bet · GJ01UU13 · 1996-03-07 00:00:00 — Sverigekommer att verka för att samarbetet ihuvudsak skall förbli mellanstatligt mensamtidigt överväga om inteinstitutionernas roll kan förstärkas påett ändamålsenligt sätt och därigenom fåtill stånd ett mer effektivt ochresultatorienterat arbetssätt.MotionernaEuroparådets sociala stadgaI motion U21 av m.fl. (kds)begärs ett tillkännagivande om vad somanförts om att socialastadga bör införas i (yrkande 5 delvis).Den europeiska sociala stadgan är enmotsvarighet till konventionen förmänskliga rättigheter inom området förekonomiska och sociala rättigheter.Stadgan, som trädde i kraft , harnumera ratificerats av samtliga EU-länder.Stadgan tillförsäkrar befolkningen,utan diskriminering, ett stort antalrättigheter på arbetsmarknadsområdet.Stadgan föreskriver också följanderättigheter: skydd för den enskildeshälsa, för social trygghet, för socialoch medicinsk hjälp, rätt att anlitasocial välfärdsanordning, socialt,rättsligt och ekonomiskt skydd förfamiljer samt socialt och ekonomisktskydd för mödrar och barn.Barnets rättigheter m.m.I motion U22 av m.fl. (v)yrkas att ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att EU:sministerråd bör anta en gemensamdeklaration angående förverkligandet(implementeringen) av FN:sbarnkonvention (yrkande 14). Riksdagenbör vidare ge regeringen till känna vadsom anförts om att EU-kommissionensystematiskt bör granska allaförordningar, direktiv och förslag tillbeslut utifrån deras konsekvenser förbarn (yrkande 15). bör ocksåge regeringen till känna att och ministerrådet bör utseen särskild barnombudsman (yrkande 16).Motionärerna framhåller att i en resolution i maj 1995inför regeringskonferensen pekat påbetydelsen av att prioritera barns ochungas rättigheter. En referens i FN:sbarnkonvention borde kunna göras iartikel F2. I artikel 8 under avdelningVIII kan också barns och ungdomarsrättigheter markeras. Det är viktigt,enligt motionärerna, att skydda allabarn och ungdomar som lever i motdiskriminering.I motion U28 av . (s, m, c, fp, v, mp, kds) yrkasatt ger regeringen i uppdragatt placera barnets rättigheter på denpolitiska agendan införregeringskonferensen. Motionärernaframhåller att allt fler barn i Europablir en del av den sociala utslagningsom sker. Miljoner barn i hela Europaväxer upp utan att få sina grundläggandebehov tillgodosedda. har enskyldighet att agera förbarnkonventionens förverkligande iEuropa. Samtliga EU:s medlemmar harratificerat konventionen men vad gällerefterlevnaden återstår mycket att göra.Regeringen måste införregeringskonferensen se till att fråganom barnets rättigheter i fårhögre prioritet. Barnperspektivet börbeaktas i alla relevanta EG-beslut utanatt EG får kompetens att lagstifta ombarn- och ungdomspolitiken.I motion U29 av . (mp) yrkas att begär attregeringen under regeringskonferensenskall verka för att barnkonventioneninförs i unionsfördraget (yrkande 2).Motionärerna pekar på att regeringeninte tar upp frågan om barnkonventionenoch dess införande i EU-sammanhang.Motionärerna menar att barnkonventionenär ett centralt och viktigt dokument sombör införas i unionsfördraget.FN:s konvention om barnets rättigheter() antogs ochträdde i kraft . Ikonventionen ges bestämmelser om barnetsrättigheter - om barnets rättighetertill liv och utveckling, om rätt tilltrygghet och skydd samt om rätt tilltalan och respekt. Vidare gesbestämmelser om hur efterlevnaden avkonventionen skall kontrolleras ochgaranteras. Samtliga EU-länder harratificerat konventionen.Utskottet behandlade ibetänkandet 1995/96:SoU4 frågor ominkorporering av isvensk rätt. Utskottet deladekonstitutionsutskottets inställning iyttrande till socialutskottet attkonventionen inte bör inkorporeras utani stället införlivas med svensk rättgenom transformering. Regeringen bordeenligt utskotten besluta om en bredöversyn av om svensk lagstiftning ochpraxis stämmer överens medbarnkonventionens bestämmelser. Dettaborde ges regeringen till känna.Riksdagen följde