bet · GJ01UU13 · 1996-03-07 00:00:00 — bördärför vid regeringskonferensen stödjaförslag som har till syfte attsäkerställa en effektiv tillämpning avden inre marknadens lagstiftning.Den rättsliga grunden för en gemensameuropeisk konsumentpolitik behöverenligt regeringens mening förstärkas.Det bör klarare framgå att det är ettöverordnat mål för unionen att främjakonsumentintresset. Det bör vidare klartframgå av fördraget att konsumenternautöver att tillförsäkras skydd förhälsa, säkerhet och ekonomiska intressensamt en god konsumentupplysning skallges skydd för sina rättsliga intressenoch beredas möjlighet att utövainflytande. Det bör dessutom vara ettuttryckligt mål för EU:skonsumentpolitik att utveckla sådanaproduktions- och konsumtionsmönster somminskar påfrestningarna på miljön ochbidrar till en långsiktigt hållbarutveckling. bör även prövamöjligheten att vid konferensen ta upptill behandling frågan om djurskydd iett etiskt perspektiv.Sverige bör verka för att det socialaprotokollet skrivs in i fördraget, dvs.att innehållet i de sju artiklarna iprotokollets avtal förs in iunionsfördragets avdelning II() och därmed kommer attgälla i samtliga medlemsstater. Detsociala protokollet skulle därmedavskaffas.Regeringen anser att det bör övervägasom inte sådana fördragsändringar börgenomföras som innebär attkollektivavtal skall kunna jämställasmed lagstiftning i de länder där så ärmöjligt, dvs. där täckningsgraden är högoch där avtalen har rättslig verkannationellt. Regeringen avser att vidregeringskonferensen ta upp frågan omenskilda EU-medlemsstaters reglerangående internationella sympatiåtgärderi händelse av konflikt påarbetsmarknaden.Åtgärder för att förstärka samarbetetkring ungdomsfrågor i fördragen börövervägas.Handikappaspekter bör enligtregeringens mening beaktas i allarelevanta EG-beslut utan att EG fårkompetens att lagstifta omhandikappolitik.Medborgarna runt om i kräver enbättre miljö. Ett gränsöverskridandesamarbete är ett oundgängligt medel föratt uppnå detta mål. Skallmiljösamarbetet bli effektivt bör flerbeslut kunna fattas med majoritet, ochmiljöhänsyn bör slå igenom på samtligapolitikområden. Ett övergripande svensktmål är att inte skall behövasänka miljöstandarden samt att vi skallvara drivande i EU:s miljöpolitik så attnya miljöregler sätts på en så högskyddsnivå som möjligt. Miljöreglernabör huvudsakligen varaminimibestämmelser som ger ländermöjlighet att gå före i miljöpolitiken.Regeringen studerar också frågan om attstärka miljöns ställning iEuratomfördraget.Det är viktigt att de principer för enhållbar utveckling som man enades om vidFN:s konferens om miljö och utveckling,UNCED, på ett tydligare sätt än som skeri dag återspeglas i . Kravetpå att miljöhänsyn integreras i övrigapolitikområden, nuvarande och eventuellttillkommande, bör förstärkas.Sektoransvaret är i detta sammanhang avstor vikt. Ett exempel ärjordbrukspolitiken. Regeringen avser attvid regeringskonferensen föreslå att ettmiljömål för den gemensammajordbrukspolitiken förs in iRomfördragets artikel 39. Vidare skulledet kunna införas en skyldighet förkommissionen att göramiljökonsekvensbedömningar av sinaförslag.Regeringskonferensen måste lägga grundenför en utvidgning av EU med länderna iCentral- och inklusive debaltiska staterna, samt ochMalta. En utvidgning av EU skulle stärkafreden, välståndet och samhörigheten föralla folk. EU:s institutionermåste därför anpassas till att fungera ien väsentligt större medlemskrets.Principbeslut fattades vid i omatt de länder i Central- och Östeuropasom så önskar skall bli medlemmar i har viktiga steg tagits för attbereda vägen för unionens utvidgning menmycket återstår att göra både inom EUoch i kandidatländerna.Utvidgningsperspektivet måste beaktasunder hela konferensarbetet och påsamtliga områden som behandlas.Förhandlingar med kandidatländernakommer att inledas först efter det attregeringskonferensen har avslutats.Regeringen