bet · GJ01NU15 · 1996-04-16 00:00:00 — 1995/96NU15ÄrendetI detta betänkande behandlas femmotioner i vissa gruvfrågor från denallmänna motionstiden . Utskottet avstyrker de behandlademotionerna. Vad gäller motionsyrkandenom ändrade villkor för prospektering ochom satsningar på gruvnäringen hänvisastill att dessa frågor kommer attbehandlas av en pågående utredning.Beträffande saneringen avgruvavfallsupplaget i konstaterarutskottet att en lösning på de problemsom tas upp i motionerna synes liggainom räckhåll. Utskottet anser attansträngningarna bör öka att även finnalösningar på motsvarande problem iGarpenbergsområdet men föreslår ingetriksdagsinitiativ i frågan. De motioner som behandlas här ärföljande:1994/95:N221 av m.fl. (mp) variyrkas att riksdagen1. hos regeringen begär ett tillägg i14 kap. 3 § minerallagen under rubrikenRedovisning över utfördaundersökningsarbeten enligt vad imotionen anförts,2. hos regeringen begär en förändring imineralförordningen om begränsad storlekpå undersökningsområdena enligt vad imotionen anförts,3. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kraftigthöjda ansökningsavgifter.1994/95:N255 av m.fl.(v) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attanslå särskilda medel till för atthitta metoder att sanera gruvavfallet iAdak,2. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att detär angeläget att saneringsarbetet medgruvavfall i snarastpåbörjas.1994/95:N256 av ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts angående avfallet frångruvbrytningen i samt om uppdragtill NUTEK.1994/95:N279 av Per m.fl.(s) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om viktenav att en brytningsavgift införs för attmöjliggöra en ökning av malm- ochmineralprospekteringen,2. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omforskning, utveckling och utbildning föratt vidareförädla gruvnäringen på långsikt,3. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts ominternationellt samarbete inom ramen förforskning och utveckling.1994/95:N294 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ytterligareforskning kring de speciella problem sområder vid efterbehandling avgruvavfallsupplaget i iVästerbottens län. InledningÄrendets beredningI detta betänkande behandlarnäringsutskottet fem motioner i vissagruvfrågor års allmännamotionstid. Två av motionernainnehåller förslag om åtgärder för attfrämja prospekteringsverksamhetenrespektive gruvnäringens utveckling.Övriga motionsförslag avser frågor omsanering av gruvavfall.Utskottets beredning av motionerna varinledningsvis samordnad med behandlingenav proposition 1995/96:108 om ändring iminerallagen samt de motioner somväcktes med anledning av dennaproposition. Förslaget om ändring iminerallagen avsåg vissa frågor omrapporteringsskyldighet förprospektörer. Regeringen har emellertidgenom skrivelsen 1995/96:155 återkallatpropositionen. Därefter har talmannenavskrivit de motioner, 1995/96:N22-24,som väcktes med anledning avpropositionen.I skrivelsen hänvisas till denutredning om statens roll för främjandeav den svenska gruvnäringen somtillsattes (se nästasida). Regeringen anser att demineralfrågor som aktualiserades iproposition 1995/96:108 bör belysasytterligare av denna utredning. Enligtsina direktiv skall utredningen bl.a.studera prospekteringens betydelse förden svenska gruvnäringens utvecklingsamt utvärdera minerallagen (1991:45)och dess tillämpning. Regeringen har föravsikt att senare återkomma tillriksdagen med förslag som den fortsattaberedningen kan ge anledning till.Utredningen om gruvnäringens utvecklingSom nämnts tillsattes i början av år1996, efter beslut av regeringen, enutredning om statens roll för främjandeav den svenska gruvnäringens utveckling.Till särskild utredare har utsetts f.d.landshövdingen redovisar i direktiven (dir.1995:166) vissa förhållanden som ansesmotivera en utredning med den föreslagnainriktningen. Det konstateras bl.a. attproduktiviteten inom gruvnäringen ökatkraftigt . Prospekteringensbetydelse för att utveckla gruvnäringenframhålls särskilt. De totalaprospekteringskostnaderna i harökat från år 1993till ochantalet undersökningstillstånd har ökatfrån 149 till 199. I stort