bet · GK01FiU1 · 1996-11-14 00:00:00 — Dessa verksamheter har en avgörande bety-delsebåde för människors välfärd och näringslivets utveckling. Utskottetföreslår därför att kommunsektorn ges ett ökat ekonomiskt utrymme genom attde avdragsgilla egenavgifterna inte höjs och genom attsektorn får behålla överskottet av en skatteväxling mellan sänkta arbets-givaravgifter och höjda energiskatter.Penning- och valutapolitiken måste inriktas på att i högre gradän stöder den långsiktiga ekonomiska politik som riksdagenbeslutat. Övergripande krav att minska miljöskulden och arbetslöshetenskall vara centrala. Utskottets uppfattning är att i lag skallfastställa att Riks-bankens mål skall vara att stödja den långsiktigaekonomiska politiken.Riksdagen bör också genom lag fastställa penningpolitiska mål.Det skall vara att bibehålla en prisstabilitet på god europeisk nivå. Pris-stabilitet har bl.a. avgörande betydelse för möjligheterna att uppnå enekolo-giskt hållbar ekonomisk utveckling. Utskottet återkommer senare ibetän-kandet till frågor som rör den monetära unionen (EMU).Utskottet anser det viktigt att understryka att det är orealistiskt att troatt problemen på arbetsmarknaden kan lösas med ökad ekonomisk tillväxt.Framtidens arbetsmarknad ser inte ut som den vi varit vana vid. Den enskiltviktigaste åtgärden för att på kort och medellång sikt förbättra sysselsätt-ningen är, enligt utskottets mening, en förkortad arbetstid. Enarbetstidsför-kortning till bör genomföras fram tillsekelskiftet.Åtgärder behövs för att stärka framför allt de små och medelstora företa-gens konkurrensmöjligheter, bl.a. vad gäller riskkapitalförsörjning och änd-rade skatteregler. Utskottet är emellertid tveksamt till om särskildalättnader behövs för tjänstesektorn. I stället bör man pröva generellaåtgärder i sam-band med utformningen av skatteväxlingen. Utskottet avvisarspecialinrikta-de åtgärder för vissa hushållstjänster ("pigavdrag",skattereduktion för repa-ration och underhåll) då dessa endast innebär enomfördelning av jobb och i huvudsak gynnar grupper som redan ärvälbeställda.En ekologisk omställning till ett kretsloppssamhälle ser utskottet somnödvändig för att skall kunna bevara och förstärka sininter-nationella konkurrenskraft. måste ta täten i dennaomställning. En-dast härigenom kan de framtida arbetena tryggas. Enskatteväxling med höjda skatter på energi- och naturresursförbrukning ochlägre skatter på arbete, i storleksordningen fram tillår 2010, måste genomföras.Välfärdens kärna, tjänsteutbudet i kommuner och landsting, har en storbetydelse för sysselsättningen. Enligt utskottets uppfattning börverkningar-na av planerade nedskärningar mildras bl.a. genom att deplanerade höjning-arna av egenavgifterna inte genomförs - de redan infördaegenavgifterna bör dessutom avskaffas. Detta skulle medföra att åtminstone20 000 arbetstill-fällen inom landsting och kommuner kunde räddas fram tillår 1999.Arbetsmarknadspolitiken måste förnyas. En satsning på permanenta lokalaarbetsmarknader bör göras för arbetslösa som har små utsikter att åter fåarbete på den ordinarie arbetsmarknaden. En total omorganisation av ar-betsmarknadspolitiken på lokal nivå behövs med sammanslagning av arbets-förmedling, försäkringskassa och delar av kommunernas socialtjänst.De olika ersättningssystemen vid arbetslöshet, ohälsa och utbildning måstesamordnas och delvis slås ihop för att undvika den nuvarande splittringen.Men utskottet avvisar hårdare kvalifikationskrav för att den arbetslöseskall få a-kassa och KAS. Ersättningsnivån i a-kassan bör höjas till 80 %för låg-inkomsttagare och finansieras genom successivt lägre procentuellersättning vid högre inkomster, s.k. brutet tak. En bortre parentes i a-kassan är accepta-bel endast om det klart framgår vad som skall kommadärefter. Som utskottet ser det bör efter a-kasseperiodens utgångersättning utgå som ett grundskydd, lika för alla, på en nivå som ungefärmotsvarar grundskyddet i