bet · GK01SfU5 · 1996-11-19 00:00:00 — Enligt lagenavses med flykting en utlänning sombefinner sig utanför det land som han ärmedborgare i därför att han kännervälgrundad fruktan för förföljelse pågrund av sin ras, nationalitet,tillhörighet till viss samhällsgruppeller på grund av sin religiösa ellerpolitiska uppfattning, och som inte kaneller på grund av sin fruktan inte villbegagna sig av detta lands skydd. Enutlänning som är statslös och som avnämnda skäl befinner sig utanför detland där han har haft sinvanliga vistelseort och som inte kaneller på grund av sin fruktan inte villåtervända dit anses också som flykting.Flyktingar har rätt till asyl om detinte finns synnerliga skäl att intebevilja asyl, eller de inte har behov avskydd i därför att de redan hareller kan bedömas ha möjlighet att fåasyl i ett annat land.Med s.k. de facto-flyktingar avses desom utan att vara flyktingar inte villåtervända till sitt hemland på grund avde politiska förhållandena där och kanåberopa tungt vägande omständighetertill stöd för detta.Med krigsvägrare avses en utlänning somhar övergett en krigsskådeplats ellersom har flytt från sitt hemland ellerbehöver stanna i för att undgåförestående krigstjänstgöring.Gemensamt för dem som har rätt tillasyl gäller att asyl får vägras om detav hänsyn till vad som är känt omutlänningens tidigare verksamhet ellermed hänsyn till rikets säkerhet finnssynnerliga skäl att inte beviljauppehållstillstånd. Asyl får ocksåvägras om utlänningen rest in från någotnordiskt land och kan sändas åter dit omdet inte är uppenbart att han intekommer att beviljas uppehållstillstånddär. Vidare får asyl vägras dels omutlänningen i annat fall före ankomstentill har uppehållit sig i ettannat land än hemlandet och, om hanåtersänds dit, är skyddad motförföljelse eller, i förekommande fall,mot att sändas till en krigsskådeplatseller till hemlandet och också mot attsändas vidare till ett annat land därhan inte har motsvarande skydd, dels omutlänningen har särskild anknytning tillett annat land där han har ettmotsvarande skydd som det nyssnämnda.Beträffande krigsvägrare och de facto-flyktingar gäller därutöver att de fårvägras asyl om det på grund avbrottslighet eller någon annanomständighet finns särskilda skäl attinte bevilja asyl. Regeringen får dockföreskriva undantag från detta närutlänningens anknytning till ärav sådan art att han inte bör nekas attfå sin ansökan om asyl prövad här.Möjlighet finns att ge asylsökandeuppehållstillstånd av humanitära skälnär dessa är politisk-humanitära. Enligtförarbetena till utlänningslagen kan dethär bl.a. vara fråga om personer sominte omfattas av reglerna om asyl, mendär förhållandena i det land till vilketutlänningen skulle behöva resa är sådanaatt det ter sig inhumant att tvingahonom eller henne dit, t.ex. på grund avett pågående krig. I propositionenerinras om att de flesta som flytt undankrigen i Bosnien och tidigare i Libanonhar fått stanna här av humanitära skäl.Som redovisats i avsnittet Invandringentill tar genomorganiserad överföring också emotflyktingar inom ramen för en särskildflyktingkvot.PropositionenI propositionen föreslås att begreppetasyl förbehålls flyktingar. Vidareföreslås att flyktingkonventionen skallges en vidare tolkning än genomatt till nuvarande definition görs etttillägg om att flyktingskap föreliggeroberoende av om förföljelsen utgår frånlandets myndigheter eller dessa inte kanantas bereda trygghet mot förföljelsefrån enskilda. Tillägget gäller ävenstatslösa.I propositionen föreslås vidare att denuvarande skyddsbegreppen de facto-flyktingar och krigsvägrare skall utgå.I stället skall rätt tilluppehållstillstånd föreligga förskyddsbehövande utlänningar i övrigt sominte har flyktingskäl, men som av olikai lagen angivna skäl lämnat det land somde är medborgare i. Rätt tilluppehållstillstånd föreslås i sådanasituationerdels för en utlänning som kännervälgrundad fruktan för att straffas meddöden eller med kroppsstraff eller attutsättas för tortyr eller annanomänsklig eller förnedrande behandlingeller bestraffning,dels för en utlänning som på grund aven yttre eller inre väpnad konfliktbehöver skydd eller på grund av enmiljökatastrof inte kan återvända tillsitt hemland ochdels för en utlänning som på grund avsitt kön eller homosexualitet kännervälgrundad fruktan för förföljelse.