bet · GJ01KU21 · 1996-02-06 00:00:00 — Indelning av budgeten i utgiftsområden I betänkandet behandlas ett förslag somframlagts av en arbetsgrupp inomtalmanskonferensen angående indelning avden statliga budgeten i utgiftsområdenoch ändringar med anledning härav iuppgiftsfördelningen mellan utskotten. Ibetänkandet behandlas också tremotioner, varav två som väckts under denallmänna motionstiden /95 och enföljdmotion.Utskottet godkänner förslaget tillindelning av statsbudgeten i 27utgiftsområden med en smärre ändring.Representanterna för ochFolkpartiet har på olika punkterreserverat sig mot beslutet i denna del.Utskottet tillstyrker förslaget till lagom ändring i riksdagsordningen avseendeutskottsindelningen m.m. De moderataledamöterna har reserverat sig tillförmån för avslag på förslaget i desshelhet. Samtliga motioner har avstyrkts.Förslaget1995/96:TK2 vari yrkas att riksdagenantar det av talmanskonferensensarbetsgrupp framlagda förslaget till lagom ändring av riksdagsordningen. Motioner väckta /951994/95:K305 av () variyrkas att beslutar attundersöka möjligheterna att inrätta ettintegrationsutskott.1994/95:K324 av (m) variyrkas att som sin mening gertalmanskonferensen till känna detangelägna i att arbetet med förslag tillreformerad utskottsindelning bedrivs såatt beslut kan fattas /95 årsriksmöte.Motion väckt med anledning av förslaget1995/96:K13 av () variyrkas att beslutar attturistfrämjande frågor skall tillföraskulturutskottet. BakgrundInom ramen för den allmänna översyn avriksdagsarbetet som Riksdagsutredningengenomfört lämnades i förslaget1993/94:TK3 bl.a. en redovisning av enskiss till indelning av statsbudgeten iutgiftsområden och därtill relateradeändringar i riksdagensutskottsorganisation.Utgiftsområdena borde enligtutredningens mening svara mot ändamålenmed de statliga utgifterna, ochindelningen borde därför vara politisktrelevant och kunna användas både iregeringens och budgetarbete.Områdena borde vara tillräckligt storaför att möjliggöra meningsfullaprioriteringar. Utredningenexemplifierade sina tankegångar i enskiss omfattande 26 utgiftsområden.Utredningens utgångspunkt förberedningen av utgiftsområdena var attett utskott skulle kunna behandla flerautgiftsområden men att ingautgiftsområden skulle delas mellanutskotten. Den s.k.fackutskottsprincipen borde enligtutredningens mening behållas, dvs. såvällagstiftnings- som budgetärenden börbehandlas av samma utskott. I ettexempel redovisades ett något reduceratantal utskott, från 16 till 15,alternativt 14.Utredningen föreslog att frågorna omutgiftsområden ochutskottsorganisationen skulle övervägasytterligare och att definitiva beslut idessa delar borde fattas av riksdageninnan den föreslagna budgetordningentillämpas första gången, hösten 1996.För att formellt möjliggöra ändringar iutskottsindelningen till denna tidpunktföreslog utredningen att bestämmelsernai riksdagsordningen ändras så attutskotten under innevarande valperiodväljs för ett i taget.Konstitutionsutskottet ansåg (bet.1993/94:KU18) att den föreslagnaindelningen i utgiftsområden var välägnad att ligga till grund för fortsattaöverväganden. Utskottet tillstyrkteutredningens förslag om att beslut omutskottsindelningen borde anstå tilldess utgiftsområdena lagts fast.Riksdagen antog förslaget om fortsattutredningsarbete på de aktuellaområdena.Indelningen i utgiftsområdenGällande ordningStatsbudgetens innehåll är i mycketbegränsad utsträckning föremål förreglering i grundlagen. Enligt 9 kap. 3§ regeringsformen företar riksdagenbudgetreglering för närmast följandebudgetår eller för annan budgetperiod.Riksdagen bestämmer därvid till vilkabelopp statsinkomsterna skall beräknasoch anvisar anslag till angivna ändamål.Riksdagen kan besluta att särskiltanslag på statsbudgeten skall utgå förannan tid än budgetperioden. Vidbudgetregleringen skall beaktabehovet av medel för rikets försvarunder krig, krigsfara eller andrautomordentliga förhållanden. 