förtidspensio-neringen, inklusive bostadstillägg.Sammanfattningsvis innebär utskottets ställningstagande till riktlinjernaför den ekonomiska politiken att utskottet avstyrker propositionensinriktning.Vad utskottet här anfört om riktlinjerna för den ekonomiska politiken medanledning av motion Fi213 (mp) yrkandena 1, 6, 7, 10, 14 och 23 bör riks-dagen som sin mening ge regeringen till känna.Det förslag till inriktning av den ekonomiska politiken som framförs imotionerna Fi201 (m), Fi204 (m), Fi207 (m), Fi 209 (v), Fi211 (fp), Fi212 (v) och Fi214 (kd) uppfyller inte enligt utskottets mening de krav som i dagmåste ställas på den ekonomiska politiken.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med avslag på proposition 1996/97:1 finansplan m.m. yrkande 1och motionerna 1996/97:Fi201 yrkandena 1-3 och 5-9, 1996/97:Fi204 yrkande 1, 1996/97:Fi207 yrkandena 1 och 2, 1996/97:Fi209, 1996/97:Fi210 yrkande 1,1996/97:Fi211 yrkande 1, 1996/97:Fi212 yrkande 1 och 1996/97:Fi214yrkandena 1, 12 och 24 och med anledning av motion 1996/97:Fi213 yrkandena1, 6, 7, 10, 14 och 23 godkänner vad utskottet anfört och som sin meningger re-geringen detta till känna,4. Sparandet (mom. 2)(), (), (), (),() och () anserdels att utskottets yttrande under rubriken ha följande lydel-se:Utskottet behandlar i det följande frågan rörande sparande ochägarspridning med utgångspunkt från vad som anförs i partimotionerna frånModerata samlingspartiet, och och motionFi206 (m) yrkandena 1 och 3-6.Människors strävan efter att förkovra sig och förbättra tillvaron för sigsjälva och de sina är en mäktig drivkraft som har behandlats styvmoderligtav socialdemokratiska regeringar . Ett eget sparandespelar härvidlag en väsentlig roll för den enskildes möjligheter att rådaöver sin ekonomi, ha en egen buffert inför oförutsedda händelser och blimindre beroende av arbetsgivare, myndigheter, politiska beslut ombidragssystem m.m.De svenska hushållens sparande har först ökat tillnivåer som närmar sig de gängse i andra västerländska demokratier.Utskottet vill betona att ett högt hushållssparande är nödvändigt för attskapa ett spritt enskilt ägande. Detta är en avgörande faktor i en välfunge-rande marknadsekonomi, vilket i sin tur krävs för att bevara ochutveckla som välfärdssamhälle med hög levnadsstandard förmedborgarna.Ett stort inhemskt sparande krävs för att finansiera de stora investeringarsom är nödvändiga för att skapa förutsättningar för expansion avnäringslivet och fler arbetstillfällen. För att skapa en varaktigåterhämtning av den svens-ka ekonomin krävs också att den offentligasektorns sparandeunderskott avskaffas. Detta måste i allt väsentligt skegenom minskade offentliga utgif-ter, vilket ökar hushållens intresse aveget sparande.I en global ekonomi med avreglerade valuta- och finansmarknader rör sigkapitalet fritt och snabbt över nationsgränserna. Den ekonomiska politikenmåste skapa förutsättningar för att attrahera såväl inhemskt som utländsktkapital till investeringar och placeringar i . En politik som påavgö-rande punkter skiljer sig från omvärldens riskerar att leda tillutflöde av kapital vilket skulle ha negativa effekter för investerings- ochränteutveck-lingen i Sverige.Utskottet anser således att den ekonomiska politiken måste inriktas på attmed stabila spelregler främja och stimulera ett högt hushållssparande ochett spritt enskilt ägande. Skattesystemet bör utformas så att det lönar sigatt arbeta, spara och driva företag.Vad gäller främjande av enskilt sparande i aktier vill utskottet anföra föl-jande. Riskkapitalförsörjningen för de små företagen spelar en nyckelrollför den framtida tillväxten. Utskottet anser emellertid inte att dennaskall ske genom att AP-fonderna ges än större möjligheter att förvärvaaktier. Det skulle dels innebära en återgång till den fondsocialism som viförsökt göra oss av med, dels äventyra den överenskomna pensionsreformen.Enligt ut-skottet är i stället det mest effektiva