bet · GK01KU3 · 1996-10-29 00:00:00 — I propositionenföreslås att vissa grundläggandebestämmelser om förfogandet över statensegendom tas in i budgetlagen.Bestämmelserna avses främst reglerakompetensfördelningen mellan riksdagenoch regeringen, under vilkaförutsättningar egendom får säljas ochhur försäljningsinkomsterna fårdisponeras.I lagförslagets 25 § första stycketanges att regeringen får sälja enfastighet vars värde inte överstiger50 om det inte finnssärskilda skäl för att egendomenalltjämt skall ägas av staten.Försäljning till kommun församhällsbyggnadsändamål får enligtparagrafens andra stycke ske utanbegränsning.Regeringen föreslås i 26 § förstastycket få sälja aktier eller andelar iföretag där staten har mindre än hälftenav rösterna, om inte staten för detföretaget har beslutat annat. Utanbemyndigande från fårregeringen inte genom försäljning ellerpå annat sätt minska statens ägarandel iföretag där staten har hälften eller merän hälften av rösterna för samtligaaktier eller andelar (26 § andrastycket).Annan lös egendom än aktier fårregeringen sälja om den inte längrebehövs eller om den har blivit obrukbar(28 §).Försäljning av statens egendom skallgenomföras affärsmässigt om intesärskilda skäl talar mot detta (29 §).I fråga om disposition avförsäljningsinkomster föreslårregeringen följande.Om beslutat om försäljningenskall inkomsten redovisas mot eninkomsttitel på statsbudgetensinkomstsida om inte bestämmerannat (30 §).Om regeringen beslutat om försäljningav egendom som ingått i en verksamhetför vilken godkänt eninvesteringsplan, får inkomstendisponeras för att finansierainvesteringar som ingår i planen (31 §).Saknas en investeringsplan och haregendomen finansierats med anslag, skallmedel motsvarande det bokförda värdetredovisas mot en inkomsttitel (32 §). Omegendomen finansierats med lån skalldetta lösas. Med vissa undantag får deninkomst som sedan återstår disponeras iden verksamhet där den sålda egendomenhar använts (33 §). Har egendomenfinansierats på annat sätt än med medelfrån anslag eller lån får hela inkomstendisponeras i den verksamhet där denförsålda egendomen har använts (34 §).MotionenI motion K38 (v) hemställs att riksdagenavslår 26 § i lagförslaget (yrkande 3).Paragrafens innebörd är enligtmotionärerna att inflytandeöver den statliga egendomen minskas.Eftersom ett avgörande inflytande i ettbolag ofta utövas via ettminoritetsinnehav av röstvärdet, kaninte den föreslagna regeln godtas, anförmotionärerna. Motionärerna hänvisar istället till den lösning somStatskontoret föreslår i sittremissyttrande, nämligen att allaåtgärder som ändrar statensägarinflytande och röstetal under elleröver de kritiska gränserna 10, 30respektive skall underställasriksdagen. Skall det ske strategiskaförskjutningar eller minskningar av detstatliga ägandet i näringslivet skalldetta underställas , heter deti motionen.Finansutskottets yttrandeFinansutskottet erinrar om att utskottetbehandlat frågor om överlåtelse av fastegendom vid ett flertal tillfällen,vilket också utförligt redovisats avBudgetlagsutredningen. Vid ett tillfälledå regeringen föreslagit att regeringenskulle få besluta om försäljning avstaten tillhörig fast egendom utan någrabeloppsmässiga begränsningar yttrade sigäven tillfinansutskottet. KU 1981/82:10y) ansåg attvärdegränsen inte borde slopas förränfrågan om grunderna för förfogandet överstatens egendom närmare hade setts över.Finansutskottet instämde i detta (bet.FiU 1981/82:26) och upprepade vid fleratillfällen därefter (t.ex. bet. FiU1985/86:22) att regeringen borde företaen översyn av gällande bemyndiganden ochutarbeta förslag till riktlinjer förförsäljning av staten tillhörig fastegendom. ser med stortillfredsställelse att regeringen nuförelagt ett förslag tilllagreglering av frågan.Med anledning av motionanför finansutskottet att det kan finnasgoda skäl för staten att ha kvar enminoritetspost i ett aktiebolag.Utskottet nämner som exempel att stateni kontrollsyfte