bet · GK01AU4 · 1996-12-03 00:00:00 — Denna avsättning finansieras genom vinstavsättning ellernedsättning av den statliga arbetsgivaravgiften.- Hur dessa lokala medel för kompetensutveckling skall användas beslutas genomlokala avtal mellan arbetsgivare och arbetstagare.- Tillsvidareanställning är även i fortsättningen den huvudsakligaanställningsformen.- Nuvarande regler om olika visstidsanställningar ersätts huvudsakligen av enny anställningsform - överenskommen visstidsanställning - som får träffasför , dock högst tolv månader.- Om en arbetsgivare ökar antalet anställda eller mer får avtal om överenskommen visstidsanställning i stället träffasför högst 18 månader.- Visstidsanställda är garanterade ett kompetensutvecklingsbidrag på femprocent av lönen.- Vikariers ställning på arbetsmarknaden stärks genom att en sammanhängandeanställningstid automatiskt ger entillsvidareanställning, om arbetstagaren begär detta.- Deltidsanställda får förtur till högre sysselsättningsgrad om de praktiskaomständigheterna medger detta.- Vid personalinskränkningar skall i första hand de lokala parterna sökaträffa lokalt kollektivavtal om turordning.- Om kollektivavtal om turordning inte kan träffas, gäller principen om ?sistin, först ut? med ett undantag: Arbetsgivaren får undanta högst tvåarbetstagare från turordningen. Dessa arbetstagare skall varanyckelpersoner. Arbetsgivarens beslut skall vara sakligt grundat och kunnabli föremål för juridisk prövning.- Turordningskretsarna knyts endast till driftsenheten och inte tillkollektivavtalsområdet. Den fackliga organisationen skall inte ha rätt attbegära att arbetsgivarens driftsenheter på orten läggs samman till enturordningskrets.- Uppsägningstiden knyts till anställningstid i stället för till ålder.- Fackliga förtroendemän ges ökade möjligheter att arbeta fackligt koncern-övergripande.- Förbundsparterna åtar sig att utöka sitt stöd till de lokala parterna i ettpartsgemensamt arbete mot osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män.- Om det kommer ny lagstiftning eller andra föreskrifter som påverkar avtalethar varje part rätt att häva hela avtalet.- Avtalet skall i första hand tecknas av förbunden på arbetsgivar- ocharbetstagarsidan. Men även enskilda arbetsgivare och arbetstagare skallkunna teckna hela avtalet.Vid en överläggning mellan regeringen och centralorganisationerna påarbetsmarknaden förband sig organisationerna att förhandla iarbetsrättsliga frågor. Mot denna bakgrund uppdrog regeringen den 30 maj 1996åt Statens förlikningsmannaexpedition att tillsätta en medlargrupp med uppgiftatt söka uppnå enighet mellan arbetsmarknadens parter i arbetsrättsligafrågor. Den skulle redovisa sitt uppdragtill regeringen . Parterna utnyttjade sig dock inteav medlargruppen, varför medlargruppen i sin rapport till regeringen den 23augusti 1996 anförde att det inte fanns några förutsättningar för den attfullfölja uppdraget att söka nå enighet mellan arbetsmarknadens parter iarbetsrättsliga frågor.Disposition av betänkandetI det följandet behandlas propositionen och de motioner som har väckts medanledning av den eller på annat sätt har beröring med frågor som omfattas avregeringens förslag. Därefter behandlas övriga motioner som väckts under denallmänna motionstiden, däribland frågor som rör diskriminering i arbetslivetm.m.Allmän inriktning av arbetsrättenPropositionenI propositionen anges att anställningsskyddslagen, som i allt väsentligt komtill , är i behov av en anpassning till de förhållandensom råder på den svenska arbetsmarknaden. Enligt regeringens uppfattningär det bästa sättet att uppnå långsiktigt och stabilt väl fungerandearbetsrättsliga regler att låta parterna själva ta ansvaret för utformningenav reglerna. Med hänsyn till att arbetsmarknadens parter, med undantag förparterna på det statliga området, inte förmår att komma överensi frågan anser regeringen det inte meningsfullt att ytterligare fördröja ennödvändig modernisering av