sättet att förbättraföretagens riskkapital-försörjning att främja det enskilda aktieägandet.Det kan exempelvis ske genom att enkelbeskattning återinförs och genom attett riskkapitalavdrag införs. En ökning av förmögenhetsskatten på aktier påStockholmsbörsen motverkar däremot det inhemska aktiesparandet och ägandetoch bör inte komma till stånd.När det gäller de anställdas möjligheter att aktiespara i det egnaföretaget vill utskottet anföra följande. Genom att man sprider detindividuella ägandet till de anställda och därigenom stärker delaktighetenoch känslan av samhö-righet inom företaget kan produktiviteten ochlönsamheten förbättras. Spa-randet ökar och intresset för fortsatt sparandestimuleras.Möjligheten för anställda att aktiespara i företaget och att genom vinstan-delar få del av företagets vinst kan vara ett viktigt komplement tilllöneut-vecklingen. Detta underlättar uppnåendet av önskvärd flexibilitet.Aktiespa-rande som erbjuds anställda på samma villkor som allmänheten börsåledes inte utsättas för särskild förmånsbeskattning. Anställdas andel-i-vinst bör inte beläggas med sociala avgifter.I motion Fi206 (m) riktas kritik mot regeringen för att proposition om nyförsäkringsrörelselag ännu inte förelagts . Utskottet delarmotionä-rernas uppfattning att det är anmärkningsvärt att propositionernaom ny försäkringsrörelselag och försäkringsavtalslag har försenats. Enproposition till ny försäkringsrörelselag utlovades . Detär utskottets bestämda uppfattning att frågan om ny, tidsenlig lagstiftningmåste påskyn-das.Vad utskottet med anledning av motionerna Fi201 (m) yrkande 1, Fi206 (m)yrkandena 1 och 3-6 och Fi214 (kd) yrkande 17 anfört om sparande bör avriksdagen ges regeringen till känna.Yrkandena om hushållens och statens sparande i motion Fi212 (mp) av-styrksav utskottet.I propositionen föreslås att målet för budgetpolitiken börvara att etablera ett överskott i den offentliga sektorns finansiellasparande. Enligt utskottets mening är motiveringen i propositionen till ensådan inriktning av budgetpolitiken både ofullständig och oklar. Om detbakomliggande motivet är att genom permanenta offentliga överskottprioritera ett offentligt sparan-de på bekostnad av privat sparande villutskottet bestämt avvisa en sådan inriktning av budgetpolitiken.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande sparandetatt med anledning av motionerna 1996/97:Fi201 yrkande 4, 1996/97:Fi206 yrkandena 1 och 3-6 samt 1996/97:Fi214 yrkande 17 och med avslag påmotion 1996/97:Fi213 yrkandena 8 och 9 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om sparande och ägarspridning,5. Sparandet (mom. 2)() anserdels att utskottets yttrande under rubriken ha följande lydel-se:Med anledning av vad som anförs om hushållens sparande i motion Fi213 (mp)vill utskottet anföra följande.Aktuella nationalräkenskapsdata visar att tillväxten i den privata konsum-tionen har underskattats . Av detta följer emellertidinte att tillväxten i den privata konsumtionen under de närmast kommandeåren kommer att stabiliseras på en hög nivå. Det är inte heller önskvärtatt hushållens sparande överlag och långsiktigt försvagas.För att säkerställa en positiv utveckling av ekonomin föreslår utskottet enmer aktiv fördelningspolitik och ökade resurser till kommunsektorn. Dessaåtgärder ger ett större ekonomiskt utrymme främst till grupper med småekonomiska marginaler, som är mer konsumtionsbenägna och behöver öka sittsparande.Vad utskottet här anfört om sparandet och en aktiv fördelningspolitik medanledning av här aktuella yrkanden i motion Fi213 (mp) bör av gesregeringen till känna.Av det anförda följer att motionerna Fi201 (m) yrkande 1, Fi206 (m) yr-kandena 1 och 3-6 och Fi214 (kd) yrkande 17 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande sparandetatt med anledning av motion 1996/97:Fi213 yrkandena 8 och 9 ochmed avslag på motionerna 1996/97:Fi201 yrkande 4, 1996/97:Fi206 yrkandena 1och 3-6 samt 