6 § regeringsformen avgerregeringen förslag till statsbudget tillriksdagen.Statsbudgetens uppställning i tekniskthänseende, t.ex. med avseende påindelning i huvudtitlar ochanslagstyper, är inte reglerad igrundlagen, varför är obundeni varje särskilt läge. Motivet för dettaangavs i grundlagspropositionen(1973:90), där justitieministern anfördeatt ständiga förändringar i fråga ombudgetsystemets innehåll, den ekonomisk-politiska debatten och den tekniskautvecklingen leder till att det statligabudgetsystemet måste kunna förnyassuccessivt, varför regeringsformen inteborde lägga hinder i vägen.En konsekvens av att det saknasbudgettekniska bestämmelser i grundlagenär att kan specificeraanslagen i detalj eller underlåta attgöra det. kan också sättavillkor för anslagen vid angivandet avändamålen. En annan konsekvens är attkrav på balans mellan inkomster ochutgifter saknas.Själva budgetpropositionen är enöversiktlig redovisning av beräknadeinkomster och utgifter. Inkomsterna ärspecificerade på olika inkomstslag, ochutgifterna är fördelade på 17huvudtitlar, som väsentligen speglardepartementsindelningen. Förutomdepartementen utgör statschefen ochregeringen, och dessmyndigheter, räntor på statsskulden ochoförutsedda utgifter huvudtitlarna i1994/budgetproposition, som /96. I 19 bilagor tillbudgetpropositionen redovisas närmareoch motiveras inkomst- ochutgiftsposterna i statsbudgeten. Ibilagorna ingår, förutom de 17huvudtitlarna, finansplanen och enberedskapsbudget för totalförsvaretscivila del.RiksdagsutredningenI betänkandet 1993/94:TK3 diskuteradesett antal principiella grunder förstatsbudgetens indelning iutgiftsområden med utgångspunkt i dekrav på en sådan indelning som emaneradefrån den s.k. rambeslutsmodellen.Huvudprincipen borde enligt utredningenvara att utgiftsområdena skall svara motde ändamål och politiska syften somfinns bakom anslagsförslagen.Indelningen borde enligt utredningensmening tillfredsställa krav på politiskrelevans, statsfinansiellt lämpligaavgränsningar, möjlighet att görameningsfulla prioriteringar och attfölja upp resultaten. Utgiftsområdenaborde enligt utredningen ha en övertiden önskvärd fasthet som ändå kanförenas med flexibilitet ochsituationsanpassning. Områdena bordevara en naturlig grund för regeringensoch organisation avbudgetarbetet.I utredningen presenterades en skissmed en indelning av budgetpropositionensvid den aktuella tidpunkten drygt 600anslag i 26 utgiftsområden. Enunderliggande princip var att gemensammastatsangelägenheter av huvudsakligenkonstitutionell eller finanspolitisknatur fördelas på tre ramar som tas omhand av respektive konstitutions-,finans- och skatteutskottet. En annanprincip var att totalförsvarsutgifternahålls samman. En tredje princip var attanslag för sektorsforskning,internationella kontakter samtmiljöinsatser fördelas på olikautgiftsområden. Fem områden avsedda attrymma rena hushållstransfereringarskildes också ut i förslaget. De areellanäringarna föreslogs bilda ett avgränsatutgiftsområde, liksomstatsskuldsräntorna.En konsekvens av förslaget var attantalet utgiftsområden skulle bli flerän antalet utskott. Några utskott skulleföljaktligen få arbeta med mer än enutgiftsram. Med denna ordning skulle detinte bli möjligt att fördela enskildaanslag på olika utskott för attåstadkomma en jämnare arbetsfördelning.Som nämnts ställde sigkonstitutionsutskottet (bet.1993/94:KU18) positivt till deredovisade principerna och tillutredningens förslag om vidareöverväganden av frågan.FörslagetArbetsgruppens förslag till indelning iutgiftsområden (se bilaga 1) avvikerinte i någon större eller betydelsefullomfattning från Riksdagsutredningensförslag.Sedan utredningen lade fram sittförslag har en betydande utgiftsposttillkommit, nämligen avgiften till EU,som föreslås utgöra ett egetutgiftsområde.I motsats till utredningen föreslårarbetsgruppen vidare att anslagen tillHusgerådskammaren och till driften av dekungliga slotten, som ingår idet gemensamma anslaget för statschefen,i sin helhet bör tillhöra utgiftsområde1, rikets