anställningsskyddslagstiftningen.Inriktningen av de åtgärder som föreslås är att underlätta för företagen,särskilt småföretagen, att expandera för att regeringens mål att halvera denöppna arbetslösheten skall kunna uppnås. Hänsyn måste också tastill arbetstagarnas berättigade krav på trygghet. Två viktiga aspekter i detsammanhanget är att främja dels jämställdhet mellan kvinnor och män iarbetslivet, dels invandrares villkor i arbetslivet.I propositionen konstaterar regeringen att det är oklart vilken inverkangraden av anställningsskydd har på utvecklingen av produktiviteten.Regeringens bedömning är att denna inverkan sannolikt är av underordnadbetydelse. Däremot har anställningsskyddsreglerna tydliga effekter påarbetslöshetens och sysselsättningens variabilitet över en konjunkturcykel,och ökade möjligheter till tidsbegränsade anställningar kommer sannolikt attförstärka sysselsättningsexpansionen vid en konjunkturuppgång.För att öka företagens benägenhet att nyanställa föreslås följandeförändringar i anställningsskyddslagen.- Ny möjlighet till tidsbegränsad anställning, överenskommenvisstidsanställning, införs.- Möjligheterna att träffa lokala kollektivavtal utvidgas.- Uppsägningstiden sätts i relation till anställningstidens längd och intetill arbetstagarens ålder.- Tiden för företrädesrätt till återanställning för den som blivit uppsagdförkortas från tolv till nio månader.- En tidsgräns för vikariat införs.- Deltidsanställda arbetstagare som vill ha en anställning med högresysselsättningsgrad eller en heltidsanställning får företrädesrätt till ensådan anställning, under förutsättning att arbetsgivarens behov avarbetskraft därmed tillgodoses.I propositionen pekas på några grundläggande regler i anställningsskyddslagensom enligt regeringens mening inte bör ändras. En sådan är huvudregeln attanställningsavtal skall gälla tills vidare. Behovet av flexiblareanställningsformer tillgodoses genom införandet av den nya anställningsformen,överenskommen visstidsanställning. En annan regel som inte bör ändras ärregeln att en uppsägning från arbetsgivarens sida skall vara sakligt grundad.Regeringen föreslår inte några förändringar av reglerna om turordning viduppsägning på grund av arbetsbrist därför att frågan om turordningen enligtregeringen primärt är de avtalsslutande parternas ansvar.Såvitt avser företrädesrätten till återanställning så behålls den med denovan angivna förändringen när det gäller den tid under vilken arbetstagarenhar företrädesrätt. Den tidsperiod under vilken företrädesrätt tillåteranställning kan förvärvas utökas från två till tre år.När det gäller kompetensutveckling, som enligt regeringen är en viktigframtida reformfråga, hänvisas i propositionen till att denna fråga förnärvarande bereds av (U 1995:09), men också är aktuelli flera andra sammanhang. Regeringen avser att återkomma till denna fråga isyfte att åstadkomma en samlad lösning.I propositionen hänvisas också till andra åtgärder på det arbetsrättsligaområdet. Regeringen har bl.a. tillsatt en särskild utredare (dir.1996:58) med uppgift att utvärdera och analysera effekter och konsekvenser avavregleringen av arbetsförmedlingsmonopolet. Arbetet skall vara slutförtsenast . I propositionen anges också målsättningen att enreglering av distansarbete skall vara genomförd inom tre år.Vidare har regeringen i budgetpropositionen och i en skrivelse till riks-dagen om jämställdhetspolitiken (regeringens skrivelse 1996/97:41) behandlatfrågan om förbättrad lönestatistik för att kunna följa löneutvecklingen förkvinnor och män med anledning av en rapport från ().Slutligen anges i propositionen att reglerna om skadeståndspåföljd inomarbetsrätten bör ses över för att göra det möjligt att i högre grad än i dagbeakta ett företags ekonomiska förhållanden vid utdömande av skadestånd.Regeringen avser att återkomma i frågan under våren 1997.MotionerHär redovisas de motioner som väckts med anledning av propositionen liksomövriga motioner med