1996/97:Fi214 yrkande 17 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,6. Den kommunala sektorns ekonomiska utrymme (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken ekonomiska utrymme börjar med "vill" och slutarmed "yrkande 26" bort ha följande lydelse:Finansutskottet ställer sig bakom kraven i motion Fi212 (v) på att kom-muner och landsting måste få ett större ekonomiskt utrymme framöver.Regeringen utgår i sina bedömningar tvärtom från att den kommunala kon-sumtionen kommer att fortsätta att minska. Utskottet vill peka på attbehovet av äldreomsorg och sjukvård kommer att öka kraftigt under denärmaste årtiondena. Detta understryks bl.a. av Hälso- ochsjukvårdsutredningen i ett framlagt betänkande. ökarkommunernas kostnader för . Antalet elever kommer enligtberäkningar att öka med 125 000 fram och fortsätta att öka inpå det nya seklet. Andra viktiga faktorer vid bedömningen av resursutrymmetär den ökade kommunala pensionsskulden, ökade socialbidragsutgifter, bl.a.till följd av arbetslöshe-ten, samt minskat skatteunderlag, inte minst pågrund av statliga egenavgif-ter.Utskottet konstaterar att den kommunala verksamheten måste bantas yt-terligare med den politik som regeringen presenterar i budgetpropositionen.Regeringen har därefter beslutat att tillföra (förskottera) kommunsektorn för genom en justering av deuppräkningsfaktorer som styr utbetalningen av de preliminäraskatteinkomsterna. Utskottet ser positivt på att kommuner och landsting gesen tillfällig lättnad i en hårt an-strängd ekonomisk situation. Åtgärdenkan på kort sikt ge ökade möjligheter för främst många kvinnor att fåbehålla sina jobb.Enligt utskottets mening måste emellertid den nuvarande inriktningen avpolitiken brytas. Det är orimligt att skära ner på kommunala verksamheterför att i stället lägga pengar på transfereringar och passivtarbetslöshetsun-derstöd. Kommunerna behöver en permanent förstärkning avsin ekonomi för att klara av sina grundläggande uppgifter. En viktigförklaring till kom-munernas ekonomiska problem är de dramatiskt ökadesocialbidragskostna-derna . De har inte minst orsakats avstatliga åtgärder i sam-band med budgetsaneringen. Utskottet vill peka påatt staten och kommu-nerna i delar på socialbidragskostnaderna. Detfinns starka skäl för en sådan modell. Staten tvingas då att i högre gradän utvärdera de samhällsekonomiska effekterna av de enskildabesparingsbesluten. Vad utskottet här anfört bör som sin meningge regeringen till känna.Utskottet tillstyrker med det anförda motion Fi212 (v) yrkande 16 och av-styrker motion Fi213 (mp) yrkande 26.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande den kommunala sektorns ekonomiska utrymmeatt med bifall till motion 1996/97:Fi212 yrkande 16 och medavslag på motion 1996/97:Fi213 yrkande 26 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,7. Den kommunala sektorns ekonomiska utrymme (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken ekonomiska utrymme börjar med "vill" och slutarmed "yrkande 26" bort ha följande lydelse:Finansutskottet konstaterar att kommunernas och landstingens ekonomi enligtregeringens egna bedömningar i propositionen kommer att försämras denärmaste åren. Enligt utskottets mening har en stor del av denna negativautveckling sin förklaring i statliga åtgärder. Trots detta föreslårregeringen i budgeten inte de åtgärder som krävs för att kompenserakommunsektorn. Ett exempel är införandet av avdragsgilla egenavgifter somhar försvagat kom-munernas skatteunderlag. Regeringen planerar nu dessutomatt fortsätta höja egenavgifterna och därigenom ytterligare urholka denkommunala ekono-min, utan att kompensera.Enligt utskottets uppfattning är detta en helt oacceptabel utveckling.Under de senaste åren har den ordinarie kommunala konsumtionen minskatsamti-digt som behoven av kommunala tjänster har ökat. I många fall harresultatet blivit sänkta servicenivåer och kvalitetsförsämringar trots attett mycket