styrelse.Utgiftsområde 6, som av utredningenföreslogs benämnas försvar ochinternationell säkerhet, föreslåsrenodlas till att omfatta endastförsvarsanslag och benämnastotalförsvar. Anslagen förfredsbevarande verksamhet (FN-styrkorna), Organisationen för säkerhetoch samarbete (), Nedrustning ochsäkerhetspolitiska frågor, samtUtrikespolitiska institutet föreslåsföras över till utgiftsområde 5,utrikesförvaltning och internationellsamverkan, som bereds avutrikesutskottet.Anslagen till () och Kammarkollegiet bör enligtarbetsgruppen flyttas till utgiftsområde2, samhällsekonomi ochfinansförvaltning, på grund av att SCBär avgiftsfinansierad utom i den del avverksamheten som gällernationalräkenskaperna och attKammarkollegiet har en framträdande rollvad gäller statens egendomsförvaltning.Anslagen för köp av samhällstjänsterfrån Posten och liksom förersättning till Posten för rikstäckandebetalningar föreslås överföras tillutgiftsområde 22, kommunikationer,varigenom alla anslag som rör post- ochteleverksamhet samlas inom enutgiftsram.Frågor rörande strålskydd ochkärnsäkerhet hör enligt arbetsgruppensmening till det miljöpolitiska området,varför anslagen förStrålskyddsinstitutet ochKärnkraftinspektionen föreslås flyttasfrån utgiftsområde 21, energi, tillutgiftsområde 20, allmän natur- ochmiljövård.Arbetsgruppen anser också attbostadsbidragen även i fortsättningenbör behandlas i ett bostadspolitisktsammanhang. Därför föreslås de beredasinom utgiftsområde 18, samhällsplaneringoch bostadsförsörjning, i stället förinom område 12, ekonomisk trygghet förfamiljer och barn, somRiksdagsutredningen föreslagit.De övriga förändringar i anslagensfördelning på utgiftsområden somarbetsgruppen föreslagit är närmast enföljd av gruppens ställningstagande tillfrågan om ändring i utskottsindelningen.Dessa ändringsförslag redovisas iavsnittet om utskottsindelningen.MotionenI motion 1995/96:K13 begär PeterEriksson (mp) att beslutar attturistfrämjande frågor skall föras tillkulturutskottet i stället förnäringsutskottet. Enligt motionären harkulturfrågorna under de senaste årenblivit alltmer centrala inomturistbranschen. Statliga åtgärder föratt stödja turistnäringen är dessutomenligt motionen mer relevanta inom naturoch kultur än rent kommersiella områden.Riksdagsbehandlingen avförsvarspropositionenUnder utskottsbehandlingen har väcktsyrkande om att utgifter förfredsbevarande verksamhet (FN-styrkorna)bör föras till utgiftsområde 6,totalförsvar, i stället för tillutgiftsområde 5, utrikesförvaltning ochinternationell samverkan.I regeringens proposition (prop.1995/96:12) Totalförsvar i förnyelseanfördes att medel frånUtrikesdepartementets huvudtitel,anslaget B 9. Fredsbevarande verksamhet,borde föras till Försvarsdepartementetshuvudtitel fr.o.m. 1997.Försvarsutskottet ansåg (bet.1995/96:FöU1 s. 22) det rimligt attkostnaderna för fredsfrämjande insatserförs upp på Försvarsdepartementetshuvudtitel. De erfarenheter som görs iinternationella, fredsfrämjandeinsatser skulle enligt utskottets meningfå en positiv effekt även för Försvars-makten. Utskottet framhöll att riksdagenunder i särskild ordningkommer att närmare besluta omutgiftsområdena inom statsbudgeten ochatt det blir aktuellt att först då taställning i denna fråga från riksdagenssida. Utskottet hemställde att riksdagenmed bifall till propositionen skullegodkänna vad regeringen förordat. Demoderata ledamöterna reserverade sig iden här aktuella delen av ärendet tillförmån för en egen motion. Riksdagenföljde utskottet.Utskottets bedömningMed det nu aktuella förslaget fråntalmanskonferensen har ett omfattandeoch betydelsefullt utredningsarbeteangående reformeringen avbudgetprocessen i avslutats.Utskottet konstaterar att detföreliggande förslaget vad gälleruppdelningen på utgiftsområden ansluternära till det principförslag somutskottet vid sin behandling våren 1994ställde sig positivt till.Under utskottsbehandlingen har yrkatsavslag på hela förslaget. Utskottetavstyrker detta yrkande.I följdmotion