socialutskottet.Enligt uppgift kommer regeringen inomkort att tillsätta en parlamentariskkommitté med ett sådant uppdrag.Monopol som skydd för hälsanI motion U22 av m.fl. (v)yrkas att ger regeringen tillkänna vad som anförts om statligamonopol som skydd för hälsan (yrkande27). Motionärerna anser att statligamonopol av hälsoskäl vad gällerexempelvis alkohol och läkemedel skallvara tillåtna.Inom EU beslutar varje enskilt land omvilken alkoholpolitik landet skalldriva. Vissa av de alkoholpolitiskamedel som av tradition använtsig av i syfte att minskaalkoholkonsumtionen faller emellertidunder EG:s handelspolitiska regelsystem.Detta gäller framför allt det svenskaalkoholmonopolet. Vid försäljning avalkoholdrycker måste EG:skonkurrensregler tillämpas. Riksdagenbeslutade därför att avskaffaVin & Sprit AB:s import-, export-,tillverknings- och partihandelsmonopolfr.o.m. Efter denskriftväxling som hade förevarit mellanSverige och den europeiska kommissionenoch den protokollsanteckning som gjordesi avtalet har man från svensk sidautgått från att Systembolagetsdetaljhandelsmonopol kan bibehållas, välmedveten om att frågan, liksom andra EG-rättsliga regler, alltid kan bli föremålför prövning.Utskottet har vid flera tillfällen,bl.a. i betänkandena /94:SoU22 och1995/96:SoU3 ansett att det uralkoholpolitisk synpunkt är mycketviktigt att behålla Systembolaget AB:sdetaljhandelsmonopol, eftersom dettabidrar till att begränsaalkoholdryckernas tillgänglighet ochdärmed alkoholskadorna. Utskottet harinte varit berett att föreslå någonändring beträffandedetaljhandelsmonopolet.I slutbetänkandet frånLäkemedelsförsörjningsutredningen (SOU1994:110) anser utredaren rättsläget för Apoteksbolagetsförsäljningsmonopol är svårbedömt.Utredaren anser att bolagets monopoluppfyller kraven på ickediskrimineringmellan inhemska och importeradeprodukter. Hon anser dock att monopoleti sig är en för långtgående regleringsom därigenom strider motproportionalitetsprincipen. Sammaskyddsnivå kan enligt uppnås påen reglerad konkurrensutsatt marknad.Frågan behandlas inte i rapporten (Ds1995:82) Apoteksbolagets framtida roll,som remissbehandlas. Enproposition på grundval av rapportenskall enligt uppgift överlämnas underhösten.FN:s narkotikakonventionerI motion U22 av m.fl. (v)yrkas att ger regeringen tillkänna vad som anförts om ratificering avFN:s narkotikakonventioner (yrkande 52).Det finns, enligt motionärerna, en klarvverbetoning av tron på vad man kanåstadkomma med ökat samarbete mellan EU-länderna. Inte ens i det internationellanarkotikasamarbetet är EU-samarbetet detallra viktigaste. Arbetet inom FN,och har störrebetydelse. Kampen mot drogerna måsteföras med en helhetspolitik som läggertyngdpunkten på förebyggande insatserför att begränsa efterfrågan pånarkotika, åtgärder som begränsartillgången på narkotika, brarehabilitering och som komplement tilldet en bra kontrollpolitik. Om detdessutom skapas ett folkligt motståndmot narkotika ökar möjligheterna tillframgång. Efterfrågeminskning,rehabilitering och inre kontrollpolitikkommer alltid i första hand att varanationell. Det är bara begränsning avtillgången som kan påverkas en del medeffektivare internationellt samarbete.Överbetoningen av betydelsen avsamarbetet inom EU används enligtmotionärerna alltför ofta för att tabort intresset från det som borde varatyngdpunkten i narkotikapolitiken, detförebyggande och efterfrågeminskandearbetet. De tydliga narkotikaliberalaströmningarna inom EU-organen och i EU-länderna måste bekämpas.EU och EU-länderna är världensnarkotikaliberala centrum och fungerar idet internationella narkotikasamarbetettyvärr alltför ofta mer som sabotör änsom seriös samarbetspartner. Sverigebehövs som stark motståndare till deninternationella narkotikaliberalismen.Sverige bör därför inte släppa en tum avbeslutandrätten över narkotikapolitikentill EU. EU:s och EU-ländernasnarkotikaarbete bör baseras på FN:snarkotikakonventioner. De medlemsländersom ännu inte gjort det, måste