mera övergripande synpunkter på arbetsrätten.Moderata samlingspartiet förklarar i motion A2 att regeringens förslag ärotillräckliga och att arbetsrätten bör göras om i grunden. En reduktion avarbetsrättslagstiftningen till ett begränsat antal grundläggande regler bör geutrymme för mer individuella avtalslösningar. I avvaktan på en moderniseringav arbetsrättslagstiftningen föreslås att temporära förenklingar införs.Vidare bör det i syfte att främja en konstruktiv lönebildning ställas krav påmedlemsomröstning innan konfliktåtgärder vidtas och bör s.k. sympatiåtgärderförbjudas.Arbetets villkor har enligt ändrats. Marknadsekonomin är tillsin karaktär individuell och den bygger på att enskilda människor både villoch kan utvecklas för sitt eget och det gemensammas bästa. Utvecklingen går såsnabbt att samhället inte kan styras genom kollektiva former. Löpande band förmassproduktion ersätts gradvis av individanpassad företagsamhet. Förändringenär positiv men länder som , som har svårt att anpassa sig till de nyavillkoren, kommer i denna process att drabbas.Det sker vissa förändringar som har särskilt stor betydelse för möjlighetenatt bekämpa arbetslösheten.En förändring är arbetets varaktighet. Det blir allt vanligare attarbetstagare byter arbete. Denna förändring ställer större krav påvidareutbildning och leder till ökad rörlighet.En annan förändring är arbetstiderna. Arbetstiden kommer allt mer attvariera över konjunkturer och livscykler.Den tredje förändringen rör förhållandet mellan arbete och arbetetsförläggning. arbetar av arbetskraften på distans, åtminstoneen dag . Den andelen ökar.Den fjärde förändringen rör förhållandet mellan anställning och företagande.I framtiden kommer alltfler att vara egna företagare.Förändringarna innebär att fackföreningarnas roll kommer att förändras. Dekommer inte längre att vara bärare av rättigheter som egentligen tillkommervarje individ.Det totala regelverket är svåröverskådligt och arbetsmarknadenfungerar dåligt. Maktförhållandena har förskjutits till de fackligaorganisationernas förmån, vilket har lett till att lönebildningen intefungerar. Det är svårt att sluta avtal som tar hänsyn till individuellavillkor. Anställningströskeln har blivit för hög.Arbetsrätten framstår som skyddsregler för ett gammalt samhälle och de ungariskeras att stängas ute.Kvinnors möjligheter att erhålla arbete förbättras inte genom arbetsrätts-liga regler. Det viktiga är att kvinnors arbetsmarknad stärks genom enexpansion av arbetstillfällena. Ytterligare regleringar riskerar att leda tillatt tillväxten hämmas.Det krävs enligt en grundläggande förnyelse av arbetsrätten.Denna förnyelse bör innebära i huvudsak följande.De förändringar som gjordes under den borgerliga regeringstiden år 1991-1994bör återinföras. En förberedelse för mer långtgående förändringar bör inledas.Arbetsrättslagstiftningen bör endast innehålla ett fåtal stadganden som alltidskall iakttas i anställningsförhållanden. Till dessa skall den enskildepersonligen eller genom den organisation, till vilken han eller hon haruppdragit att föra talan, genom förhandling med arbetsgivaren lägga till andraanställningsvillkor av betydelse. Den nya lagstiftningen bör gälla från den 1januari 1999. Turordningsreglerna bör avskaffas. Vidare bör specialdomstolaravskaffas och deras arbetsuppgifter övertas av allmänna domstolar. Det börskapas en mer dynamisk lönesättning. Detta sker bäst genom att den enskildeoch dennes arbetsgivare har det avgörande inflytandet.