sett helaökningen av prospekteringskostnadernaberäknas härröra från företag medutländskt ägande. Finansieringen avprospekteringen bedöms vara en centralfråga för svensk gruvnäring.Det anförs vidare i direktiven att dens.k. baskarteringen är en nödvändigförutsättning för gruvnäringens framtidatillväxt och utveckling. Behovet avforsknings- och utbildningsinsatser inomgruvnäringens område behöver belysasinför den forskningspolitiskapropositionen . Tillämpningenav minerallagen behöver utredas. Iövrigt hänvisar regeringen till viktenav ett stärkt internationellt samarbete,av en samordning av statliga insatsermed betydelse för gruvnäringen samt aven utvärdering av gjorda förändringarunder 1990-talet.Mot denna bakgrund ges i uppdrag tillutredaren att bl.a.:- analysera behovet av statligainsatser för prospekteringsverksamhetensamt i vilka former dessa insatser kanske,-- utvärdera nivån på den baskarteringsom geologiska undersökning(SGU) genomför,-- bedöma behovet av forskning ochutveckling inom gruvnäringen samtansvarsfördelningen mellan staten ochgruvnäringen,-- utvärdera tillämpningen avminerallagen samt lämna förslag tillsådana förändringar som kan minskastatens kostnader och främjagruvnäringens utveckling,-- analysera statens roll vad gällerinternationellt samarbete, särskilt inomEU,-- kartlägga ansvarsfördelningen mellande statliga organ som administrerarinsatser riktade mot gruvnäringen,-- göra en utvärdering av de senasteårens förändringar inom svenskgruvnäring.-Utredaren skall enligt direktivenredovisa resultatet av sitt arbetesenast den 31 maj 1996.Ändrade villkor för prospekteringFrågor om ändrade villkor förprospekteringsverksamheten behandlas imotion 1994/95:N221 (mp). Motionärernaanser att minerallagen bör kompletterasmed regler som under vissaförutsättningar medför skyldighet förprospektörer att redovisa resultaten avutförda undersökningsarbeten. Vidareföreslås att villkoren förundersökningstillstånd skall ändras såatt ansökningsavgifterna höjs ochundersökningsområdena begränsas istorlek.Utskottet kan konstatera att förslagetom ändring av minerallagen i principöverensstämmer med det förslag somregeringen lade fram i proposition1995/96:108 och sedermera återkalladeför vidare utredning och beredning. Vadgäller förslagen om villkoren förundersökningstillstånd fanns motsvarandeyrkanden i de motioner som väcktes medanledning av propositionen. Regeringenhar, som beskrivits i inledningen,återkallat propositionen medmotiveringen att den pågåendeutredningen om gruvnäringen ytterligarebör belysa behovet av ändringar iminerallagen. Det får enligt utskottetsmening därför förutsättas att de frågorsom aktualiserats i motion 1994/95:N221(mp) kommer att uppmärksammas under detfortsatta utredningsarbetet. Motionenavstyrks därför.Satsningar på gruvnäringenGruvnäringens betydelse för svenskekonomi och behovet av en ökad satsningpå mineralprospektering aktualiseras imotion 1994/95:N279 (s). Motionärernaframhåller bl.a. attprospekteringsverksamheten måste öka föratt gruvnäringen kontinuerligt skallkunna tillföras nya fyndigheter. Enbestående ökning avprospekteringsvolymen kan enligtmotionärerna uppnås genom en utveckladsamverkan mellan gruvföretag och staten.För att åstadkomma ett långsiktigtutnyttjande av landets malmresurserföreslås att itillkännagivanden förordar att:- en brytningsavgift införs som sedananvänds för att stimulera prospekteringoch kartering,-- satsningar görs på forskning,utveckling och utbildning vad gällermetoder för prospektering, brytning ochanrikning,-- det internationella samarbetet ökarinom forskning och utveckling påområdet.