enligtmotionärerna ratificera FN:s allanarkotikakonventioner.Socialutskottet behandladenarkotikafrågan i sitt yttrande(1994/95:SoU1y) till utrikesutskottetöver proposition 1994/95:19. Utskottetanförde bl.a.:Målet för den svenska narkotikapolitikenär att skapa ett narkotikafrittsamhälle. Detta mål har stark förankringi den svenska medborgaropinionen, depolitiska partierna,ungdomsorganisationerna och övrigafolkrörelser. Narkotikapolitiken byggerpå ett nära samspel mellan förebyggandeåtgärder, kontrollpolitik samtbehandling och rehabilitering avnarkotikamissbrukare. Samhällets samladeinsatser skall ge ett tydligt ochentydigt budskap att all icke-medicinskanvändning av narkotika är oacceptabel.Enligt propositionen 1994/95:19 finnsdet inte några skäl att förändra densvenska narkotikapolitiken vid ett EU-medlemskap. Kampen mot narkotikamissbrukoch narkotikabrottslighet ärprioriterade områden inom gemenskapensom i och med ocksåfått ett nytt mandat på detta område.Ett nytt narkotikapolitiskt program ärunder utarbetning.Utskottet delar inställningen ipropositionen att det inte finns någonanledning att nu ändra den svenskanarkotikapolitiken. Det är enligtutskottet nödvändigt att vid ettEU-medlemskap är pådrivande i kampeninom EU mot narkotikamissbruk ochnarkotikabrottslighet samt med kraftvänder sig mot alla tankar på enlegalisering av narkotika eller ettaccepterande av narkotikamissbruk som ennormal företeelse i samhället.Utskottet ansåg att de då väcktamotionerna i huvudsak var tillgodoseddaoch därför borde avstyrkas.Utrikesutskottet delade den bedömningsom gjorts av bl.a. socialutskottet idenna del och ville för sin del särskiltframhålla betydelsen av attfolkhälsoaspekterna även vägdetungt i de överväganden som görs inomramen för agerande i olikainternationella fora inkl. Europeiskaunionen. Med det anförda ansåg utskottetmotionerna besvarade (1994/95:UU5).Riksdagen följde utrikesutskottet.Inom FN har ingåtts tre konventioner pånarkotikaområdet som fortfarande äraktuella, nämligen allmännanarkotikakonvention och 1972 årstilläggsprotokoll till denna, 1971 årskonvention om psykotropa ämnen och 1988års narkotikabrottskonvention.Allmänna narkotikakonventionenbehandlar de s.k. egentliga narkotiskapreparaten, dvs. opium, opiumkaloider,syntetiska morfinersättningsmedel,cannabis jämte harts därav, kokablad ochkokain m.m. Syftet med konventionen ärbl.a. att begränsa produktionen ochanvändningen av narkotika tilluteslutande medicinska och vetenskapligaändamål.I psykotropkonventionen behandlaskontrollen av vad som i internationellasammanhang brukar benämnas psykotropaämnen, dvs. hallucinogener,centralstimulantia, sömnmedel ochlugnande medel. Genompsykotropkonventionen infördes enreglering i fråga om dessa ämnenmotsvarande den som gäller för deegentliga narkotiska ämnena enligtallmänna narkotikakonventionen.I görs i allmänhet inte någonuppdelning mellan de egentliganarkotiska preparaten och psykotropaämnen utan den gemensamma beteckningennarkotika används om samtliga preparat ide båda konventionerna.Syftet med narkotikabrottskonventionenär att förstärka det internationellasamarbetet ytterligare och effektiviserainsatserna mot den internationellanarkotikabrottsligheten. Destraffbestämmelser som parterna åtar sigatt införa på det nationella planetsträcker sig längre än bestämmelserna ide tidigare konventionerna. Konventionenträdde i kraft 1990.Samtliga EU-länder har ratificeratkonventionerna med undantag förÖsterrike, som ännu inte ratificerat1971 och konventioner ochIrland, som ännu inte ratificerat 1988års konvention. verkar sedanåtskilliga år i internationellasammanhang för att alla länder skallansluta sig till övervägandenInledningsvis vill utskottet instämma iregeringens uppfattning att det ärviktigt att handikappfrågornauppmärksammas vid regeringskonferensenoch att handikappaspekter bör beaktas ialla relevanta EG-beslut utan att EG fårkompetens att lagstifta omhandikappolitik.Motsvarande bör även gälla i