Även konfliktreglerna bör ändras. En obligatorisk medlemsomröstning börinföras innan konflikter får utlösas. Sympatiåtgärder bör förbjudas. För attge arbetslöshetsbekämpningen en nödvändig kraft bör delar av den nuvarandearbetsrättsliga lagstiftningen sättas ur kraft . Detta skall gällanyanställda. Förhållandena bör kontrolleras av ett särskilt organ.I enlighet med det anförda yrkar att åter introducerarde arbetsrättsliga regler som gällde (yrk. Vidare yrkas attriksdagen begär ett förslag om sådana förändringar som ökar möjligheten förföretag utan kollektivavtal att överenskomma om förenklade arbetsvillkor ienlighet med vad som anförts i motionen (yrk 2). Därutöver yrkas att riksdagenbegär ett förslag till en förenklad arbetsrätt att gälla från den 1 januari1999 (yrk. 3) samt ett förslag om nya regler för konfliktåtgärders utlösande(yrk. yrkar därtill att anställningsskyddslagen sätts urkraft vad gäller nyanställda från till utgången av (yrk. 11).Slutligen yrkas att Arbetsdomstolen skall upphöra (yrk. 8).Avslutningsvis uppger att de anser att beredningen avlagstiftningen har varit oacceptabel. Regeringens synsätt är att det ärparterna som har ansvaret för att den arbetsrättsliga regleringen förändras.Detta är felaktigt eftersom det ankommer på de politiska institutionerna attstifta lag.Motsvarande yrkanden framförs i den under allmänna motionstiden väcktamotionen A277.Folkpartiet liberalerna uppger i motion A1 att man anser att dagenslagstiftning bidrar till att cementera massarbetslösheten och problemen medlönebildningen. De förslag som Socialdemokraterna har lämnat är otillräckliga.Folkpartiet förordar en arbetsrättsreform som går längre i fråga omförändringarna av anställningsskyddslagen och medbestämmandelagen. ÄvenFolkpartiet är kritiskt till beredningen av frågan och hemställer om etttillkännagivande om en parlamentarisk utredning som skall se över arbetsrätten(yrk. 1).Dagens arbetsrättslagstiftning kom enligt till för att man ansågatt den anställde hade en alltför svag position mot arbetsgivaren. Felet äratt organisationerna på både arbetstagar- och arbetsgivarsidan har fått förstort inflytande. Arbetsrätten bör i större grad utformas så att den enskildearbetstagaren och arbetsgivaren får ett större inflytande överanställningsavtalet. hemställer om ett tillkännagivande om dengrundläggande synen på arbetsrätten (yrk. 2).Folkpartiet anser att arbetsrätten bör reformeras så att den lagstiftningsom gällde åter tillämpas i sin helhet. Detta innebär attmöjligheten för företagare att undanta två personer från turordningen böråterinföras. Denna förändring har stor betydelse för småföretagen. En sådanförändring bör träda i kraft (yrk. Vidare föreslås attvetoreglerna i medbestämmandelagen tas bort (yrk. Reglerna försvårar förmindre företag. Utöver detta föreslås att blockadmöjligheterna motenmansföretag bör tas bort. Sådana blockader står inte i rimlig proportiontill vad man vill uppnå med dessa (yrk. 10).Vidare bör en översyn av skadeståndsreglerna göras eftersom småföretagaredrabbas mycket hårt vid bagatellartade fel (yrk. 11).Utöver de föreslagna förändringarna krävs ytterligare åtgärder.Uppdragstagarbegreppet i anställningsskyddslagen bör definieras så att enarbetsgivare kan anlita extern personal utan att ett anställningsförhållandeuppstår. Vidare bör reglerna om att en ny arbetsgivare måste överta personalvid företagsfusioner mjukas upp. Slutligen bör arbetstagarorganisationernastolkningsföreträde begränsas. Medlare bör kunna begära uppskov med varsladstridsåtgärd. begär ett tillkännagivande om framtida reformer ienlighet med vad som anförts (yrk. 12).Avslutningsvis påtalas att förändringar i arbetsrätten inte är den endalösningen på arbetslösheten. Företagspolitiken bör reformeras. Pålönebildningssidan bör kostnaderna för arbetslösheten i högre grad delasmellan staten och de fackliga organisationerna genom att statsbidragen tillarbetslöshetskassorna skärs ned. begär ett tillkännagivande omreformer för att skapa arbete genom företagande (yrk. 13).Motsvarande yrkanden framförs i de under allmänna motionstiden väcktamotionerna A221 (yrk. 19) samt N255 (yrk. 3).Vänsterpartiet anför i motion A3, och i den under allmänna motionstiden väcktamotion A716, att det är fel att påstå att en avreglerad arbetsmarknadomedelbart leder till flera arbeten. Ett försämrat anställningsskydd innebäratt uppsägningar sker snabbare i en lågkonjunktur och att