köpte en mindreaktiepost i bolaget dåbolaget hade blivit enda inhemskaproducent av cement. Finansutskotteterinrar vidare om att aktiebolagslagenger ett betydande inflytande föraktieägare som tillsammans innehar entredjedel av rösterna i ett bolag. Dettaminoritetsskydd innebär attbolagsordningen inte kan ändras i vissaavseenden utan stöd frånminoritetsägaren. Även aktieägare sominnehar en tiondel av aktierna i ettbolag har ett visst skydd mot ändringari bolagsordningen. Mot den bakgrundenfinns det enligt finansutskottetanledning för att förbehållasig rätten att besluta om en försäljningav aktier i ett bolag, trots att stateninte innehar en majoritet av rösterna.Riksdagen bör i sådana fall kunna geregeringen till känna att villförbehålla sig rätten att besluta omförsäljning av aktier i bolag där statenhar en minoritet av rösterna församtliga aktier. Den i propositionenföreslagna lydelsen av paragrafen gerenligt finansutskottet utrymme för ettsådant riksdagsbeslut. Finansutskottetanser att motionen tillgodoses med dennaordning och föreslår attkonstitutionsutskottet avstyrkermotionen.Finansutskottet hänvisar också till attutskottet tidigare understrukitbetydelsen av att inkomster avförsäljning tillförs en inkomsttitel påstatsbudgeten (bet. 1993/94:FiU20).Sammanfattningsvis har finansutskottetingen invändning mot propositionensförslag beträffande överlåtelse avstatens egendom, utan förordar attkonstitutionsutskottet tillstyrkerpropositionen i denna del.Näringsutskottets yttrandeNäringsutskottet erinrar inledningsvisom att beslöt attminskning av statens ägande med vissaangivna restriktioner skulle kunna skebeträffande åtta angivna företag (prop.1995/96:141, bet. De åttaföretagen var följande: ,, , ., , AB SvenskExportkredit, ochLantbrukskredit AB. Detta bemyndigandeersatte det bemyndigande som riksdagenlämnade (prop. 1991/92:69, bet.NU10). angavs att av riksdagentidigare lämnade bemyndiganden avseendeNordbanken, (numera inklusiveRetriva AB) och Svenska Skogsplantor ABskulle fortsätta att gälla.Regeringens förslag till riksdagsbeslutinnefattar dels att skall antaförslaget till lag om statsbudgeten,dels att av tidigare givnabemyndiganden och andra beslut skallupphöra att gälla i de avseenden somlagen reglerar, påpekarnäringsutskottet. I propositionen sägsdock i fråga om försäljning av aktier istatliga företag att de särskildabemyndiganden som lämnadevåren 1996, liksom tidigare givnabemyndiganden, kan fortsätta att gälla.Riksdagsbeslutet omfattade,som nämnts, åtta företag. Vidarekonstaterades i den då aktuellapropositionen, liksom inäringsutskottets betänkande, atttidigare bemyndiganden för ytterligaretre företag skulle fortsätta att gälla.Därutöver har bemyndigatregeringen att genomföra en försäljningav (). fattade våren 1995beslut om bolagisering av denfastighetsekonomiska verksamheten inomStatens lantmäteriverk (prop.1994/95:166, bet. Iriksdagsbeslutet ingick ett bemyndigandeför regeringen att i en nära framtidsälja aktier i bolaget.Riksdagen har således lämnat särskildabemyndiganden för nämnda tolv företag,anför näringsutskottet. Till sittyttrande har näringsutskottet fogat entabell med en sammanställning över dessaföretag, liksom över innebörden avbemyndigandena. påpekardock att det inte går att med bestämdhetuttala sig om huruvida denna förteckningdr uttömmande.Företag ägar- Möjliganställda andel sept.lägsta röst-1995 1996, %andel, %Närings- och handelsdepartementetAssiDomän AB1 13 119 50,2534Celsius AB2 11 740 2510Enator AB 4 901 250Pharmacia . 