Även statslösa som befinner sig utanfördet land där de har haft sinvanliga vistelseort och som på sammagrunder som ovan inte kan eller på grundav sin fruktan inte vill återvända ditskall anses som skyddsbehövande och harätt till uppehållstillstånd.Genom förslaget om en särskildskyddsregel för dem som lämnat sitt landpå grund av yttre eller inre väpnadkonflikt eller på grund av en miljökata-strof kommer enligt propositionenmöjligheten till uppehållstillstånd pågrund av humanitära skäl ifortsättningen främst att avse personermed renodlat humanitära skäl, intepolitisk-humanitära skäl.Liksom i nuvarande lagstiftning kommerenligt propositionen uppehållstillståndatt kunna vägras i vissa fall.Möjligheten att vägra uppehållstillståndpå grund av brottslighet eller någonannan omständighet som hänför sig tillden skyddsbehövandes person föreslås ipropositionen bli begränsad till attavse den kategori vars skyddsbehov ärrelaterat till en yttre eller inrekonflikt eller en miljökatastrof.I propositionen föreslås också attbemyndiganden för regeringen beträffandeskyddsbehövande förs samman i ettsärskilt lagrum. Därvid föreslås attregeringen i fråga om en grupputlänningar vars skyddsbehov ärrelaterat till en yttre eller inrekonflikt eller en miljökatastrof delsfår meddela föreskrifter om beviljandeav permanent uppehållstillstånd, delsfår meddela föreskrifter om attuppehållstillstånd inte får beviljas omdet behövs med hänsyn till uppkomnabegränsningar i möjligheter attta emot utlänningar. Det senare slagetav föreskrifter skall anmälas tillriksdagen genom en särskild skrivelseinom tre månader.Enligt regeringens bedömning börrådande ordning beträffandekvotflyktingar inte för närvarandedndras.Beträffande skälen för förslagenerinrar regeringen om att kritik frånskilda utgångspunkter har riktats motden svenska asylpolitiken under fleraår. Den svenska tolkningen avflyktingkonventionens bestämmelser haransetts vara alltför snäv. Skyddsregelnför de facto-flyktingar, vilken i stortsett saknar motsvarighet i andra länderslagstiftning, har ansetts vara alltförvag och på en gång för vid och för snäv.Även den särskilda skyddsregeln förkrigsvägrare är unik för ochanses av många inte nödvändig, eftersomett tillräckligt skydd i regel kanerbjudas inom ramen för övriga delar avasylbegreppet. I propositionen framhållsatt de mest skyddsbehövande utanförkretsen av konventionsflyktingar oftafinns bland dem som flytt undan krig.Någon särskild skyddsbestämmelse fördenna kategori finns inte utan de har,när skyddsbehov förelegat, beviljatstillstånd av humanitära skäl.Regeringen anser att mycket av kritikenvarit berättigat. Det är också avsärskild vikt att beaktaharmoniseringsarbetet inom EU som lettfram till att rådet den 4 mars 1996antog en s.k. gemensam ståndpunktrörande tolkningen av vissa bestämmelseri flyktingkonventionen. Den gemensammaståndpunkten innehåller minimivillkorför riktlinjer för tillämpningen avkriterier för tillerkännande avflyktingstatus och utgår från om flyktingkonventionenstillämpning. har intagit enhållning som är i överensstämmelse medUNHCR:s handbok och med förslagen iFlyktingpolitiska kommitténs betänkandeom en utvidgad tolkning avflyktingbegreppet. Eftersom dengemensamma ståndpunkten fick enutformning som i och för siggodtog, men som lämnade öppet för endelvis annorlunda tolkning än vad somsyntes vara majoritetens uppfattning,avgav en tolkningsförklaringtill rådsprotokollet som stämmer överensmed Flyktingpolitiska kommitténs förslagnär det gäller förföljelse som inteutgår från staten. Tolkningen av ensådan förföljelse har i varitmer restriktiv än i många andra länder.Regeringen anser att man vid den