nyanställningar skersnabbare i en högkonjunktur, dvs. konjunkturförändringar slår igenomkraftigare om arbetsrätten avregleras. En arbetsrätt måste vara långsiktig ochstabil för att fungera i såväl konjunkturuppgångar som konjunkturnedgångar ochinte leda till att en allt större krets av människor tvingas till osäkrareanställningsformer.Dagens arbetsrättsregler bygger på en arbetsorganisation med stora enheter,ett direkt ägande och en central styrning. Arbetsmarknaden är numeraannorlunda. Vid anställningsskyddslagens tillkomst var de flestatillsvidareanställda. anställs de flesta på viss tid.Arbetstagarbegreppet bör utvidgas. Det nuvarande begreppet har definierats iett samhälle där tillsvidareanställning var den vanligaste anställningsformen.Genom de förändringar som de nya företags- och anställningsformerna harinneburit är det att utvidga arbetstagarbegreppet så att alla löntagareomfattas av arbetsrätten eller att det utvecklas en ny lagstiftning.Det krävs aktiva insatser vad avser kompetensutveckling. Det är viktigt attde anställda ges rätt till utveckling i arbete för att kunna få eller behållaen anställning (anställningsbarhet). Huvuddelen av kompetensutvecklingen måsteskapas på arbetsplatserna och rätten till den bör regleras i en lagstiftning.Möjligheterna att anställa måste begränsas. Det krävs också attdet införs en lagstiftning som garanterar yttrandefriheten för arbetstagareoch som inte tillåter att den inskränks i anställningsavtalet.Vänsterpartiet begär i motion A716 (yrk. 1) tillsättande av enparlamentarisk utredning som har att föreslå en förstärkt och utveckladarbetsrätt i enlighet med vad som anförts.Regeringens förslag innebär en urholkning av arbetsrätten. De lokala avtalenkommer att motverka enhetligheten. Visstidsanställningar kommer att bli denvanligaste anställningsformen. Detta gäller särskilt vid små företag och inomvissa branscher.Regeringens förslag är ett steg tillbaka. Det efterlyses ett förslag som ut-ökar inflytandet för individen och de fackliga organisationerna och som tarupp frågor om demokrati i arbetslivet, yttrandefrihet, kompetensutveckling,effektiva regler kring nya anställningsformer som uthyrning av arbetskraftm.m. hemställer om ett tillkännagivande om behovet av en nyinriktning av arbetsrättslagstiftningen, motion A3 (yrk. 1).Det föreslås i motion A716 (yrk. 3) att möjligheterna till utköp börbegränsas kraftigt och ges formen av ett principförbud. Undantag skall endastfå medges om det föreligger särskilda/synnerliga skäl. Även skadestånden börhöjas och bestämmas till en viss procent av arbetsgivarens årsomsättning. Enviss del av skadeståndet bör tillfalla staten.För att undvika att föräldralediga samt gravida kvinnor blir sämrebehandlade när avtalsturlistor upprättas föreslås i motion A716 (yrk. 4) attavtalsturlistor alltid skall godkännas av central arbetstagarorganisation närföräldralediga eller gravida är berörda.Miljöpartiet de Gröna påpekar i motion A5 att anställningsskyddslagen är ensocial skyddslagstiftning tillkommen för att ge arbetstagarna en grundläggandetrygghet i arbetet och för att skydda arbetstagarna mot godtycke. Regeringenssynsätt, som det återspeglas i propositionen, är felaktigt. Det skapas intelångsiktigt några nya arbeten genom försämringar av anställningstryggheten.Däremot kan arbetslöshetens och sysselsättningens förändring över enkonjunkturcykel påverkas så att ökade möjligheter till tidsbegränsadeanställningar kan förstärka en sysselsättningsökning vid en konjunkturuppgångrespektive förstärka en nedgång vid en konjunkturnedgång. En arbetsrätt skallvara långsiktigt och stabil så att den kan tillämpas i såväl konjunkturuppgångsom konjunkturnedgång och inte leda till att allt fler tvingas till otryggaanställningsformer. Regeringens förslag är inte någon systematiskt övervägdrättspolitisk linje utan en rad åtgärder av tillfällig, karaktär av vilkanågra kan anses vara motiverade. Enligt bör en översyn göras avarbetsrättens