33 000 70SAQ 711100 0AB 8650 34Svenska SkogsplantorAB 270 1000SocialdepartementetSBL 95 1000FinansdepartementetLantbrukskredit AB 450 0Nordbanken 7 124 65,530Securum AB4 9 258 1000InrikesdepartementetSvensk 110 1000Näringsutskottet erinrar vidare om attregeringen i proposition 1995/96:141 omaktiv förvaltning av statensföretagsägande meddelade att den avsågatt ytterligare utveckla och förbättrade årliga redogörelserna för företag medstatligt ägande. Det angavs att detbl.a. skulle göras kompletteringar meduppgifter om utdelningar,omstruktureringar, försäljning av aktieroch nyemissioner som skulle komma attske med stöd av det nya bemyndigandet.Enligt näringsutskottet framgår inte avårets redogörelse (skr. 1996/97:20) förvilka företag har lämnatsärskilda bemyndiganden eller innebördenav dessa bemyndiganden. Enligt uppgiftavses dock en sammanfattning avbemyndigandena komma att ingå i nästaårs redogörelse, vilket näringsutskottetnoterar med tillfredsställelse.För att det inte skall råda någonoklarhet om vad nu aktuellabeslut innebär i förhållande tilltidigare lämnade bemyndiganden avseendeförsäljning av aktier och andelar iföretag med statligt ägande, ansernäringsutskottet attkonstitutionsutskottet bör ange vilkaföretag som omfattas av dessabemyndiganden. Innebörden avbemyndigandena bör dessutom klargöras,förslagsvis genom hänvisning till dentabell näringsutskottet redovisat.Därvid bör - för klarhets skull - angesatt en försäljning av statens innehav avA-aktier i kräver ett beslutav samt att bemyndigandetbeträffande endast avsernyemission.Beträffande det som förordas i motion1995/96:K38 (v) och som innebär att allaåtgärder som ändrar statensägarinflytande och röstetal under elleröver gränserna , och skallunderställas hänvisarnäringsutskottet till vad som sägs ipropositionen (s. 62) om att en sådanlösning är opraktisk med hänsyn till detbegränsade antal företag som äraktuella. påpekar attdet av den tidigare nämnda skrivelsen1996/97:20 med redogörelse för företagmed statligt ägande framgår att detendast är sex företag för vilka statensägarandel understiger , nämligenföljande: A/O Dom Shvetsii (),(), (),(33,), . () och SvenskAvfallskonvertering ABSAKAB ().Beträffande tre företag ,och & Inc.gäller, som nämnts, särskildabemyndiganden. Staten äger en aktie iSAKAB. konstaterar attdet således endast är beträffande de tvåföretagen A/O Dom Shvetsii (bolag medsäte i men som ännu intebedriver någon verksamhet) och (fyra anställda) som den imotionen förordade uppläggningen skullefå någon praktisk betydelse.Näringsutskottet noterar vidare attriksdagen har möjlighet att till beslutom bemyndigande om försäljning av aktieri företag där staten har en ägarandel på50 % eller mer koppla de restriktionersom anses lämpliga.Med den precisering av riksdagsbeslutetsom näringsutskottet förordar ansernäringsutskottet att propositionen börtillstyrkas i här aktuell del och attmotion 1995/96:K38 (v) bör avstyrkas imotsvarande del.Konstitutionsutskottets bedömningAv näringsutskottets yttrande, vilketstöder sig på regeringens skrivelse1996/97:20 som innehåller 1996 årsredogörelse för företag med statligtägande, framgår att det endast finns tvåföretag där statens ägarandelunderstiger och där någotbemyndigande avseende försäljning intelämnats. Det ena företaget bedriver ännuinte någon verksamhet och det andra harendast ett fåtal anställda. Mot bakgrundhärav framstår inte det förslag somläggs fram i motion K38 (v) yrkande 3som någon praktisk lösning.Konstitutionsutskottet tillstyrkerdärför propositionens förslag till 26 §och avstyrker motionen.I likhet med finansutskottet serkonstitutionsutskottet medtillfredsställelse att förfogandet överstatens egendom lagregleras.Konstitutionsutskottet tillstyrkerpropositionens förslag i övrigt i dennadel (24-25 §§ och 27-34 §§), menföreslår en redaktionell ändring avrubriken mellan 29 § och 30 §.Riksdagens beslut om vilkabemyndiganden som utan ändring skallfortsätta att gälla sedan budgetlagenträtt i kraft bör preciseras på det sättnäringsutskottet föreslagit. De företagsom omfattas av tidigare lämnadebemyndiganden om försäljning, liksominnebörden av bemyndigandena, återfinnsi tabellen på s. 30. Dessa bemyndiganden- och ev. motsvarande tidigare givnabemyndiganden - skall alltså fortsättaatt gälla när budgetlagen träder ikraft.Redovisning och revisionPropositionenEnligt lagförslagets 44 § är