påarbete sänks. Därutöver är det angelägetatt den del av tjänstesektorn som riktarsig till de privata hushållen fårskattelättnader som leder tillutveckling och expansion.Budgetpolitiken måste bl.a. ha somlångsiktigt mål att bättre balans uppnåsmellan den privata och den offentligasektorn. Ty när den privata sektorntillåts expandera, minskar behovet avoffentliga insatser. För att intesnedvrida konkurrensen och för att gegod effektivitet i den offentligasektorn måste staten gå vidare medägarspridning och sälja statligaföretag. Det är också viktigt attstrukturpolitiken utformas för enuthållig tillväxt. Det är nödvändigt atten ambitiös miljöpolitik blir enintegrerad del av tillväxtpolitiken.I motionen sammanfattasKristdemokraternas förslag om tillväxtför nya jobb på följande sätt:- En helt avgörande faktor för att lyckasnedbringa arbetslösheten är den attitydtill företagande som det politiskaetablissemanget utstrålar. Regelverketmåste ge stark motivation för attstarta och driva företag.- Byråkratin måste minska bl.a. genom ensamordning av de olika verksamheter somhandhar företagarfrågor.- Arbetsrätten bör förändras så att denbättre speglar de förhållanden somgäller . menaratt beslut måste fattas om enny arbetsrätt. Beslut bör omedelbartkunna tas om att de regler som infördesav fyrpartiregeringen skallåterinföras.- Tillgången på riskkapital måste blibättre. Risksparande skall intebeskattas hårdare än det helt riskfriabanksparandet.- Royalty på patenterade uppfinningar börvara skattefri.- Möjligheten att införa avdragsrätt föravsättningar till individuellautbildningskonton bör prövas.- De nya reglerna för företagensmomsinbetalningar som gäller nytidpunkt för redovisning ochinbetalning av mervärdesskatt måsterivas upp.- Företagsstöden bör ses över och sänkasi utbyte mot sänktaarbetsgivaravgifter.- Tjänster till hushållen bör kunnastimuleras enligt en utvidgad modell avden typ som prövats i Danmark.Som utskottet ser det föreslås imotionerna Fi110 (fp) och Fi113 (kds)riktlinjer för den ekonomiska politikensom helt överensstämmer med de motionersom dessa partier väckte med anledningav vårpropositionen. På samma sätt som imotion Fi109 (m) ställs krav påskattelättnader och på förändringar iarbetsrätten även om de i jämförelse medförslagen från Moderata samlingspartietsmotioner inte alls är av sammaomfattning.De synpunkter på lönebildningen somframförs i motionerna Fi110 (fp) ochFi113 (kds) har också stora likheter medden syn på denna fråga som framförs imotionerna Fi109 (m) och A 49 (m).Med hänvisning till utskottets tidigarebehandling av riktlinjerna för denekonomiska politiken och utskottetstidigare redovisade ställningstagandetill skattepolitiken, frågor rörandeåtgärder inom arbetsmarknadsområdet ochlönebildningen, som utskottet redovisati anslutning till behandlingen avmotionerna Fi109 (m) och A 49 (m),avstyrker utskottet yrkande 1 i motionFi110 (fp) och yrkande 1 i motion Fi113(kds). Utskottet vill här tillägga attde frågor i motionerna Fi110 (fp) ochFi113 (kds) som behandlar förslag omnedsättning av socialavgifter ochåtgärder för att stimulera utvecklingeni tjänstesektorn tar utskottet ställningtill längre fram i betänkandet iavsnittet nedsättning av socialavgifterresp. om en översyn av reglerna inomtjänstesektorn. Som framgår avproposition 207 skall regeringen nu göraen översyn av förutsättningarna förexpansion i tjänstesektorn.Av propositionerna 207 och 222 framgåratt när det gäller utgiftstaket ochfördelning av utgifterna påutgiftsområden är de föreslagnaåtgärderna i propositionernafinansierade fullt ut och att det beslutadeutgiftstaket ligger fast. En vissomfördelning kan dock komma att skemellan utgiftsområdena till följd avriksdagens beslut.I motionerna Fi109 (m) yrkandena 3 och4 och Fi110 (fp) yrkande 3 föreslås attriksdagen dels godkänner de utgiftstaksom föreslås i motionerna för åren 1997,1998 och 1999, dels godkännerfördelningen på utgiftsområden ienlighet med den uppläggning av denekonomiska politiken som föreslås irespektive motion.Som en följd av att utskottet inte kanställa sig bakom den inriktning av denekonomiska politiken som föreslås idessa motioner avstyrker utskottet deförslag till inriktning av budgetarbetetsom framgår av yrkandena 3 och 4 imotion Fi109 (m) och yrkande 3 i motionFi110 (fp).I motion Fi111 (v) krävs en ny och