anser attförhandlingsprocessen bör inledas vidsamma tidpunkt för samtligakandidatländer, dvs. senast sex månaderefter regeringskonferensens avslutning.Sverige har verkat för att inom EUlyfta fram betydelseför unionen. Kommissionen har utarbetaten skiss för sitt engagemang iÖstersjöregionen och skall i kommanderapporter mer i detalj redovisa sinÖstersjöpolitik.Den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken (GUSP) bör förstärkasså att EU bättre förmår att möta de nyarisker och utmaningar som i dagstår inför. Unionen bör kunna inskridapå ett tidigt stadium ochmedlemsstaterna måste även ha förmåganatt ingripa i ett akut krisförlopp.Unionens instrument måste alltså spännaöver ett brett fält, från den preventivadiplomatin till de fredsbevarandeinsatserna. I skrivelsen framhålls attdet är dessa frågor som för svensktvidkommande står i förgrunden vidberedningen av de utrikes- ochsäkerhetspolitiska frågorna införregeringskonferensen.En effektivisering av samarbetet kan iförsta hand ske genom attmedlemsländerna i än högre grad visarden solidaritet som krävs för att finnaen gemensam linje i enskilda frågor. Detär således den politiska viljan tillsamarbete som måste öka. Ett borttagandeav vetorätten i utrikes- ochsäkerhetspolitiken är inte aktuellt. Ifrågor som rör vitala utrikes- ochsäkerhetspolitiska intressen kan Sverigeinte låta sig röstas ned av en majoritetinom EU. I grundläggande utrikes- ochsäkerhetspolitiska frågor, t.ex. sådanasom rör vår militära alliansfrihet ochsäkerhetspolitiska grundhållning samtövriga frågor av övergripande utrikes-och säkerhetspolitisk betydelse, måsteSverige ha avgörandet helt i sin egenhand. Däremot har vi förklarat ossberedda att pröva omenhällighetsprincipen skulle kunnamodifieras i frågor av begränsadräckvidd. Vid en EU-utvidgning med ettstort antal länder kommer diskussionerom reformer på flera områden att föras iEU. Till dessa områden hör justbeslutsreglerna i GUSP. Eftersom viönskar bana väg för en utvidgning av EUoch vill föra en aktiv ochhandlingskraftig utrikes- ochsäkerhetspolitik, bör vi vara bereddaatt konstruktivt delta i dennadiskussion.En påtaglig brist i EU:s gemensammautrikes- och säkerhetspolitik äravsaknaden av en tillräckligt omfattandegemensam struktur för förberedelse ochuppföljning av beslut. I debatten införregeringskonferensen har dessa problemkommit att uppmärksammas av fleramedlemsländer. Planerings- ochanalysförmågan bör stärkas genom enförstärkt gemensam funktion förberedning och uppföljning av beslut. Denskulle innehålla ettkonfliktförebyggande element. Arbetetskulle inte minst riktas in på att fåfram ett underlag för insatser iförebyggande syfte från EU:s sida("tidig förvarning"). I anslutning tilldenna fråga framhåller flera länder attdet finns ett behov av ett gemensamtansikte utåt i GUSP. En person skulleges uppgiften att företräda unionengentemot omvärlden. Från svensk sida hardenna tanke inte avvisats, men det harframhållits att uppgiften måste vara avbegränsad karaktär och att den inte fårmedföra en oklar ansvarsfördelninggentemot andra företrädare inom detutrikespolitiska området. Personenifråga bör endast agera som stöd åt ochpå uppdrag av rådet ellerordförandeskapet. Från svensk sida hardessutom behovet av uppföljning avbeslut i GUSP uppmärksammats.I skrivelsen framhålls att det är detkonfliktförebyggande och krishanterandearbetet som bör stå i förgrunden idiskussionen om försvarspolitiken vidregeringskonferensen. EU har enligtMaastrichtfördraget möjlighet att anmodaVästeuropeiska unionen (VEU) attgenomföra uppgifter av bl.a.fredsbevarande och konfliktförebyggandekaraktär. avser inte att blimedlem i VEU, eftersom dess traktatinnehåller ömsesidiga säkerhetsgarantier(dvs. åtagande av medlemsstaterna attkomma till varandras undsättning om enstats territorium utsätts för angreppeller hot). I likhet med de övriga nya,militärt alliansfria EU-medlemmarna harSverige i stället