regeringenredovisningsskyldig inför förstatens medel och de övriga tillgångarsom enligt RF 9:8 står till regeringensdisposition. För att dennaredovisningsskyldighet skall kunnafullgöras skall bokföring i staten ske iöverensstämmelse med en till statligaförhållanden anpassad godredovisningssed. Detta regleras iförslaget till 45 §, enligt vilketlagrum redovisningen skall ge enrättvisande bild av verksamheten, detekonomiska resultatet och ställningensamt förvaltningen av statens medel ochövriga tillgångar. Regeringen föreslåsvara skyldig att meddela närmareföreskrifter om redovisningen.Statens medel och övriga tillgångarstår inte i sin helhet till statensdisposition. Enligt RF 9:8 undantastillgångar som är avsedda för riksdagenoch dess myndigheter eller som i lag haravsatts till särskild förvaltning. AP-fondens tillgångar är ett exempel på detsenare. Det är enligt regeringens meningpraktiskt om regeringens redovisningäven omfattar de medel som handhas avriksdagen och dess myndigheter medundantag för riksbank (prop. En förutsättning för en sådanredovisning är enligt regeringen attriksdagens förvaltningskontor lämnaruppgifter som underlag förredovisningen. Regeringen understrykeratt detta självfallet inte innebär attregeringen övertar förvaltningskontoretsbefogenheter eller något som helstsakansvar på området.Ytterst är det ansvar attkontrollera att den statligaförvaltningen fungerar effektivt ochsäkert, att redovisningen är rättvisandeoch att gällande föreskrifter följs.Sådan kontroll sker bl.a. genomrevision. I lagförslaget föreskrivsdärför att statens verksamhet skallgranskas genom revision (46 §).Revisionen av Statsrådsberedningen, deolika departementen ochregeringskansliets förvaltningskontor -vilka än så länge utgör olikamyndigheter - utförs avregeringskansliets revisionskontor. Ipropositionen anförs att revisionen avstatens verksamhet bör vara självständigi förhållande till granskningsobjektet.Regeringens avsikt är därför att vidtaåtgärder med en sådan innebörd att ävenregeringskansliet kommer att granskas avexterna revisorer (prop. s. 72).MotionenI motion K40 (mp) yrkande 7 föreslås attmiljörevision skall ingå i den årligarevisionen av den statliga verksamheten.Motionärerna hänvisar till attmiljörevision numera tillämpas som ensjälvklar del i näringslivetsrevisionsverksamhet. Enligt motionärernafinns inget skäl att staten skall utgöraett undantag i detta avseende. Tvärtombör staten vara ett föredöme.Finansutskottets yttrandeFinansutskottet har inget att invändamot propositionsförslaget i denna del.Det är enligt utskottet naturligt attinföra en skyldighet för regeringen attlämna en samlad ekonomisk redovisningtill avseende bl.a. vilkainkomster som uppburits och hur statensmedel använts. Någon sådan redovisninghar inte formellt avlämnatsfrån regeringen till , påpekarutskottet.En redovisning som även innefattarverksamhetens mål och resultat kommerenligt finansutskottet att vara ettviktigt bidrag till riksdagensbudgetberedning. Den kan dessutom utgöraunderlag för arbete meduppföljning och utvärdering.Motionärernas förslag om miljörevisioninom ramen för budgetlagen framstårdäremot som praktiskt ohanterligt, anserutskottet och föreslår attkonstitutionsutskottet avstyrkermotionen i denna del.Finansutskottet utesluter dock inte attstaten kan ägna sig åt någon form avmiljörevision. Tvärtom kan det enligtutskottet vara värdefullt om det inomstaten växer fram en miljörevision.Utskottet pekar också på möjligheten atttill budgetpropositionen bifoga ensärskild miljöbilaga.Konstitutionsutskottets bedömningKonstitutionsutskottet har underavsnittet Effektivitet och resultat idet föregående betonat vikten av att denstatliga verksamheten bedrivs på ettmiljömässigt acceptabelt sätt. I likhetmed finansutskottet delarkonstitutionsutskottet motionärernasuppfattning att det också vorevärdefullt med en miljörevision inomstaten. Att införa en sådan inom ramenför budgetlagen framstår däremot