K13 (mp) yrkas attturistfrågor bör föras tillkulturutskottet i stället för tillnäringsutskottet. Frågor om turismhandläggs inomföretagsenheten i ,medan beredningsansvaret i riksdagenligger på kulturutskottet. förslag skallturistfrämjande frågor föras tillutgiftsområde 24, näringsliv, för vilketnäringsutskottet har beredningsansvaret.Turistnäringen utgör en viktig del avdet svenska näringslivet, vilketåterspeglas i näringens bidrag tillbruttonationalprodukten (),årsomsättningen (ca 100 miljarderkronor) och sysselsättning (ca 200 000personer på hel- eller deltid). Turismräknas som tredje störstaexportnäring. Turistfrågor har såledesett nära samband med de närings- ochutrikeshandelspolitiska frågor somnäringsutskottet handlägger. Med hänsyntill dessa förhållanden bör frågor omturism i enlighet medtalmanskonferensens förslag föras tillutgiftsområde 24, varför motionenavstyrks.Med hänsyn till att riksdagenprincipiellt redan tagit ställning fördet alternativ som innebär att utgifterför fredsbevarande verksamhet bör förastill Försvarsdepartementets huvudtitelavstyrker utskottet förslaget fråntalmanskonferensen i denna del. Utgifterför fredsbevarande verksamhet bör enligtutskottets mening tillhöra utgiftsområde6, totalförsvar, och beredas avförsvarsutskottet. I övrigt tillstyrksförslaget.UtskottsindelningenGällande bestämmelserEnligt 4 kap. 3 § regeringsformen väljerriksdagen inom sig utskott, däriblandett konstitutionsutskott, ettfinansutskott och ett skatteutskottenligt bestämmelser i riksdagsordningen.Enligt 4 kap. 2 § riksdagsordningentillsätter förutom de nämndautskotten ett erforderligt antal andrautskott. kan även undervalperioden tillsätta utskott för längstden tid som återstår av valperioden. Förriksmöte /riksmötegäller särskilt att val av utskott avserriksmöte i stället för valperiod enligtlag (1994:1472). I tilläggsbestämmelse4.2.1 anges de nuvarande utskotten, ochi 4 kap. 4-6 §§ ochtilläggsbestämmelserna 4.6.1-16 angesutskottens uppgifter m.m.RiksdagsutredningenUtgångspunkterna förriksdagsutredningens överväganden omfördelningen av utgiftsområden förberedning i utskotten var att ettutskott skall kunna behandla mer än ettutgiftsområde men att ingautgiftsområden skall delas mellanutskott. Enligt utredningen borde dens.k. fackutskottsprincipen behållas,innebärande att såväl lagstiftnings- sombudgetärenden inom ett ämnesområde börbehandlas av samma utskott. Vidare bordeenligt utredningens meningtransfereringsområden sammanföras medrespektive verksamhet. Det exempelutredningen presenterade innebar attantalet utskott minskats från 16 till 15alternativt 14. Förslaget syftade tillatt med relativt små förändringaråstadkomma en anpassning avutskottsorganisationen till den nyabudgetprocessen. Utredningen ansåg attändringar i utskottsindelningen bordeanstå till dess ett definitivt beslut omutgiftsområden fattats.Konstitutionsutskottet (bet.1993/94:KU18) delade utredningens meningatt förslag om förändringar iutskottsindelningen ochärendefördelningen mellan utskottenborde anstå till dess utgiftsområdenalagts fast. Mot denna bakgrundtillstyrkte utskottet förslaget omfortsatt utredning. Utskottet avstyrktesamtliga följdmotioner med anknytningtill utskottsorganisationen. Riksdagenföljde utskottet (rskr. 1993/94:427).FörslagetArbetsgruppen har övervägt såväl deförändringar som redovisats iutredningens exempel som förslag tillbetydligt mer långtgående ändringar iutskottsindelningen. Enligtarbetsgruppen kan det, oavsett de kravden nya budgetprocessen ställer, finnasgoda skäl att diskuterautskottsindelningen. Trots attutskottsorganisationen varit i stortsett oförändrad sedan enkammarriksdagenstillkomst och att många förändringarinträffat i fråga om arbetsbelastningenoch sambandet mellan olikaärendegrupper, har arbetsgruppen stannatför att inte föreslå någon förändring iutskottsindelningen.Ett skäl till detta är att det är svårtatt förutse vilka effekterna av det nyabudgetförfarandet kommer att bli påriksdagsarbetet. Det