valt en ställning somobservatör i VEU.EU:s medlemsstaters förmåga att ageragemensamt inom ramen för fredsbevarandeoperationer bör stärkas. Bland annat kanEU:s kapacitet för analys och tidigupptäckt av möjliga konflikterförbättras. EU:s samtliga medlemsstaterbör ha rätt men ej skyldighet att deltai genomförandet av fredsfrämjandeoperationer. I kan regeringenenligt lag besluta om deltagande medväpnad styrka i fredsbevarande insatserendast om dessa grundar sig på mandatfrån ellerOrganisationen för säkerhet ochsamarbete i (). Ett närmaresamarbete och en starkare samordningavseende fredsbevarande och humanitärainsatser mellan EU och VEU bör bli ettresultat av regeringskonferensen. Underalla förhållanden, betonas det iskrivelsen, måste de ömsesidigaförsvarsgarantierna mellan VEU:smedlemsländer hållas åtskilda frånsamarbetet på det fredsfrämjandeområdet, där såsom militärtalliansfritt land kan delta.Syftet med samarbetet i rättsliga ochinrikes frågor är att med bibehållensäkerhet och trygghet för medborgarnauppnå fri rörlighet för personer. Detinnebär en avveckling av inregränskontroller och andra åtgärder vilkakommer att underlätta för personer attfritt röra sig över gränserna. Dettaställer stora krav på samarbetet mellanunionsländerna i flykting- ochinvandringsfrågor. Detsamma gäller församarbetet kring brottsbekämpning.Sverige bör medverka till ett såeffektivt samarbete som möjligt i dessafrågor.Sverige kan komma att ansluta sig tilldet s.k. Schengen-samarbetet och ingå iett område med fri rörlighet förpersoner, vilket skulle omfatta ettantal av EU:s medlemsländer samt . En förutsättning är attinsatserna för bekämpning av narkotikakan bli tillräckligt effektiva.Förhandlingar i denna fråga pågår. Detär emellertid regeringens långsiktigasträvan att den fria rörligheten förpersoner skall förverkligas mellan allaEU:s medlemsländer, dvs. inte endast iSchengen-gruppen.Inom ramen för det polisiära ochrättsliga samarbetet samverkar EU:smedlemsländer för att finna nya vägarför att bekämpa illegal narkotikahandeloch annan kriminell aktivitet medinternationell anknytning. Det är enutbredd uppfattning att samarbetet pådet rättsliga och inrikes området intefungerar tillräckligt bra. Högt ställdaförväntningar har på många håll inteinfriats. kommer att med kraftengagera sig i arbetet med dessa frågorunder konferensen.Vad beträffar asyl- ochinvandringsfrågor är det regeringensuppfattning att det kan övervägas attföra över lämpliga delar av detta områdetill gemenskapslagstiftningen. Därigenomskulle bättre förutsättningar skapas förförverkligandet av den fria rörlighetenför personer. Det bör också bidra tillatt lättare finna lösningar för en merrättvis ansvarsfördelning mellan EU:smedlemsstater. Samarbetet bör kunnaeffektiviseras genom att antaletberednings- och beslutsnivåer minskas.Den framtida utvidgningen kan komma attleda till krav på en integration varsinnehåll varierar efter de enskildamedlemsländernas kapacitet och vilja. Pånågra områden har det godtagits attländer kan närma sig ett gemensamtslutmål med olika hastigheter men inomett gemensamt institutionellt ramverk.Denna lösning har valts i fråga om denekonomiska och monetära unionen. Även påandra områden har särskilda lösningaröverenskommits för enskildamedlemsländer. Sådana lösningar börheller inte uteslutas för framtiden,eftersom de bidrar till en flexibilitetsom kan vara nödvändig för att förasamarbetet framåt. Icke desto mindre ärdet för svensk del ett intresse,framhålls det i skrivelsen, att denfortsatta integrationen även i ettutvidgningsperspektiv i största möjligautsträckning bygger på ett sammanhålletsamarbete inom ett enhetligtinstitutionellt ramverk. Ett europeisktsamarbete i vilket medlemsstaterna merallmänt kan välja bort vissasamarbetsområden ligger inte i vårtintresse eftersom fördelarna med deninre marknaden då skulle urholkas.EU-fördraget är oöverskådligt ochsvårbegripligt. Fördraget bör