funktion i företag med koncernstruktur (yrk. Vidare börsamspelet mellan arbetsrätten och de socialrättsliga reglerna utredas (yrk.2).Småföretagare bör ha vissa särregler eftersom de är beroende avnyckelpersoner. föreslår i motion A5 (yrk. 3) att företag medhögst tio anställda skall få undanta två anställda från turordningsreglernaunder förutsättning att lagar som förbjuder könsdiskriminering ochföreningsrättskränkning inte kringgås.Miljöpartiet anser att det är viktigt att man får en snar lösning på denproblematik som rör distansarbete. begär därför etttillkännagivande om att frågor rörande distansanställdas anställningsskyddm.m. bör prioriteras (yrk. 9).Kristdemokraterna anför i motion A4 att arbetsrätten i har utformatsför det traditionella industrisamhället. organiseras arbetet på ett heltannat sätt. Anställda har större möjlighet attsjälva planera sitt arbete. Organisationerna har blivit plattare. Det harblivit allt vanligare att delar av arbetstiden är förlagd i hemmet. Det ärdärför nödvändigt att arbetsrätten anpassas till dagens arbetsmarknad.Förändringarna skall skapa enkelhet i regelverket och ger utrymme förflexibilitet och lokalt anpassade lösningar.Kristdemokraterna anser att det bör beslutas om en ny arbetsrätt ochföreslår att beslutar om att förändringar i anställningsskyddslagenoch medbestämmandelagen i huvudsak i enlighet med de förändringar som infördesår . föreslår attmöjligheten att undanta två personer från turordningsreglerna återinförs ochatt tillkännager behovet av en förändrad lagstiftning kringturordningsreglerna (yrk. 16 och 17). Vidare föreslås attprovanställningstiden förlängs från och att regeln i 3 §anställningsskyddslagen som ger arbetstagare rätt att tillgodoräknasig extra anställningstid slopas (yrk. 7 och 11). föreslårockså att arbetstagarorganisationernas vetorätt vid entreprenader slopaseftersom dessa begränsar arbetsgivarnas beslutanderätt (yrk. 18).Kristdemokraterna föreslår slutligen att det införs ett förbud mot blockad motenmansbolag (yrk. Enmansbolag är känsliga för förhållanden utanförbolagets kontroll som påverkar produktionen negativt.Liknande synpunkter framförs i den under allmänna motionstiden väcktamotionen A297 (yrk. 14), där det bl.a. föreslås att beslutar om enmoderniserad arbetsrätt. Vidare föreslås i motionen att visstidsanställningvid arbetsanhopning skall tillåtas upp till två år.Kristdemokraterna föreslår ytterligare förändringar vilka behandlas nedan isamband med behandlingen av de konkreta förslagen i regeringens proposition.Utöver de ovan angivna motionerna har i ett antal enskilda motionerframställts yrkanden som rör mera övergripande synpunkter på arbetsrätten.Flera av dem tar upp frågor om fortsatt översyn av arbetsrätten.Gullan m.fl. (m, fp) begär i motion A702 ett tillkännagivande om enfortsatt översyn av arbetsrätten i syfte att göra arbetsmarknaden mer flexibeloch ge de nytillträdande på arbetsmarknaden större möjligheter tillanställning.Per och () instämmer i motion A701 (yrk. 4) i att detbehövs en ny flexibel arbetsrätt. Vidare föreslås att det införs en möjlighetatt vid sidan av kollektivavtalen teckna civilrättsliga avtal omanställningsförhållandena (yrk. 1).Ola Ström (fp) uppger i motion A717 att han anser att det nuvaranderegelsystemet är svårt att överblicka. Han begär därför ett tillkännagivandeom en ny (yrk. 1) och att det inrättas en arbetsbalk förarbetsrättslig lagstiftning (yrk. Vidare föreslås att det införslagstadgade minimilöner (yrk. 2).I motion Fi203 ansluter sig och () tillförslagen om att de arbetsrättsliga reglerna bör återställas till vad somgällde före regeringsskiftet . Vidare upprepas förslaget attarbetsrätten skall bli föremål för vidare utredning (yrk. 10).Karin m.fl. (fp) har i motion A718 (delvis) yrkanden som tar sikte påvissa äldre regler i anställningsskyddslagen. Motionärerna föreslår i likhetmed att reglerna om den dubbla beräkningen avanställningstiden för anställda skall avskaffas.