svenskatillämpningen i fortsättningen normaltbör kunna hämta vägledning tilltolkningen i och dessexekutivkommittés konklusioner som ocksåär en utgångspunkt för EU:s ovangemensamma ståndpunkt. Som UNHCR i olikasammanhang framhållit bör avgörande förom flyktingskäl skall anses föreliggavara vilken förföljelse flyktingenriskerar, och inte vem som står förförföljelsen. Självklart måste ocksåförföljelsen grundas på någon av de ikonventionen angivna grunderna.Regeringen understryker vikten av attbeviskraven inte ställs alltför högt närdet gäller påståenden om risk förförföljelse. Någon fullständig bevisningsom klart styrker att det finns en sådanrisk kan sällan läggas fram. Sökandensberättelse bör därför godtas om denframstår som trovärdig och sannolik.Regeringen ansluter sig också tillFlyktingpolitiska kommitténs bedömningatt en kombination av olika trakasserieroch inskränkande åtgärder kan utgöragrund för flyktingskap, även om varjeåtgärd för sig inte gör det.Vad beträffar frågan om skydd förhomosexualitet eller kön kan falla inunder flyktingbegreppet anför regeringenatt detta förutsätter att homosexualiteteller tillhörighet till visst kön skullekunna anses utgöra tillhörighet tillviss samhällsgrupp i konventionensmening. harantagit en konklusion med innebörd attenskilda stater har frihet att tolkabegreppet på ett sådant sätt för kvinnorsom riskerar hård eller omänskligbehandling därför att de brutit mot desociala sedvänjorna i det samhälle somde lever i . Vad gäller homosexuellaerinras i propositionen om avgörandenfrån , , ochUSA där denna kategori betraktas som enviss samhällsgrupp. Emellertid tyder,anför regeringen, inte diskussionernahittills inom EU på att flertalet EU-länder nu skulle vara beredda att stödjaen sådan tolkning. Den som riskerarförföljelse eller trakasserier på grundav kön eller homosexualitet bör därför,när skyddsbehov föreligger, beviljastillstånd som skyddsbehövande iövrigt .När det gäller skälen för regeringensförslag om skyddsbehövande i övrigtanför regeringen att skyddsregeln för defacto-flyktingar enligt ordalagen gerskydd åt mycket stora grupper och harockså i den praktiska tillämpningen iinte obetydlig utsträckning legat tillgrund för asylbeslut rörande utlänningarvilkas skyddsbehov varit begränsade.Enligt uttryckliga uttalanden iförarbetena är regeln å andra sidan inteavsedd att ta sikte på personer somtvingats lämna sitt hemland på grund aven yttre aggression, ockupation,inbördeskrig eller liknande oroligheter,en begränsning som knappast kan avläsasav regelns avfattning. Med en vidaretillämpning än i nuvarande praxis avflyktingkonventionens skyddsbestämmelserbör en stor del av dem som hittillsbeviljats tillstånd som de facto-flyktingar i stället beviljas tillståndsom flyktingar. Åtskilliga av dem somunder beviljatsuppehållstillstånd torde i själva verketha varit att betrakta somkonventionsflyktingar redan med en snävtolkning av flyktingkonventionen.Regeringen erinrar också om att enkrigsvägrare enligt kanvara att bedöma som flykting omkrigsvägrarskälen hör ihop med andrarelevanta flyktingskäl, liksom omkrigsvägraren riskerar oproportionelltsträngt straff för sin vägran på grundav ras, religion, nationalitet,tillhörighet till viss social gruppeller politisk åskådning. Det räckeremellertid inte med att en person inteär överens med sin regering angående deträttmätiga i en viss militär aktion. Omaktionen däremot fördöms av detinternationella samfundet kan straff fördesertering eller vapenvägran i siggrunda flyktingskap under förutsättningatt kraven i övrigt för flyktingskap äruppfyllda. Konventionen bör enligtpropositionen i fortsättningen tolkas pådetta sätt. I gränsfall kan dockomständigheterna vara sådana att enkrigsvägrare som inte kan bedömas somflykting ändå kan ha rätt till skyddenligt den föreslagna skyddsregeln fördem som behöver skydd på grund av yttreeller inre konflikt m.m.Regeringen anser på grund av det ovananförda att de nuvarande skyddsreglernaför de facto-flyktingar och krigsvägrarebör