görasenklare och lättare att förstå.Regeringen kommer att verka för dettavid regeringskonferensen. Regeringenavser att under regeringskonferensenäven verka för färre och enklarebeslutsprocedurer och för attbeslutsfattandet effektiviseras. Det ärett starkt svenskt intresse att detgemensamma regelverket beträffande denekonomiska integrationen tolkas ochtillämpas på ett enhetligt sätt.Ett sätt att ytterligare betona denvikt som EU:s medlemsländer fäster vidrespekten för mänskliga rättigheter voreatt ansluta den europeiska gemenskapentill den europeiska konventionen omskydd för de mänskliga rättigheterna ochde grundläggande friheterna.Medlemsländerna bör underlätta ochfrämja föreningssamarbete. Detta kanockså stärka den demokratiskalegitimiteten i Europasamarbetet. Rättenatt bilda föreningar bör om möjligt gesett mer tydligt stöd i fördraget.Sverige avser att arbeta för attRomfördraget förstärks vad gällerjämställdhet mellan kvinnor och män.Syftet med detta är bl.a. att görajämställdhet till ett centralt mål förunionens arbete och att klargöra attjämställdhetsperspektivet måste beaktasi alla gemenskapens aktiviteter.De institutionella frågorna, som berörEU-samarbetet i hela dess vidd, kommeratt inta en framträdande plats påregeringskonferensens dagordning. Enligtregeringens uppfattning bör rådetsarbetsformer ses över i syfte att bringabättre ordning och klarhet i mötes- ochbeslutsprocedurer. Därvid bör bl.a.sådana ändringar vidtas att denationella parlamentens deltagande ibeslutsprocessen underlättas.Röstviktningen kan komma att bli enviktig fråga, inte minst iutvidgningsperspektivet. För ärdet av stor vikt att vårt inflytandeinte minskar. Balansen mellan stora ochsmå medlemsländer får inte hellerundermineras. bör argumenteramot uppfattningen att befolkningsstorleki högre grad än vad som gäller nu böråterspeglas i röstviktningen. Sverigebör hävda att medlemsstaternas samarbetei kommissionen, rådet och domstolen istörsta möjliga utsträckning skall byggapå principen om likvärdigrepresentation. Principen om roterandeordförandeskap bör enligt regeringenbibehållas. bör emellertid varaberett att överväga alternativamodeller, exempelvis ettlagordförandeskap bestående av fleraländer för att dela på den samladearbetsbördan och ge bättre kontinuitet.Det är ett svenskt intresse attkommissionen är handlingskraftig ocheffektiv. Ökad effektivitet skulle kunnauppnås genom att kommissionen gesinitiativrätt också på de områden därkommissionen saknar sådanrätt (straffrättsligt samarbete, tull-och polissamarbete). Kommissionens rollkan ytterligare förstärkas om den får iuppdrag att övervaka efterlevnaden av deöverenskommelser som träffas inom ramenför det rättsliga och inrikessamarbetet. En sådan kompetens förkommissionen skulle enligt regeringensmening dels bidra till en ökadeffektivitet och likformighet i detnationella genomförandet av konventioneroch andra överenskommelser, dels hafördelar vad gäller konventioner inomdet rättsliga och inrikes samarbetet förvilka fungerar somtvistlösare.En fortsatt stark och oberoende domstolär ett svenskt intresse. böracceptera att domstolen tilldelas enroll som både tvistlösare och uttolkareav konventioner som medlemsstaternaingår på det rättsliga och polisiärasamarbetsområdet. Frågan måste dockbedömas från fall till fall med hänsyntill det sakliga innehållet i varjekonvention. bör främjaförändringar som gör att domstolen kanmeddela sina avgöranden snabbare än idag.Sverige bör verka för en fortsattbetydelsefull roll för parlamentet iEU:s beslutsprocess. Åtgärder börövervägas för att ge Europaparlamenteten starkare roll vad gäller kontroll avunionens finanser. De nationellaparlamentens roll i beslutsprocessen börstärkas eftersom denna roll är avfundamental betydelse för EU-samarbetetsdemokratiska legitimitet. Varje land harsin procedur för samråd/informationmellan regering och parlament. Beslutsom rör hur dessa procedurer utformasbör