ligger också, somRiksdagsutredningen framhöll, ettsärskilt värde i om utskotten i så storutsträckning som möjligt kan behållasina tidigare beredningsområden. Såsnart erfarenheter vunnits av det nyabudgetarbetet finns det enligtarbetsgruppen anledning att åter ta uppfrågan om ändringar iutskottsindelningen. Sådana ändringarbör enligt arbetsgruppen kunna träda ikraft , dvs. efter nästa valtill riksdagen.Arbetsgruppen har utarbetat ett förslagtill fördelning av beredningen av de 27utgiftsområdena på 15 av de nuvarandeutskotten.Det sextonde utskottet, lagutskottet,får enligt förslaget ingen roll i budgetarbetet men behåller ansvaret förberedningen av den centralacivilrättsliga lagstiftningen. Enligtarbetsgruppens mening bör lagutskottetbehålla beredningsansvaret även förlagstiftningen inom de sakområden därutskottet ärbudgetberedande, däriblandlagstiftningen om konsumenträtten.Riksdagsutredningen föreslog att detunga hushållstransfereringarna skulleutgöra egna utgiftsområden, medananslagen till de myndigheter somadministrerar transfereringarna skulleföras till andra utgiftsområden. Dockborde enligt utredningens meningtransfererings- och myndighetsanslaginte delas mellan olika utskott. Dettavar ett av skälen till utredningensförslag om ett nytt socialförsäkrings-och socialutskott.Arbetsgruppen föreslår attutgiftsområdena 10-12 (ekonomisktrygghet vid sjukdom och handikapp, vidålderdom samt för familjer och barn)bereds av socialförsäkringsutskottet.Anslagen till de myndigheter somadministrerar socialförsäkringarna,och de allmännaförsäkringskassorna, föreslås föras frånutgiftsområde 9, hälso- och sjukvård ochsocial omsorg, till område 10, ekonomisktrygghet vid sjukdom och handikapp,trots att det bryter mot principen omrenodlade transfereringsramar. Ettliknande avsteg från huvudprincipengäller beträffande studiestödet, somföreslås utgöra ett eget utgiftsområdeoch beredas av utbildningsutskottet ochinte som avsocialförsäkringsutskottet, och anslagettill (),som föreslås ingå i utgiftsområde 16,utbildning och universitetsforskning,där utbildningsutskottet harberedningsansvaret.Arbetsgruppen föreslår att denhittillsvarande uppdelningen iberedningsansvaret mellankonstitutionsutskottet ochkulturutskottet när det gällermediefrågor skall bestå. Det innebär attkonstitutionsutskottet fortsätter attbereda ärenden angående lagstiftningenom medier och stödet till dagspress ochradio- och kassettidningar, medankulturutskottet svarar för ärenden omradio och TV i övrigt.MotionernaI motion 1994/95:K305 begär () att beslutar undersökamöjligheterna att inrätta ettintegrationsutskott. att drygt 1,5 miljon av landetsinvånare har invandrarbakgrund, vilketaktualiserar frågan hur vi i Sverigeskapar en nation med plats för alla dessmedborgare oavsett hudfärg, religion ochfödelseort. Vidare anförs att begreppet mångkulturellt samhälle är oklart.Integrationsfrågan är enligt motionärenen av de viktigaste frågorna framöver.Enligt arbetsfördelning ärsocialförsäkringsutskottet ansvarigt förinvandrarfrågor. Behandlingen av s.k.invandrarfrågor består enligt motionen ihuvudsak av flyktingpolitik, medanintegrationsfrågor mycket sällan berörs.Därför bör ändra sinarbetsorganisation, och arbetet medintegrationsfrågor bör bedrivas i ettsärskilt utskott, anser motionären.I motion 1994/95:K324 yrkar () att gertalmanskonferensen till känna detangelägna i att arbetet med förslag tillreformerad utskottsindelning bedrivs såatt beslut kan fattas /95 årsriksmöte. Motionären refererar till detarbete som utförts inomriksdagsutredningen gällandeutskottsindelningen ocharbetsfördelningen mellan utskotten.Motionären erinrar om att utredningeninte lade fram några konkreta förslag iden delen utan avsåg att återkomma tillfrågan under innevarande mandatperiod.Utskottets bedömningTalmanskonferensens förslag innebär attden hittillsvarandeutskottsorganisationen behålls tillsvidare. Utskottet instämmer i de skälsom arbetsgruppen anfört för enoförändrad utskottsindelning, nämligenatt