utgå, och att i en ny skyddsregel istället bör definieras några andrakategorier som visserligen regelmässigtbeviljas uppehållstillstånd enligtgällande praxis men som inte omfattas avnågon skyddsregel.En kategori som behöver skydd ärpersoner som flytt undan krig ochinbördeskrig och vars skyddsbehov oftaär starkt, i vart fall temporärt. Enväpnad konflikt kan ha en sådanintensitet i den region sökanden kommerfrån att det framstår som otänkbart attåtersända honom eller henne ditsamtidigt som de praktiska möjligheternaatt sända någon till en annan del avlandet är obefintliga. För ett sådants.k. inre flyktalternativ måste enligtpropositionen en förutsättningsjälvfallet vara att sökanden kan ta sigtill ett sådant område på ett säkertsätt. Om det däremot finns ett inreflyktalternativ föreligger inget behovav i Sverige.En annan kategori som behöver starkareskydd än är personer som riskerarallvarligt straff eller förföljelse pågrund av homosexualitet eller kön ochsom i praxis beviljatsuppehållstillstånd av humanitära skäl,när deras situation vid ett återsändandemotiverat det. Eftersom som ovan berörtsanledningen till att de inte kan fåskydd som flyktingar är regeringensbedömning att homosexualitet och köninte kan anses grunda tillhörighet tillviss samhällsgrupp, bör en skyddsregelför kategorin i fråga utformas medflyktingkonventionen som förebild. Sammagrad av förföljelse som enligtflyktingkonventionen bör emellertidföreligga för att den nyaskyddsbestämmelsen skall varatillämplig. Även i detta sammanhangerinras om att en kombination av olikatrakasserier och inskränkande åtgärderockså kan utgöra grund för flyktingskapäven om varje åtgärd i sig inte gör det.Regeringen anser också att de nuvarandegrunderna i 8 kap. 1 § UtlL för förbudmot verkställighet av beslut omavvisning eller utvisning, nämligen attdet finns grundad anledning att tro attutlänningen skulle straffas med dödeneller med kroppsstraff eller utsättasför tortyr, bör komma till uttryck redani skyddsreglerna. bör, för attfå en överensstämmelse medEuropakonventionen, en ny sådanskyddsregel liksom verkställighetsregelnutformas så att även de som riskeraromänsklig eller förnedrande behandlingeller bestraffning innefattas ireglerna. I propositionen framhålls attdenna skyddsregel kan omfatta även demsom förföljs på grund av kön ellerhomosexualitet eftersom förföljelsen iflera länder kan handla om kroppstraffeller annan omänsklig eller förnedrandebehandling eller bestraffning. Ävenbeträffande denna nya skyddsregelunderstryker regeringen vikten av attbeviskraven inte ställs alltför högt närdet gäller påståenden om risk fördödsstraff, omänsklig eller förnedrandebehandling eller bestraffning. Likasåunderstryker regeringen ånyo att,eftersom någon fullständig bevisning somklart styrker att det finns en sådanrisk sällan kan läggas fram, sökandensberättelse bör godtas om den framstårsom trovärdig och sannolik. För attsärskilt markera detta har iverkställighetsregeln i 8 kap. 1 §uttrycket grundad anledning att troatt utlänningen skulle vara i faraändrats till skälig anledning , enändring som också får betydelse vidbedömningen av om utlänningen skallbeviljas uppehållstillstånd.Mot bakgrund av utvecklingen av deteuropeiska samarbetet utgår regeringenfrån att det endast i en heltexceptionell situation kan komma i frågaatt vägra uppehållstillstånd förskyddssökande med hänvisning till våramottagningsresurser. Regeringen anföratt det kan diskuteras om inte ettsådant beslut bör fattas av riksdagen.Med hänsyn till att det kan blinödvändigt att fatta beslut mycketsnabbt bör dock beslut kunna fattas avregeringen.MotionernaFlera motioner som väckts med anledningav propositionen berörflyktingdefinitionen.I motion 1996/97:Sf13 av . (v) yrkande 10 begärs attriksdagen beslutar om att den föreslagnadefinitionen i 3 kap. 2 § tillförs ettnytt stycke med följande lydelse: Medförföljelse avses allvarliga kränkningarav utlänningens mänskliga rättighetersåsom de definierats i de konventioner