sompraktiskt ohanterligt, och utskottet seren risk för att den åsyftade effektendärmed inte skulle uppnås. Med detanförda avstyrker konstitutionsutskottetmotion K40 (mp) yrkande 7 ochtillstyrker förslaget till 46 §.Riksdagens revisionsutredning har bl.a.till uppgift att avvägaresursfördelningen mellan RRV ochRiksdagens revisorer. En annan viktiguppgift för utredningen är att taställning till avgränsningar ochsamverkansformer mellan de bådamyndigheterna. Enligt vadkonstitutionsutskottet erfarit avserutredningen att med förtur ta upp fråganom externa revision.Här kan nämnas att det enligtbudgetpropositionen pågår ett arbete medsikte på att förasamman för närvarandefemton myndigheter till en sammanhållenmyndighet.Konstitutionsutskottet har inhämtat attRiksdagens förvaltningskontor ochriksdagens myndigheter - utomRiksbanken för vilken gäller särskildabestämmelser - ställer sig positivatill att regeringens redovisning ävenomfattar medel.Konstitutionsutskottet anser detrationellt att så sker. Det får ankommapå attlämna de uppgifter som behövs somunderlag för redovisningen.Konstitutionsutskottet tillstyrkerpropositionens förslag i övrigt vadavser redovisning och revision.Uppföljning, prognoser och utfallPropositionenEnligt propositionen talarforskningsresultat på området för att ennoggrann uppföljning under genomförandetav budgetprocessen kan medverka till attskärpa budgetdisciplinen. Det är enligtregeringens uppfattning därför angelägetatt den löpande uppföljningen undergenomförandefasen förbättras. Kraven påaktiv uppföljning skärps dessutom genomEU-medlemskapet, påpekar regeringen. Avartikel 104c i Fördraget om upprättandetav Europeiska gemenskapen följer enskyldighet att ha nationella förfarandenpå budgetområdet som gör det möjligt attundvika alltför stora underskott.Sverige skall också, enligt artikel 3 iett protokoll som är bilaga tillfördraget, snabbt och regelbundetunderrätta om detförväntade och faktiska underskottet ochom skuldnivån. Uppföljning behöver ocksåske av att utgiftstak och ramar förutgiftsområden inte överskrids.Enligt lagförslagets 35 § skallregeringen noggrant följa hur statensinkomster, utgifter och upplåningutvecklas i förhållande till beslutadeeller beräknade belopp.Regeringen skall vidare vid minst tvåtillfällen under budgetåret förriksdagen redovisa prognoser överutfallet av statens inkomster ochutgifter samt statens lånebehov.Väsentliga avvikelser från budgeteradebelopp skall förklaras (36 §).Senast efter ett avslutatbudgetår skall regeringen enligt 37 §för redovisa det preliminärautfallet av föregående års statsbudget.Även skallväsentliga avvikelser förklaras.Så snart som möjligt, dock senast , skall en årsredovisning förstaten avseende föregående räkenskapsårlämnas till . Den skallinnehålla resultaträkning, balansräkningoch finansieringsanalys samt detslutliga utfallet på statsbudgetensinkomsttitlar och anslag (38 §).MotionenI motion K40 (mp) föreslås riksdagenbesluta att det i årsredovisningen förstaten även skall ingå miljöeffekter(yrkande 5) och sociala effekter(yrkande 6). Motionärerna anser att deti årsredovisningen enligt 38 § bör ingåen miljöjusterad nettonationalprodukt,miljöskuld och naturresursräkenskapereller motsvarande. Även lämpliga socialamått bör ingå.Finansutskottets yttrandeFinansutskottet tillstyrkerpropositionens förslag om uppföljning,prognoser och utfall. Förslaget innebärenligt utskottet att större krav ställspå uppföljning än vad som varitfallet. Utskottet anser att detta ärmycket eftersträvansvärt. För attriksdagens finansmakt inte skallurholkas, krävs det att dess beslutföljs upp. Detta är enligtfinansutskottet särskilt viktigt närstatsfinanserna är hårt ansträngda ochnär det sker snabba och storaförändringar i de samhällsekonomiskaförutsättningarna.För att regeringen skall kunna styraden statliga verksamheten krävs att densnabbt får tillgång till information omutvecklingen av inkomsttitlar och anslagsamt andra ekonomiska