-Utskottet delar motionärernas syn pågruvnäringens betydelse för den svenskaekonomin. Det är angeläget att godaförutsättningar skapas för näringensfortbestånd och utveckling inom landet.Som motionärerna anför har staten ettansvar på detta område. Inriktningen avstatens insatser har dock förändratsunder senare år. De statliga aktörer somhaft särskilda uppgifter inomprospekterings- och bearbetningsområdenahar avvecklats. Staten har i ställetkoncentrerat sin verksamhet till attskapa bra förutsättningar förgruvnäringen genom bl.a. en utveckladbaskartering och genom stöd tillforskning och kunskapsförsörjning inomsektorn.Regeringen har, som framgått tidigare,tillsatt en utredning om statens rollför främjande av den svenskagruvnäringen. Utredningen skall enligtsina direktiv ta upp frågor som iprincip motsvarar de överväganden somefterfrågats i motionen. Exempelvisskall behovet av forskning ochutveckling inom sektorn bedömas ochansvarsfördelningen mellan staten ochgruvnäringen övervägas. Av särskiltintresse är enligt direktiven därvid attkartlägga industrins intresse av attdelta i projekt tillsammans med staten.Vidare skall statens roll vad gäller detinternationella samarbetet analyseras.Utredaren skall särskilt uppmärksamma despeciella möjligheter som det svenska EU-medlemskapet kan medföra. I övrigt skallhon bl.a. analysera frågor om statensinsatser för prospekteringsverksamhetenoch baskarteringen samt göra enutvärdering av de senaste årensförändringar inom svensk gruvnäring.Med hänvisning till det anförda anserutskottet att de överväganden somförordas i motion 1994/95:N279 (s) tillstor del kommer att tas upp inom ramenför den pågående utredningen omgruvnäringen. Motionen avstyrks därmed.Sanering av gruvavfallGruvavfallsupplag i AdakUnder allmänna motionstiden väcktestre motioner - 1994/95:N255 (v),1994/95:N256 (fp) och 1994/95:N294 (kds)- med förslag om sanering avgruvavfallet i i kommun.I motionerna hänvisas till demiljöproblem som uppkommit i gruvområdettill följd av bl.a. urlakning avmetaller och arsenik. Föroreningarnahärrör i första hand från ettsandmagasin med avfall frånanrikningsverket. Motionärernaframhåller att hela området i Adakbehöver efterbehandlas för att förhindraoacceptabla metallutsläpp. ge regeringen tillkänna att nödvändiga resurser måstesatsas på att finna metoder att hanteraavfallet i Adak.Gruvbrytningen i pågick under åren1940-1978. Fram varKommerskollegium ansvarigt för driften.Därefter övertog () ansvaret fram tillnedläggningen . Frågan om återställning av gruvområdet ochefterbehandling av gruvavfallet hardärefter i olika former varit föremålför diskussion.År 1993 beslutade iVästerbottens län genom ett föreläggandeenligt miljöskyddslagen (1969:387) attNSG skulle utföra efterbehandling avindustriområdet inom Adaks gruvfält.Dessutom skulle ett kontrollprogram samtutredningar om bl.a. läckage av arsenikfrån ett sandmagasin genomföras. Vidavvecklingen av NSG övertog Närings- ochteknikutvecklingsverket () ansvaretför efterbehandlingen av gruvavfallet iAdak. har därefter låtit genomföraefterbehandling av industriområdet samtutredningar av lämpligefterbehandlingsmetod för det förorenadesandmagasinet. I november 1995rapporterade resultatet avutredningarna till samtföreslog en efterbehandlingsmetod försandmagasinet. Metoden går ut på attmagasinet täcks med ett tätskikt och attett eventuellt läckage av skadliga ämnensamlas upp och tas om hand.Länsstyrelsen har remissbehandlatNUTEK:s förslag och ett beslut i fråganväntas . Enligt uppgift frånNUTEK kan täckningsarbetena påbörjasunder och vara avslutade underår 1998.Vad gäller finansieringen avåterställningsarbetena föreslog imaj 1995 regeringen att medel frånförsäljning av viss statlig gruvegendom(s.k. kronoandelar) till skulle få användas. Regeringenbeslutade att de aktuellamedlen, ca , fåranvändas för detta ändamål. hardärefter för regeringen redovisat enplan för hur de tillförda medlen avsesbli använda.Utskottet kan mot bakgrund av den nulämnade redovisningen konstatera attärendet om sanering av gruvavfallet iAdak framskridit sedan de aktuellamotionerna i frågan väcktes . Finansieringsfrågan synesha fått sin lösning genom regeringensbeslut att ställa medel från försäljningav statlig gruvegendom till . I sakfrågan, dvs. metodenför efterbehandling av bl.a. detförorenade sandmagasinet, har NUTEKföreslagit en åtgärdsplan förlänsstyrelsen i län.Länsstyrelsen väntas fatta beslut ifrågan . Det är intenäringsutskottets sak att ta ställningtill om denna åtgärdsplan uppfyller dekrav på miljöriktigt omhändertagande sombör ställas. Utskottet vill dockuttrycka sin förhoppning att de åtgärdersom vidtagits kanleda till att efterbehandlingsarbetetkan inledas inom en snar framtid.Med hänvisning till den