även fortsättningsvis fattas pånationell nivå. Regeringen anser att detvid regeringskonferensen bör övervägashur parlamentets roll i beslutsprocessenvad gäller det rättsliga och inrikessamarbetet skulle kunna utvidgas.Parlamentet bör i högre grad än förnärvarande ha tillgång till förslag tillbeslut som är bindande förmedlemsstaterna. I ett sådant fallskulle parlamentet kunna ges möjlighetatt inkomma med synpunkterpå förslaget.Det är angeläget för att allanvändning av unionens medelkontrolleras på ett effektivt ochändamålsenligt sätt för att därigenomskydda gemenskapens finansiellaintressen. bör därför verka fören fortsatt stark revisionsrätt. Sverigebör verka för att de nuvarande reglernaför revisionsrättens verksamhet iRomfördraget ses över och förtydligasför att säkerställa att rätten geserforderliga befogenheter för att kunnauppfylla sin granskningsuppgift enligtfördraget. Nuvarande regler börkompletteras så att revisionsrätten gesrätt att inhämta upplysningar frånsamtliga organ som förvaltargemenskapsmedel.I skrivelsen betonas att de frågor somkommer att behandlas vidregeringskonferensen inte är nya.Flertalet av dem är föremål föruppmärksamhet i det löpande samarbetet,och kommer att söka uppnå sinamålsättningar i EU såväl i det löpandesamarbetet som vid regeringskonferensen.Konferensen är en förhandling mellanEU:s medlemsländer om ändringar ifördragen. Fördragsändringar kräverenighet medlemsländerna emellan. Det göratt kompromisser blir nödvändiga.Sverige bör konstruktivt verka försådana och kommer att verka för sina målmed unionssamarbetet även efterkonferensens slut.I skrivelsen noteras också att EU underde närmaste åren står inför fleraviktiga beslut som inte direkt kommeratt diskuteras vid regeringskonferensen,men som ändå är centrala för EU-samarbetets fortsatta utveckling. Hithör framför allt övergången till denekonomiska och monetära unionens tredjefas, beslut om EU:s budget för perioden2000-2004 samt reformer av dengemensamma jordbrukspolitiken ochregionalpolitiken.5.2 Frågor inför regeringskonferensen5.2.1 Allmänna överväganden och vissaövergripande frågorMotionernaEnligt motion1994/95:U401, från allmännamotionstiden, får medlemskapet i EU inteinnebära minskade ambitioner vad gälleralleuropeisk samverkan och avspänning,nedrustning och global solidaritet.Tvärtom bör EU utnyttjas som ett nyttinstrument för att nå Sverigeslångsiktiga utrikes- ochsäkerhetspolitiska mål. EU måste ståöppet för alla demokratiska stater ochdet måste vara möjligt för icke-medlemmar att gradvis öka sitt samarbetemed EU. EU måste ta ett ökat ansvar föratt stödja den ekonomiska och ekologiskaåterhämtningen i Central- och Östeuropa.EU skall föra en frihandelsinriktad EU-politik gentemot resten av världen.Politiken gentemot utvecklingsländernamåste präglas av solidaritet och syftatill rättvisare handelsvillkor samt godaförutsättningar för kapital- ochkunskapsöverföring (yrkande 14). Vidareframhålls som väsentligt, också ursäkerhetssynpunkt, att undanröjafattigdom och ekologisk utarmning. Föratt uppnå en fredlig och säker världkommer bistånd från världens rika länderatt spela en avgörande roll under långtid framöver. måste därföraktivt verka för att alla EU:smedlemsländer uppfyller FN:s mål att ge0,av BNI i bistånd (yrkande 16).Kristdemokratiska samhällspartiet anföri motion 1995/96:U21 att man i storutsträckning delar regeringens hållninginför regeringskonferensen. Motionärernamenar dock att regeringens ambitionsnivåi vissa fall är förvånansvärt låg ochatt de åtgärder man säger sig välkomnapå europeisk nivå ofta inte genomförs iSverige. Regeringen måste tillförakonferensen djärvhet och energi för attlyckas stärka EU:s medborgerligaförankring. Resultatet av konferensenmåste bli ett mer handlingskraftigt EU,som förmår att agera och ta ansvar bådeinom och utanför unionens gränser(yrkande 1). Konferensen måste höjaallmänhetens medvetande om vikten aveuropeiskt