ambitiöst rationaliseringsarbete bedrivits. För de närmaste årenväntas kost-naderna för socialbidragen fortsätta att öka. En annan faktorsom sätter press på kommuner och landsting är det kommande kravet ikommunallagen på ekonomisk balans. Sammantaget innebär detta att gapetmellan behov och resurser kan komma att växa med . Enligtde båda kom-munförbundens beräkningar kan kostnadsneddragningarna leda tillperso-nalminskningar fram på i upp till 50 000 anställda.Utskottet anser det samhällsekonomiskt mycket tveksamt att minska sys-selsättningen inom kommunsektorn med flera tiotusentalpersoner. Utskottet ställer sig i stället bakom de grönasförslag som innebär ekonomiska lättnader för kommunerna genom att deavdrags-gilla egenavgifterna inte höjs . Även förslagentill skatte-växling, förändringar i socialförsäkringssystemen ochgenerösare regler för läkemedel och tandvård innebär sammantaget en minskadbelastning på de kommunala budgetarna. Förslaget om en till 35 timmarförkortad arbets-vecka innebär att de ändå ofrånkomligakostnadsneddragningarna kan ske utan att den kommunala sysselsättningenbehöver minska.Utskottet välkomnar att regeringen genom att skriva upp de uppräknings-faktorer som styr utbetalningarna av de preliminära kommunal-skattemedlen tillfälligt i någon mån mildrar den statliga åtstramningen avkommuner och landsting. Som utskottet ovan understrukit är det emellertidmycket viktigt att genomföra bestående ekonomiska lättnader för kommun-sektorn.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi213 (mp) yrkande 26 ochavstyrker motion Fi212 (v) yrkande 16.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande den kommunala sektorns ekonomiska utrymmeatt med bifall till motion 1996/97:Fi213 yrkande 26 och medavslag på motion 1996/97:Fi212 yrkande 16 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,8. Den kommunala sektorns ekonomiska utrymme (mom. 3, motiveringen), , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken ekonomiska utrymme börjar med "vill" och slutarmed "yrkande 26" bort ha följande lydelse:Finansutskottet hävdar att den ekonomiska politik som regeringen för medlåg tillväxt, rekordstor arbetslöshet och skenande socialbidragskostnaderfår som effekt att kommunerna måste genomföra nedskärningar av skola, barn-omsorg och äldreomsorg. Det kommunala skatteunderlaget blir mindre än viden högre tillväxt och sysselsättningen lägre. Därtill har den socialdemo-kratiska politiken inneburit att det framgångsrika förändringsarbetet i många kommuner och landsting har avstannat. Detförsvårar möjligheterna att genomföra nödvändiga rationaliseringar ochförbättra produktiviteten, vilket i sin tur bidrar till att försämra denansträng-da kommunala ekonomin ytterligare.Om det moderata alternativet genomförs finns enligt utskottet helt andraarbetsförutsättningar för kommunerna. De massiva skattehöjningarna ersättsmed skattesänkningar som ger medborgarna en bättre ekonomi med störrevalfrihet. Tillväxten blir större liksom antalet nya arbetstillfällen, ochtrycket på kommunernas sociala budgetar minskar. behöver enavregle-ring och en ökad konkurrensutsättning av kommunsektorn genomföras.För att bidra till finansieringen av de skattesänkningar som minskar bi-dragsberoendet och ökar tillväxt och sysselsättning bör enligt utskottet bl.a. statsbidragen till kommunerna minskas, det ursprungliga momsavdraget ikommunsektorn återställas och de avdragsgilla egenavgifterna sänkas. Dekommunala kostnaderna kommer också att minska som en följd av att ytter-ligare en karensdag införs, liksom avdragsrätt/vårdnadsbidrag för barnom-sorgskostnader. måste enligt utskottets mening en översyn göras avuppgiftsfördelningen mellan stat och kommun.