fråga ombarnets rättigheter. Samtliga EU-länderhar visserligen ratificerat FN:skonvention om barnets rättigheter, menmycket återstår att göra när det gällergenomförandet av konventionen.Regeringen bör enligt utskottets meningverka för att frågor om barnetsrättigheter uppmärksammas vidregeringskonferensen och attbarnperspektivet beaktas iförberedelsearbetet inför EG-beslut somrör barn utan att EG får kompetens attlagstifta om barn- och ungdomspolitiken.Motion U28 (s, m, c, fp, v, mp, kds) ochmotion U22 (v) yrkandena 14 och 15 fårdärmed anses tillgodosedda. Utskottetvill inte ställa sig bakom förslaget iyrkande 16 i sistnämnda motion, vilketbör avstyrkas. Med anledning av vadutskottet anfört bör även motion U29(mp) yrkande 2 avstyrkas.Europarådets sociala stadga harratificerats av samtliga EU:smedlemsstater. Fördragsslutande statskall tillställaEuroparådets generalsekreterare enrapport avseende tillämpningen av debestämmelser som staten godtagit.Utskottet anser inte att det finns skälatt föra in stadgan i EU:s grundfördrag.Motion U21 (kds) yrkande 5 delvis böravstyrkas.Utskottet har vid flera tillfällenframhållit att det av folkhälsoskäl ärmycket viktigt att Systembolaget AB:sdetaljhandelsmonopol kan behållas sedanSverige blivit medlem i EU. Genommonopolet begränsas alkoholenstillgänglighet och därmed den totalakonsumtionen, missbruket samt de socialaoch medicinska skadorna av alkoholen.Med hänsyn till den skriftväxling somföregick medlemsavtalet och denprotokollsanteckning som gjordes iavtalet om alkoholmonopol utgårutskottet från att detaljhandels-monopolet kan behållas. Frågan kan dockliksom tillämpningen av andra EG-rättsliga regler alltid bli föremål förEG-domstolens prövning.Utskottet utgår från att ocksåApoteksbolaget monopol kanbehållas. Frågan om bolagets framtidaroll, bl.a. monopolets omfattning,kommer att behandlas i en propositiontill . Motion U22(v) yrkande 27 är åtminstone delvistillgodosett och bör avstyrkas.Vad gäller frågan om ratificering avFN:s narkotikakonventioner konstaterarutskottet att EU:s medlemsstater med fåundantag har ratificerat samtligakonventioner. driver sedan längei internationella sammanhang kravet attalla länder skall ansluta sig tillkonventionerna. Något tillkännagivandebehövs inte. Utskottet anser att motionU22 (v) yrkande 52 bör avstyrkas.Utskottet vidhåller sin tidigareredovisade inställning när det gällernarkotikapolitiken. Det är enligtutskottet angeläget att regeringen äveni samband med regeringskonferens framfördenna inställning och är pådrivande ikampen mot narkotikamissbruk ochnarkotikabrottslighet samt med kraftvänder sig mot alla tankar på enlegalisering av narkotika eller ettaccepterande av narkotikamissbruk som ennormal företeelse i samhället.Stockholm den 13 februari 1996På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), ChristinaPettersson (s), (),(), (),(), (), (), ChristinNilsson (s), (), KerstinHeinemann (fp) och ().Avvikande meningar1. Barnets rättigheter m.m.Stig () och () anser att andra stycket iutskottets överväganden bort ha följandelydelse.Utskottet konstaterar att regeringeninte tar upp frågan om FN:sbarnkonvention och dess införande i EU-sammanhang. Barnkonvention är ettcentralt och viktigt dokument som börinföras i unionsfördraget. Utskottetanser att med bifall tillmotion U29 (mp) yrkande 2 och medanledning av motion U22 (v) yrkandena14-16 och U28 (s, m, c, fp, v, mp, kds)bör ge regeringen till känna att denunder regeringskonferensen skall verkaför att införs iEU:s grundfördrag.2. sociala stadgaChatrine () anser att tredjestycket i utskottets överväganden bortha följande lydelse.Utskottet anser att Europarådetssociala stadga bör införas i EU:sgrundfördrag. Detta bör medbifall till motion U21 (kds) yrkande 5delvis ge regeringen till känna.3. Monopol som skydd för hälsanSten , , , och (alla m) anser att fjärde ochfemte styckena i utskottets övervägandenbort ha följande lydelse.Utskottet, som är av den uppfattningenatt monopol i