transaktioner sompåverkar statens lånebehov, påpekarfinansutskottet. Detta är enförutsättning för att nödvändigaåtgärder snabbt skall kunna vidtas.I lagförslaget ges regeringen enskyldighet att senast efterett avslutat budgetår för riksdagenredovisa ett preliminärt utfall avstatsbudgeten. Av propositionen framgår(s. 75) att det inte ärmöjligt att lämna en slutgiltig ochkommenterad utfallsredovisning redan ivårpropositionen till följd av derutiner och system som används förredovisning och rapportering i staten.Finansutskottet har inget att invändamot att regeringen blir skyldig attpresentera en preliminär version ivårpropositionen, men anser det önskvärtatt rutinerna på området ändras så attriksdagen redan i samband medfastställandet av följande årsutgiftstak skulle kunna ha en slutgiltigutfallsrapport som del avbeslutsunderlaget. förutsätts att redan på vårenta ställning till en preliminärfördelning av budgetens utgifter påutgiftsområden, såsom gjordes våren1996, är det enligt finansutskottetönskvärt att regeringen lämnar enredogörelse av det preliminäraekonomiska utfallet för det närmastföregående året samt redovisar enbedömning av uppnådda resultat inomutgiftsområdet som underlag förriksdagens ställningstagande.Finansutskottet anser att det föreliggerstora svårigheter att skapa enrättvisande årsredovisning av det slagsom efterfrågas i motion K40 (mp).Finansutskottet hänvisar till att detenligt propositionen (s. 76) bedrivs ettarbete med att utveckla metoder förolika typer av miljöredovisning. Kravbör kunna ställas påföretags och myndigheters redovisning aveffekter på miljön av deras verksamhet,men enligt finansutskottets mening börett krav om miljöredovisning inte angesi budgetlagen. föreslårdärför att konstitutionsutskottetavstyrker motionen.Konstitutionsutskottets bedömningMed propositionens förslag kommer detatt ställas större krav än tidigare påuppföljningen av budgetprocessensgenomförande. Det är, somfinansutskottet påpekar, särskiltviktigt att beslut följs uppi ett läge när statsfinanserna äransträngda och samhällsekonomin snabbtförändras. Konstitutionsutskottetinstämmer således i finansutskottetsyttrande och tillstyrker propositionensförslag om uppföljning, prognoser ochutfall, 35-37 §§.Enligt förslaget till 38 § skallregeringen inom föreskriven tidöverlämna en årsredovisning för statentill , vilken skall ge ensamlad bild av statens finansiellaresultat och ställning. Genom att ensådan årsredovisning överlämnas fullgörsden skyldighet som regeringen har enligtRO 3:2 att redovisa statens tillgångaroch skulder. Motionärerna i motion K40(mp) anser att det i årsredovisningenäven bör ingå miljöeffekter och socialaeffekter. I propositionen uppges att detför närvarande utreds i olika sammanhangvilka krav som bör ställas på företagsoch myndigheters redovisning av effekterpå miljön av deras verksamhet. Närkraven fastställts är det enligtpropositionen naturligt att dessa itillämpliga delar får gälla även förstaten. instämmeri denna bedömning. Utskottet anseremellertid inte att krav på redovisningav miljöeffekter och sociala effekterbör anges i budgetlagen. Motion K40 (mp)yrkandena 5 och 6 avstyrks därför och 38§ i lagförslaget tillstyrks.Utgiftstak och utgiftsramarPropositionenEnligt 39 § kan sådana riktlinjer förden ekonomiska politiken som nämns itilläggsbestämmelse 3.2.1 tredje styckettill RO avse tak för statens utgiftereller utgiftsramar för olikautgiftsområden. Om regeringen avser attanvända ett tak för statens utgifterskall den lämna ett förslag till beslutom sådant tak i den ekonomiskavårpropositionen (40 § första stycket).Syftet med offentliggörandet är enligtpropositionen att stärka detbudgetpolitiska åtagandet. Hur ettsådant tak skall vara avgränsat ellerutformat bör enligt regeringen dock interegleras i lag (prop. s. 78).Riksdagen har med anledning av åretsvårproposition fastställt ett utgiftstakför staten inklusivesocialförsäkringssektorn vid sidan avstatsbudgeten.