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi212 (v) yrkande 16 ochFi213 (mp) yrkande 26.9. Den kommunala sektorns ekonomiska utrymme (mom. 3, motiveringen)() anser att den del av utskottets yttrande som underrubriken sekorns ekonomiska utrymme börjar med"vill" och slutar med "yrkande 26" bort ha följande lydelse:Finansutskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen förutseren snabb försämring av den kommunala ekonomin. Den samlade kommu-nalasektorn förutses få ett underskott på ca och10 miljarder kronor . ökar behovet av kommunala tjänsterkraftigt, inte minst på grund av en ändrad åldersstruktur. Detta visar bl.a. det material som den statliga hälso- och sjukvårdsutredningen tagit fram.Enligt utredningen fattas om framtidens äldredå skall få samma service som dagens äldre. Utskottet anser att dessauppgifter är djupt oroande, särskilt som man kan notera att dagensäldrevård uppvisar många kvalitativa brister.Mot denna bakgrund anser utskottet att vården, och då främst äldreomsor-gen, måste tillföras ytterligare resurser. I likhet med motionärerna bakommotion Fi211 (fp) vill utskottet peka på två olika vägar. För det förstabör resurser överföras till vårdsektorn från försäkringskassorna. En bättresam-ordning mellan kassorna och vården skulle spara både mänskligt lidandeoch pengar. För det andra bör ett statligt stimulansbidrag till äldreboendeinföras, finansierat genom besparingar i statens budget.Utskottet vill i sammanhanget också beröra det statliga utjämningssystem-et. Utskottet anser att det är fel att bygga upp en särskild s.k."kommunakut" och reservera för detta ändamål. Dessamedel bör i stället ingå i utjämningssystemet. Därigenom kommer pengarnaatt gå till de i någon mån behövande kommunerna och inte till de kommunersom miss-skött sin ekonomi mest.Därutöver vill utskottet framhålla att resurser kan frigöras med hjälp aveffektiviseringar genom konkurrensutsättning och en tydligare prioriteringav vården framför andra engagemang, ofta i bolagsform, på mindre angeläg-naområden. Genom försäljning av kommunala bolag frigörs medel som i daganvänds för förlusttäckning till mer angelägna uppgifter inom vård, omsorgoch utbildning.Utskottet vill slutligen erinra om att den politik för jobb genom företagan-de som ovan förordats också frigör kommunala medel från arbetslöshetsbe-kämpning och socialbidrag som kan användas för vård och omsorg. Genom denav utskottet förordade politiken skulle en fortsatt sanering av de offentli-ga finanserna kunna genomföras som de mest angelägna behovenskulle kunna tillgodoses.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi212 (v) yrkande 16 ochFi213 (mp) yrkande 26.10. Den kommunala sektorns ekonomiska utrymme (mom. 3, motiveringen)() anser att den del av utskottets yttrande som under rubrikenDen kommunala sektorns ekonomiska utrymme börjar med "vill"och slutar med "yrkande 26" bort ha följande lydelse:Enligt finansutskottets mening måste den samlade offentliga sektorn an-passas till vad det samhällsekonomiska utrymmet medger. Inom det kom-munalaområdet måste framför allt nyckelområdena sjukvård, äldreomsorg och skolaprioriteras. Dessa områden måste under alla förhållanden värnas. Utrymmetför besparingar är obefintligt. I stället måste ytterligare resursertillföras.Utskottet konstaterar att den allmänna ekonomiska utvecklingen med minskadeskatteintäkter, minskade statsbidrag, skattestopp och ökade socialakostnader fått till följd att den kommunala sektorn under de senaste årenblivit utsatt för mycket omfattande förändringar. Ett genomförande av Krist-demokraternas politik skulle enligt utskottet medföra påtagligaförbättringar för kommunsektorn i förhållande till den politik somregeringen för.Sammantaget skulle denna politik leda till att kommuner och landsting ha-de6,mer att röra sig med i jämförelse med regeringenspolitik till följd bl.a. av att de avdragsgilla egenavgifterna minskar med1,, genom 80 procentsnivåer i socialförsäkringssystemen, ge-nom att extra pensionstillskott ges till de sämst ställda pensionärernaoch genom effektivare skatteindrivning. Dessa resurser skulle kunnaanvändas till förstärkningar inom vård, omsorg och skola.