samarbete genom att ökapolitikernas och tjänstemännensdeltagande i medborgarnas vardag samtatt förenkla och öppna unionensbeslutsformer (yrkande 3). EU:skompetensområden bör definieras tydligtoch klart framgå av fördragen (yrkande2). Fördragen som reglerar EG, Euratomsamt bör fusionerasi ett enda fördrag för att få fram enenhetlig och förenklad lagstiftning(yrkande 6). Vidare anser motionärernaatt subsidiaritetsprincipen måstepreciseras så att EU bara vidtaråtgärder när målen man vill uppfyllainte uppnås bättre på medlemsländernaslokala, regionala eller nationellanivåer (yrkande 8).Enligt bör en modelletableras som innebär attmedlemsländernas nationella parlamentsystematiskt rådfrågas av sinaregeringar inför lagstiftningsbeslut irådet (yrkande 24). Motionärerna harockså en annan infallsvinkel på fråganom de nationella parlamentens inflytandeoch anser att kommissionen bör sändasina lagstiftningsförslag på remiss tillde nationella parlamenten för yttrande(yrkande 25). Motionärerna anser att EUinte skall erhålla beskattningsrätt utanäven fortsättningsvis finansieras genomavgifter från medlemsländerna (yrkande9).Vänsterpartiet säger sig i motion1995/96:U22 fullfölja sin kritiskahållning till hela unionsprojektet ochföreslår en rad åtgärder för att göradet europeiska samarbetet mer flexibeltoch demokratiskt. Bristen på legitimitethos EU-systemet anges som ett av dessstörsta problem. I och med överlåtandetav beslutsmakt till EU har viktiga delarav det parlamentariska folkstyret gåttförlorat. Motionärerna menar att artikel235 bör avskaffas (yrkande 5) ochresonemangen om subsidiaritet ifördragen ersättas av klarabeskrivningar av vilka områden som skallbehandlas på EU-nivå och vilka somtillhör medlemsstatens kompetens(yrkande 6). Varje demokratiskorganisation bör ha rätten till utträdereglerad i stadgan, anser motionärernavidare. Denna rätt bör därför skrivas ini fördraget (yrkande 7). Även rätten förmedborgare och politiker tillinformation på det egnaspråket bör preciseras i traktaten. Omden löpande demokratiska granskningenskall fungera bör alla förslag tillregler från kommissionen vara översattaoch publicerade på varje officielltspråk före beslut. Också närarbetsgrupper i kommissionen anser sigha ett förslag så pass färdigt att detskickas för yttrande tillintresseorganisationer bör förslagetöversättas och dess förekomstoffentliggöras. Beslutade EU-reglerskall bara vara giltiga om dessa reglerföljts (yrkande 9). De nationellaparlamenten bör ges initiativrätt ilagstiftningsfrågor (yrkande 3).Vänsterpartiet anser även att den rikavästvärlden bör montera ner de orättvisahandelshindren mot , inklusiveRyssland, samt mot tredje världen, medundantag för varor som hotar säkerhet,miljö och folkhälsa (yrkande 25).Centerpartiet vill enligt motion1995/96:U25 verka för ett utvidgat,uthålligt och förpliktigande samarbetemellan demokratiska stater isyfte att skapa bättre förutsättningarför fred, välfärd och god miljö. Sverigeskall eftersträva att EU blir eneffektiv organisation för samarbete ialla frågor som är av gemensamt intresseför medlemsstaterna och där samverkanmellan dessa stater kan leda till attinvånarnas trygghet, välfärd och miljöförbättras. Partiet prioriterar fyrafrågeställningar införregeringskonferensen: utvidgningenösterut, miljöfrågorna, kampen motarbetslöshet samt ökad decentraliseringgenom maktspridning och insatser för attstärka regionerna. Regeringen har gettriksdagen goda möjligheter att följaarbetet i reflektionsgruppen, menförhållit sig förvånande passiv när detgällt att vitalisera debatten om svenskapositioner. Regeringens skrivelse gerintryck av en önskan att tillgodose ettantal olika intressen snarare än attprioritera EU:s ödesfrågor. Motionärernadelar i stort vad regeringen anför omarbetstagarnas rättigheter,ungdomsfrågor, handikappfrågor ochjämställdhet. Emellertid får dessafrågor inte skymma de konstitutionellaoch institutionella frågorna.