idetta ämne som tillträtt och somanges i bilaga till Utlännings-lagen. Isamma motion, yrkande 11, begärs etttillkännagivande om attFlyktingkommissariatets handbok ochexekutivkommitténs resolutioner börtjäna som vägledning vid fastställandeav flyktingskap. I yrkande 15 begärsförslag från regeringen om en ändring avUtlL så att den som har rätt till asylomfattas av det kompletterandeflyktingbegrepp som lagts fram avEuropean (Ecre). I yrkande 16 begärs etttillkännagivande om att det innan detkompletterande flyktingbegreppetharmoniserats med EU-reglerna, börutgöra ett särskilt skäl att vägra skyddenligt UtlL att på grund avdetta utvidgade flyktingbegrepp fått taemot oproportionerligt många asylsökandeav denna grupp jämfört med övriga länderi Europa.Ragnhild Pohanka m.fl. (mp) begär imotion 1996/97:Sf18 yrkande 22 etttillkännagivande om att en flyktingskall definieras som en utlänning somlämnat sitt hemland eller vanligavistelseland och inte vill eller kanåtervända dit därför att han eller honpå grund av ras, nationalitet,tillhörighet till viss samhällsgruppeller på grund av sin religiösa ellerpolitiska uppfattning fruktar sådanförföljelse som innebär en kränkningeller åsidosättande av hans eller hennesmänskliga rättigheter såsom dedefinieras i lagen (1994:1219) omeuropeiska konventionen angående skyddför mänskliga rättigheter ochgrundläggande friheter.I motion 1996/97:Sf21 av Rose-MarieFrebran m.fl. (kd) begärs i yrkande 6ett tillkännagivande om att UtlL måstetydligare ge uttryck för attflyktingdefinitionen kan innefattapersoner som flyr från övergrepp sominte kan härledas till staten i frågautan till andra grupper i samhället.I den under /95 väcktamotionen 1994/95:Sf637 av . (v) begärs i yrkande 9 etttillkännagivande om att regeringensflyktingrättsliga bedömning den 21 juni1993 av en muslimsk bosnier, som inteansågs som flykting därför attförföljelsen inte utgick frånmyndigheterna eller staten, är fel.Beträffande nya skyddsbegrepp förövriga skyddsbehövande anförs imotionerna 1996/97:Sf19 av LarsLeijonborg m.fl. (fp), 1996/97:Sf17 avRoland m.fl. (c) och1996/97:Sf13 av m.fl. (v)att motionärerna godtar regeringensförslag om nya skyddsbegrepp för olikagrupper skyddsbehövande. Däremot yrkas imotion 1996/97:Sf19 yrkande avslår förslaget om att låtaskyddsbegreppet de facto-flyktingar ochkrigsvägrare utgå. I motion 1996/97:Sf17yrkande 1 yrkas att lagen skallkompletteras med ett klart uttalat skyddvid krigsvägran och i motion1996/97:Sf13 yrkande 12 att riksdagenbeslutar att bestämmelserna i 3 kap. 3 §UtlL om krigsvägrare skall behållas medoförändrad lydelse samt i yrkande 13 etttillkännagivande om att UtlL:sbestämmelser om krigsvägrare också skalltillämpas i situationer av inbördeskrig.I sistnämnda motion, 1996/97:Sf13,begärs i yrkande 14 att regeringen skalllägga fram förslag om ändring i UtlL, såatt skyddssökande får rätt tilluppehållstillstånd om de internationellaorgan som övervakar tillämpningen avkonventioner funnit att enavvisning/utvisning skulle strida motSveriges åtaganden enligt FN:stortyrkonvention eller den europeiskakonventionen.I motion 1996/97:Sf21 av Rose-MarieFrebran m.fl. (kd) begärs i yrkande 2ett tillkännagivande om att de treföreslagna grupperna övrigaskyddsbehövande skall föras samman i ettlagrum liknande de formuleringar somfinns i Cartagena- och OAU-deklarationerna och i yrkande 3 attutgångspunkten för skyddsbehovet börvara risken för allvarliga kränkningarav de mänskliga rättigheterna.I motion 1996/97:Sf18 av RagnhildPohanka m.fl. (mp), vari som nämntsyrkas avslag på propositionen, begärs iyrkande 3 ett tillkännagivande om attbegreppen de facto-flyktingar ochkrigsvägrare skall finnas kvar.Motionärerna hänvisar till dendefinition som Ecre har för de facto-flyktingar och anser att ett tillägg iskyddet för krigsvägrare bör göras såatt det också gäller inbördeskrig ochandra interna konflikter.Flera motionärer anser att utlänningarsom förföljs på grund av kön ellerhomosexualitet skall ges ett bättreskydd.I