största möjligautsträckning bör undvikas, anser attEU:s reglering på området redan är tillfyllest. Motion U22 (v) yrkande 27 bördärför avstyrkas.Kulturutskottets yttrande1995/96:KrU4yEU:s regeringskonferens 1996Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har den 1 februari 1996beslutat bereda kulturutskottettillfälle att yttra sig över regeringensskrivelse /96:30 jämte motioner ide delar som har samband medkulturutskottets beredningsområde.Kulturutskottet yttrar sig över delsskrivelsen i vad avser kulturutskottetsberedningsområde, dels motion1995/96:U25 (c) yrkande 21 som avservärnandet av de officiella språkensställning, dels motion 1995/96:U29 (mp)yrkande 20 som avser samarbete inom EUför att förhindra skadligavåldsskildringar i TV.UtskottetVissa frågor som behandlas i regeringensskrivelseI skrivelsen framhålls att folkrörelseroch föreningsliv har stor betydelse förden demokratiska förankringen (s. 11).Det ankommer på de enskildamedlemsländerna att lägga fast formernaför föreningarnas verksamhet.Medlemsländerna bör underlätta ochfrämja föreningssamarbete. Detta kanockså stärka den demokratiskalegitimiteten i Europasamarbetet. Rättenatt bilda föreningar bör om möjligt gesett mer tydligt stöd i fördraget, anförsdet slutligen i skrivelsen. Utskottetställer sig bakom vad som sålunda anförsi regeringens skrivelse då det gällerfolkrörelser och föreningsliv.Utskottet ställer sig också bakom vadsom anförs i skrivelsen om ungdomsfrågor(s. 17). Regeringen anför att åtgärderför att förstärka samarbetet kringungdomsfrågor i fördragen bör övervägas.De insatser som utvecklas inom unionensolika politikområden, t.ex. insatser motarbetslösheten, bör i ökad utsträckninginnefatta också ett ungdomsperspektiv,anförs det vidare i skrivelsen.Värnande av de officiella språkensställningI motion U25 (c) yrkande 21 framförssynpunkter om vikten av att deofficiella språkens ställning värnasinom EU. Motionärerna anser att fåfrågor har lika stor betydelse somspråkfrågan för EU-samarbetets folkligastöd och legitimitet och förmöjligheterna att utöva insyn förmedborgare från alla EU:s medlemsländer.Motionärerna utvecklar sina synpunkternärmare på angelägenheten av att alla deofficiella språken likabehandlas inomEU. De påpekar att reflektionsgruppenhar betonat att EU:s institutioner börägna ökad uppmärksamhet åt kravet omlikabehandling av unionens allaofficiella språk.Frågan om det svenska språketsställning i EU har behandlats avriksdagen vid en rad tillfällen. Debedömningar som därvid gjorts har enligtutskottets mening väsentlig betydelseäven för bedömningen av det här aktuellamotionskravet som tar upp språkfråganutifrån aspekten att alla de officiellaspråken bör värnas. De vidarebedömningar som kan böra göras medhänsyn till denna infallsvinkel fårgöras av konstitutions- ochutrikesutskotten. Med hänsyn tillkulturutskottets beredningsområde harutskottet främst att bedöma frågan ommotionsyrkandet bör föranleda någotriksdagens initiativ för att värnasvenska språkets ställning i EU.Utskottet lämnar först en sammanfattanderedovisning för tidigare behandling iriksdagen av frågor om svenska språketsställning i EU. Redovisningen äridentisk med den som återfinns ikulturutskottets betänkande 1995/96:KrU7Språkvård, som avgivits.Hösten 1994 uttalade sig kulturutskottetom svenska språkets ställning i EU i ettyttrande till utrikesutskottet överproposition 1994/95:19 Sverigesmedlemskap i unionen. Iyttrandet framhölls bl.a. att - då detgäller den demokratiska aspekten påspråkanvändningen i EU - det är särskiltangeläget att rätten för svenskafolkvalda representanter att uttryckasig på sitt modersmål hävdas inom EU.Denna rätt - menade utskottet - måstemed kraft hävdas från tidpunkten förSveriges inträde i EU. Vidare anfördeutskottet att det från språkvårdshålluttryckts oro för att det vid svenskanslutning till EU skulle bli svårt attskydda den del av vårt kulturarv som detsvenska språket utgör, en oro som enligtutskottet inte fick