det är svårt att förutse effekternapå riksdagsarbetet av det nyabudgetförfarandet och att det finns ettegenvärde i att utskotten kan behållasina tidigare beredningsområden.Utskottet delar också arbetsgruppensmening att det kan finnas anledning attaktualisera frågan om ändringar iutskottsindelningen sedan erfarenhetervunnits av den nya budgetprocessen ochatt eventuella ändringar bör kunna trädai kraft fr.o.m. nästa mandatperiod, dvs.hösten 1998.När det gäller detaljerna i förslagetkonstaterar utskottet att de principersom övervägandenvilade på i huvudsak kunnat följas.Avvikelserna från dessa principer är fåoch enligt utskottets mening sakligtacceptabla. Det gäller lagutskottetsberedningsansvar för lagstiftningen inomvissa sakområden utan anknytning tillbudgetberedningen, vidare avvikelsenfrån principen om renodladetransfereringsramar beträffandeutgiftsområdena 9 och 10 samtutbildningsutskottets beredningsansvarför studiestödet. Utskottet tillstyrkerförslaget i dessa delar. Utskottettillstyrker också förslaget omfördelningen av beredningsansvaret förmediefrågor mellankonstitutionsutskottet ochkulturutskottet.Yrkandet i motion K324 (m) attriksdagen ger talmanskonferensen tillkänna att beslut om utskottsindelningenbör fattas /riksmöteär, med hänsyn till den uppläggning avutredningsarbetet som valts, överspelat.Motionen avstyrks därför.I motion K305 (s) yrkas attmöjligheterna att inrätta ett s.k.integrationsutskott bör undersökas.Utskottet instämmer i motionärens åsiktom vikten av integration mellansvenskar och invandrare. Dessa frågorberör dock hela befolkningen och därmedhuvuddelen av de politiska sakfrågorna.Utskottet anser därför attintegrationsfrågor bör beaktas generellti de enskilda utskottens arbete. Motdenna bakgrund saknas enligt utskottetsmening skäl att inrätta ett särskiltintegrationsutskott, varför motionenavstyrks.Övriga frågorBestämmelser om regeringens årligaredovisning av kommittéväsendetGällande ordningEnligt tilläggsbestämmelse 3.6.2riksdagsordningen skall regeringenårligen, medbudgetpropositionen, lämna enredogörelse för verksamheten inom dekommittéer som har tillsatts efterbeslut av regeringen(kommittéberättelsen).Kommittéberättelsen innehålleruppgifter om kommittéernassammansättning, arbetet under den tidberättelsen avser, planering, kostnader,fördelning mellan män och kvinnor samtregister. Kommittéberättelsen för visstår redovisar uppgifter som rapporteratstill före den 15november föregående år utom vad gällerkostnaderna, som avser närmastföregående budgetår.Kommittédirektiven ges ut i en särskildserie som inte ingår i riksdagstrycket.Den årsvisa redovisningen avser direktivsom utfärdats under föregående år. Desenast utgivna kommittédirektiven,avseende 1994, har utgetts i april 1995.Konsekvenser av övergången tillkalenderårsbudgetI samband med beslut medanledning av Riksdagsutredningensförslag /94:TK3 Reformerariksdagsarbetet (bet. 1993/94:KU18,1994/95:KU2) angående bl.a. ändringar iriksdagsordningen ficktilläggsbestämmelsen 3.6.2 stå kvaroförändrad. Enligt den beslutade nyaordningen skall budgetpropositionenläggas fram , omdet inte är valår och/eller om valetinte medfört regeringsskifte. I detsistnämnda fallet skallbudgetpropositionen läggas fram senastden . Om inte reglerna ändraskommer kommittéberättelsen attsenareläggas med mellan 9 och 11 månaderi förhållande till den hittillsvarandeordningen.Utskottets förslagSom framgått finns det vissa brister iden nuvarande redovisningen avkommittéernas verksamhet, främst attredovisningen inte omfattar ett heltkalenderår. Då budgetåret fr.o.m. 1997kommer att sammanfalla med kalenderåretfinns enligt utskottets mening skäl attlåta kommittéberättelsen inklusiveredovisningen av kommittékostnadernaomfatta hela det föregåendekalenderåret.För att detta skall bli praktisktmöjligt är det nödvändigt attsenarelägga tidpunkten för redovisningennågot. Praxis har varit att regeringenfattat beslut om kommittéberättelsen imitten av december månad.