motion 1996/97:Sf19 av LarsLeijonborg m.fl. begärs i yrkande 8 etttillkännagivande om att skydd på grundav kön och sexuell läggning också kanföreligga i enlighet medGenèvekonventionen medan i motion1996/97:Sf13 av m.fl. (v)yrkande 5 begärs ett tillkännagivande omatt förföljelse på grund av kön ellerhomosexualitet skall omfattas avGenèvekonventionens flyktingbegrepp.Ragnhild Pohanka m.fl. (mp) begär imotion 1996/97:Sf18 yrkande 2 etttillkännagivande om att miljöflyktingar,homosexuella och andra som förföljs pågrund av sitt kön bör föras in underbegreppet konventionsflyktingar. Även imotion 1994/95:Sf605 av BarbroWesterholm (fp) begärs i yrkande 2 etttillkännagivande om att homosexualitetbör innefattas i flyktingdefinitionenenligt UtlL.Också i andra motioner från riksmötet1994/95 behandlas frågan om skydd pågrund av kön eller homosexualitet. Imotion 1994/95:Sf12 av () yrkande 1 begärsett tillkännagivande om attkvinnoförtryck i form av bl.a.könsstympning och social utstötning av iSverige frånskilda kvinnor somåtervänder till hemlandet skall utgöraskäl för asyl, och i motion1994/95:Sf637 av m.fl.(v) begärs i yrkande 11 etttillkännagivande om att risk förkönsstympning skall utgöra grund föruppehållstillstånd. I motion1994/95:Sf630 av . (mp) begärs i yrkande 10 etttillkännagivande om att sexualpolitiskaflyktingar från sådana länder där dehotas av dödsstraff eller kriminaliserasskall beviljas asyl i Sverige.Marietta de och () begär i motion1996/97:Sf16 yrkande 1 att riksdagenskall avslå regeringens förslag om skyddpå grund av kön och homosexualitet. Vidavslag på detta yrkande begär de iyrkande 2 ett tillkännagivande om atttydliga tillämpningsregler måsteutformas.Frågor om ett bättre skydd fördesertörer och krigsvägrare behandlaslikaså i ett flertal motioner frånriksmötet /95.I motion 1994/95:Sf637 av GudrunSchyman m.fl. (v) begärs i yrkande 4 etttillkännagivande om att desertörer skallbedömas som flyktingar. I motion1994/95:Sf603 av . (mp) begärs tillkännagivanden, iyrkande 1 om att desertörer ochkrigsvägrare i första hand skallbeviljas asyl i och i yrkande 2om att de i andra hand beviljastidsbegränsat uppehållstillstånd på ettår med möjlighet till förlängning. Imotion 1994/95:Sf611 av Rose-MarieFrebran m.fl. (kd) begärs i yrkande 4ett tillkännagivande om att asyl ävenbör beviljas krigsvägrare som flytt frånett inbördeskrig. I motion 1994/95:Sf23av m.fl. (mp) begärs iyrkande 10 att beslutar om enlagändring som ger krigsvägrare ochdesertörer ett starkare skydd i praxisoch i yrkande 11 ett tillkännagivande omatt UtlL:s bestämmelser om asyl förkrigsvägrare skall följas när det gällerkrigsvägrare från Bosnien med kroatiskapass.Några motioner behandlar frågan omtortyr och våldtäkt som grund för asyl.I motionerna 1996/97:Sf13 yrkande 9 och1994/95:Sf637 yrkande 10, bådamotionerna av m.fl. (v),begärs tillkännagivanden om att tortyroch våldtäkt utförd av företrädare förstatsmakten alltid skall utgöra skäl förasyl. I motion 1994/95:Sf611 av m.fl. (kd) yrkande 16begärs ett tillkännagivande om attsystematisk våldtäkt skall räknas somtortyr och utgöra asylskäl. m.fl. (s) begär i motion1994/95:Sf633 ett tillkännagivande omatt en utvärdering av praxis iasylärenden där tortyr åberopas skallske.Den nuvarande tillämpningen avasylreglerna behandlas i två motioner.I motion 1996/97:Sf13 av fl. (v) anför motionärerna attFlyktingpolitiska kommitténs ochBarnkommitténs utredningar utförts underen oacceptabel tidspress och attutredningarna inte hunnit undersöka hurutlänningslagen och för bindandekonventioner på området tillämpas ipraxis av myndigheterna. Motionärerna,som återger en rad exempel på kritik sommänniskorättsorganisationen riktat mot tillämpningen avasylreglerna anser att det borde vara enabsolut förutsättning att enundersökning görs av hur asylreglernatillämpas i praktiken innan långtgåendeinskränkningar görs i reglerna. Iyrkande 1 begär motionärerna etttillkännagivande om vad de anfört om enutredning om utlänningslagenstillämpning.