merexpansiv inriktning på politiken om viskall ha utsikter att komma tillbakatill full sysselsättning. Arbetslösheteni ökade mycket snabbt , menlångtidsarbetslösheten är fortfaranderelativt begränsad i ett europeisktperspektiv. Det talar för, menarmotionärerna, att det fortfarande bordefinnas möjligheter att komma urmassarbetslösheten någorlunda snabbt.Men det förutsätter å andra sidan enmycket starkare efterfrågeutveckling,dvs. en politik som tillåter en tillväxtav hemmamarknaden utan attstatsfinanserna urholkas.Hemmamarknaden måste stärkas genom enmer konjunkturstimulerande politik. Dennuvarande ekonomiska politiken är, sägsdet i motionen, för restriktiv. Denprivata konsumtionen är för svag och detprivata sparandet för högt.Vänsterpartiet föreslår därför en någotlättare finanspolitik och en högre nivåpå de statliga utgifterna. Ett höjtgrundavdrag för låginkomsttagare börgenomföras. De ytterligarebudgetförstärkningar som regeringen ochCenterpartiet kom överens om i denekonomiska vårpropositionen i aprilmåste avvisas. Regeringen är förensidigt inriktad på EMU-anpassning,något som försvårararbetslöshetsbekämpningen. Riksbankenmåste också ta ytterligare steg för attsänka ränteläget.Motionärerna menar att saneringen avstatens ekonomi måste ske på ett merrättvist sätt. får låginkomsttagarnabära de tyngsta bördorna. De fortsattaneddragningarna inom offentlig sektortränger ut kvinnor i arbetslöshet ochbidragsberoende. En mer rättvisfördelningspolitik omfördelarkonsumtionsutrymmet och stimulerar hemmamarknaden. Ett större utrymme förkommunerna stärker kvinnornasarbetsmarknad och gynnar den ekonomiskatillväxten. Jämställdhet och rättvisfördelning skapar förutsättningar för enbalanserad ekonomisk utveckling.I motionen föreslås ett program försysselsättningen med följandesammansättning.- Stöd till kommunsektorn i form avsänktaarbetsgivaravgifter 5,0mdr- Stöd till privat tjänstesektor viasänkta arbets-givaravgifter 5,0mdr- Sänkta egenavgifter på näringsinkomsterföregenföretagare 0,6mdr- Sänkta arbetsgivaravgifter för försökmed6-timmars arbetsdag 1,5mdr- Kreditstöd i form av en skatterabattför småföretag 1,0mdr- Ett grönt investeringsprogram 1,5mdr- Aktiv arbetsmarknadspolitik, kommuner,utb. kvinnor, invandrare ocharbetshandikappade 3,0mdr- Näringspolitik, FOU-stöd, nätverk 1,2mdr- Akuta jobbinsatser för arbetslösaungdomar 1,2mdrTotalt:20,0 mdrEn successiv arbetstidsförkortning är,enligt motionärerna, en nödvändig del avsysselsättningsprogrammet. Dessutomföreslås i motionen ettkompetensutvecklingsprogram iarbetslivet genom framtidsfonderfinansierade via vinstavsättningar inäringslivet under inflytande avparterna på arbetsmarknaden.Utskottet konstaterar att Vänsterpartietstår fast vid sitt förslag tillinriktning av den ekonomiska politikenså som det presenterades i anslutningtill vårpropositionen. Det innebär bl.a.att motionärerna avvisar den inriktningav arbetet med att fullföljabudgetsaneringen som godkändeden . Som utskottet ser detär avvägningsproblemen mellanefterfrågestimulanser och fortsattbudgetsanering mycket svåra att lösa. Ipropositionen nämns tre åtgärder -försäljningsskatten på motorfordonavskaffas, förmånsbeskattningen avtjänstebilar sänks och stämpelskattenreduceras till en tredjedel temporärt -för att öka efterfrågan. Det ärutskottets uppfattning att det inuvarande budgetläge inte är tillrådligtatt vidta ytterligare åtgärder med dennainriktning.I motion Fi111 (v) hävdas vidare attfördelningspolitiken i budgetsaneringenär felaktig och bör ändras. Utskottetdelar inte denna uppfattning. Det ärriktigt att de fördelningspolitiskafrågorna också fortsättningsvis måste hahög prioritet. Men det är ofrånkomligtatt den höga arbetslösheten,neddragningen av de offentligautgifterna och de stora förändringarna itransfereringssystemet innebär storafördelningspolitiska påfrestningar. Detframtvingade budgetsaneringsprogrammetomfattar nu . Detråder emellertid inget tvivel om att detär den höga arbetslösheten som mer ännågot annat skapar orättvisor, vidgarklyftorna och urholkar den socialatryggheten. Den viktigastefördelningspolitiska uppgiften är därföratt genom en sund och uthållig finans-och penningpolitik, en aktiv närings-,regional- och arbetsmarknadspolitik ochstora satsningar på utbildning åter gealla människor möjlighet att försörjasig genom eget arbete.