redovisadebakgrunden anser utskottet attmotionerna 1994/95:N255 (v),1994/95:N256 (fp) och 1994/95:N294 (kds)i allt väsentligt kan anses varatillgodosedda. De aktuellamotionsyrkandena avstyrks av detta skäl.Gruvavfallsupplag i GarpenbergsområdetYtterligare ett motionsyrkande från denallmänna motionstiden tar uppfrågan om sanering av gruvavfallsupplag.I motion 1994/95:N255 (v) föreslås attriksdagen i ett tillkännagivandeframhåller att det är angeläget attsaneringsarbetet med gruvavfallet iGarpenberg påbörjas.Motionärerna hänvisar till attgruvavfallet i Garpenbergsområdet harklassats som en av de allvarligastekällorna till miljöskadliga utsläpp tillÖstersjön.Inom Garpenbergsområdet hargruvbrytning bedrivits åtminstone sedan1200-talet. Denna verksamhet harresulterat i ett betydande metalläckagefrån efterlämnat gruvavfall. Avfallet ärav varierande ålder och finns upplagtinom ett antal olika områden. har bedrivitgruvbrytning och anrikningsverksamhetinom området.Läckaget från Garpenbergsområdet harbl.a. påverkat vattenmiljön i Dalälven.Regeringen inrättade den s.k.Dalälvsdelegationen med uppdrag attutarbeta ett åtgärdsprogram för att renaDalälven . Detta arbete harresulterat i ett flertal åtgärder, bl.a.i avtal om saneringsåtgärder förgruvavfall i Faluområdet. Inom ramen förDalälvsdelegationens arbete påbörjadesockså förhandlingar mellan delegationenoch i avsikt att nåen överenskommelse om åtgärder för attminska metalläckaget från gruvavfallet iGarpenberg. Förhandlingarna har bl.a.avsett frågan om ansvars- ochkostnadsfördelning mellan ochstaten. Syftet med förhandlingarna harvarit att åtstadkomma en helhetslösningmed en åtgärdsplan för samtligadelområden där stora miljöproblemföreligger. När Dalälvsdelegationenupplöstes övertog uppdraget att föraförhandlingarna för statens räkning.Någon överenskommelse mellan har ännu inte kunnatuppnås.Riksdagen har tidigare vid fleratillfällen behandlat frågan om saneringav området kring . Våren 1993avslogs en motion med motsvarandeyrkande som är aktuellt.Näringsutskottet hänvisade i sittbetänkande (bet. 1992/93:NU26 s. 8) tillatt en förhandlingsuppgörelse syntesligga inom räckhåll. Senastaktualiserades frågan i det förslag omtilläggsbudget som regeringen avgav tillriksdagen (prop.1994/95:125). I propositionen lämnaderegeringen en kortfattad redogörelse föråtgärderna för att rena . Dethänvisades därvid till att förhandlingari frågan om gruvavfallet i Garpenbergfortfarande pågick. Regeringenkonstaterade också att i det nuvarandestatsfinansiella läget bör medel föråtgärder i Garpenbergsområdet inteavsättas .Som framgått synes frågan om saneringav gruvavfallet i Garpenbergsområdetinte vara lika nära en lösning som dentidigare behandlade frågan ommotsvarande problem i . Enligt vadutskottet erfarit har svårigheterna attkomma fram till ett avtal om enåtgärdsplan för Garpenbergsområdet tillstor del sin grund i de oklarheter somanses råda beträffande det juridiskaansvaret för att genomföra och bekostaerforderliga saneringsåtgärder.Utskottet har visserligen förståelse föratt det komplicerade förhandlingslägetförsvårat en uppgörelse, men villsamtidigt understryka att dettaförhållande bör leda till ökadeansträngningar från bägge parters sida.Det får förutsättas attförhandlingsarbetet fortsättningsvis kanbedrivas på ett sådant sätt attmöjligheterna ökar att finna en lösningsom varaktigt kan begränsa problemen medurlakning av metaller iGarpenbergsområdet.Utskottet bedömer att etttillkännagivande i enlighet medförslaget i motion 1994/95:N255 (v) idagsläget inte skulle underlätta arbetetmed att finna en lösning på dediskuterade problemen. beträffande ändrade villkorför prospekteringatt avslår motion1994/95:N221,2. beträffande satsningar pågruvnäringenatt avslår motion1994/95:N279,3. beträffande gruvavfallsupplagi Adakatt avslår motionerna1994/95:N255 yrkande 1, 1994/95: N256och 1994/95:N294,4. beträffande gruvavfallsupplagi Garpenbergsområdetatt avslår motion 1994/95:N255yrkande 2.Stockholm den 16 april 1996På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: BirgittaJohansson (s), (),(), (), (), (), (), MarieGranlund (s), (), DagEricson (s), (), (), (), (), (), () och ().