negligeras.Utskottet framhöll att det övergripandeansvaret för vården av svenska språketefter en svensk EU-anslutning liksomditintills skulle vila på och andra språkvårdandeorgan. Av central betydelse förspråkvården skulle emellertid kvaliteteni översättningarna till svenska av EU:srättsakter komma att bli, ansågutskottet. Utskottet anslöt sig till deställningstaganden som gjorts iDelegationen för översättning av och som bl.a. innebar att mani svensk översättarutbildning bordelägga större vikt vid utbildningen isvenska språket än vad som ditintillsvarit fallet. Utskottet förutsatte från svensk sida skulle beakta desynpunkter om svenska språket och EU somframfördes i yttrandet (yttr.1994/95:KrU3y). , varsbetänkande godkändes av ,instämde i vad kulturutskottet anfört(bet. 1994/95:UU5 s. 31, rskr.1994/95:63).- - - - -behandladekonstitutionsutskottet frågan om svenskaspråkets ställning inom EU. Utskottetframhöll betydelsen av att hävda svenskaspråkets ställning som arbetsspråk inomEU. I betänkandet refererades ettinterpellationssvar som statsrådetHellström gett i den 15 maj1995 i vilket han bl.a. slog fast attsvenskan i och med medlemskapär officiellt språk i EU och därmedformellt jämställt med de övriga tio EU-språken. Statsrådet ansåg det angelägetatt den rätt att använda sitt modersmålsom finns också aktivt utnyttjas avsvenska representanter. Rekryteringen avtolkar hade varit ett särskilt problem.Regeringen hade utformaten första vägledning till stöd fördepartementens och EU-representationensagerande i språkfrågan. Regeringen hadeäven vidtagit åtgärder för att kommatill rätta med bristen på kvalificeradeöversättare och tolkar. Fr.o.m. hösten1995 skulle en tolkskola inrättas vidStockholms universitet.Konstitutionsutskottet, vars betänkandegodkändes av , förutsatte attregeringen skulle bevaka svenskansställning som arbetsspråk inom EU ochvidta de åtgärder som behövdes (bet.1994/95:KU43 s. 21, rskr. 1994/95:387).Enligt regleringsbrevet för budgetåret1995/96 skall det finnas en tolkskolavid . Inomuniversitetet pågår enutredning om formerna för tolkskolan.Här kan också nämnas att kulturutskotteti det nämnda betänkandet 1995/96:KrU7lämnar en kort redovisning för ett förraeret givet utredningsuppdrag avseendevilka åtgärder som kan behövas i densvenska förvaltningen och i EU för attgarantera kvaliteten på svenska EU-texter (dir. 1995:81).Kulturutskottet vill i linje med vadutskottet tidigare uttalat starktunderstryka angelägenheten av att manfrån svensk sida med kraft hävdar rättenatt inom EU:s institutioner användasvenska språket i såväl tal som skrift.Likaledes är det viktigt att de reglersom gäller för översättning till svenskaspråket av EU-handlingar iakttas och attett högt kvalitetskrav ställs påöversättningarna. Med hänsyn till denredovisning som lämnats i det föregåendeanser utskottet att - såvitt avserutskottets beredningsområde - motion U25i här aktuell del inte erfordrar någonriksdagens åtgärd.Samarbete för att förhindra skadligavåldsskildringar i TVEnligt motion U29 (mp) bör ettmellanstatligt samarbete ske inom EU föratt förhindra skadliga våldsskildringari TV.Med anledning av motionsyrkandet villutskottet framhålla följande.Inom EU pågår ett samarbetepå TV-området. antog år1989 ett direktiv (89/552/EEG) omsamordning av vissa bestämmelser somfastställts i medlemsstaternas lagar ochandra författningar om utförandet avsändningsverksamhet för television, dets.k. restriktioner motvåldsskildringar, rashets ochpornografi, regler angående reklam ochsponsring samt riktpunkter för andeleneuropeiska program m.m. haranpassat sin lagstiftning tilldirektivet genom beslut om lagen(1992:1356) om satellitsändningar avtelevisionsprogram till allmänheten.Regeringen har remitterat tillLagrådet förslag till ny radio- och TV-lag, varigenom bl.a. lagen omsatellitsändningar föreslås bli upphävdsamtidigt som det i den nya lagen (6kap. 1 §) föreslås en särskildbestämmelse rörande våldsskildringar ochpornografiska bilder.