bet · GK01UbU4 · 1996-09-26 00:00:00 — Det kan vara fråga omatt etablerandet av den friståendeskolan tvingar kommunen att lägga ner enav sina egna skolor, så att eleverna somskulle ha gått där får avsevärt längreväg än tidigare till den närmastekommunala skolan. Det kan också gällaatt etablerandet av den friståendeskolan motverkar kommunensansträngningar att upprätthålla enkostnadseffektiv skol-organisation,vilket minskar resurserna för övrigaelever i kommunen. För att kunnaföranleda att den fristående skolan inteförklaras berättigad till bidrag bör denegativa följderna enligt regeringenvara påtagliga och av beståendekaraktär.Enligt motion 1995/96:Ub37 (s) bör detvara kommunerna som avgör om friståendeskolor skall få bidrag. Regeringensförslag innebär enligt motionären frångår det kommunala självstyret.Såväl Moderata samlingspartiet,liberalerna ochKristdemokraterna i motion 1995/96:Ub39som i motion 1995/96:Ub40yrkande 3 invänder mot regeringensförslag att rätt till bidrag skall kunnavägras en godkänd skola, om dessverksamhet skulle innebära påtagliganegativa följder för skolväsendet i denkommun där skolan är belägen. Dettaskapar enligt den förstnämnda motionenutrymme för godtycke och politiskttyckande. Enligt centermotionen skallmöjligheten att välja en friståendeskola inte vara avhängig av kommunensekonomi. Motionärerna anser det inteheller rimligt att en kommun skall kunnahindra elever från att välja enfristående skola under förevändning attdessa inte ryms inom den prognos somskolan lämnat. Enligt båda motionernaskall en fristående skola som godkäntsför skolpliktens fullgörande liksomhittills ha automatisk rätt till bidragfrån hemkommunerna.I båda motionerna avstyrks regeringensförslag att slopa vad motionärernakallar den garanterade ersättningsnivåni bidraget till fristående skolor.Enligt motion 1995/96:Ub39 (m, fp, kds)yrkande 2 visar erfarenheten attkommunerna strävar efter att hålla sittbidrag till fristående skolor så lågtsom möjligt, eftersom dessa uppfattassom, och är, konkurrenter till de avkommunerna drivna skolorna.Motionärerna vill också (yrkande 3) attdet i skollagen skall införas enbestämmelse om att det är den totalakostnaden för skolverksamheten som skallutgöra grunden för schablonersättningentill fristående skolor. Centerpartietinstämmer enligt motion 1995/96:Ub40 (c)yrkande 1 i principen att friståendeskolor och kommunala skolor skallerhålla bidrag på samma grunder, menanser att lagförslaget är alltför vagtformulerat för att de friståendeskolorna skall kunna hävda principen ipraktiken. Konkurrensförhållandet gördet orimligt att kommunen ensidigt skallavgöra bidragsnivån för en friståendeskola, varför det borde vara självklartatt komplettera den föreslagnalagstiftningen med en lägsta garanteradersättningsnivå från kommunerna.Utskottet anser inte att kommunernaskall avgöra om en fristående skolaskall ha rätt till bidrag. Motion1995/96:Ub37 avstyrks.Förslaget att en fristående skola pågrundskolenivå inte skall förklarasberättigad till bidrag från elevernashemkommuner, om dess verksamhet skulleinnebära påtagliga negativa följder förskolväsendet i lägeskommunen, motsvararvad som gällt - efterförslag från den dåvarande regeringen -för fristående gymnasieskolor. Liksomregeringen anser utskottet atthuvudregeln bör vara att en skola somgodkänts också skall förklaras ha rätttill bidrag. Kommunens möjlighet attfullgöra sin skyldighet att bereda allaskolpliktiga barn och ungdomar en godutbildning nära hemmet måste enligtutskottets mening vara utgångspunkten.Rätten att välja en fristående skolaskall finnas, men den kan inteöverordnas denna kommunens oavvisligaskyldighet. Utskottet vill understrykavad regeringen anför om att det skallankomma på lägeskommunen att påvisa -alltså inte bara påstå - att de negativaföljderna har bestående karaktär och ärså påtagliga att bidrag inte bör ges.Därigenom att en central statlig instans- - skall fatta beslutom bidragsrätten, och genom att dessbeslut kan överklagas hos allmänförvaltningsdomstol, anser utskottetatt riskerna för godtycke är undanröjda.Uskottet vill påpeka att en kommun intekan vägra att betala bidrag till enfristående skola som harförklarat bidragsberättigad. En kommunkan alltså inte hindra elever från attvälja en fristående skola underhänvisning till den prognos som legattill grund för att skolan förklaradesbidragsberättigad. Till friståendeskolors möjligheter att växa återkommerutskottet i det följande.När det gäller bidragets storleknoterar utskottet att såväl regeringensom motionärerna i motionerna1995/96:Ub39 och Ub40 anser attfristående skolor skall få arbeta undervillkor som är likvärdiga med dem somgäller för kommunala skolor. mening tillgodoses detta bästmed det förslag som regeringen har lagtfram. Regeringen anser att det är avstörsta vikt att slå vakt om varje elevsrätt till en likvärdig utbildning,varhelst den anordnas. För att elever ifristående skolor skall kunna få enlikvärdig utbildning med den som ges ikommunens egna skolor skall elevernasbehov, oavsett skola, bedömas på ettlikvärdigt sätt. Liksom regeringen anserutskottet att ett schabloniserat bidragskulle innebära en betydande risk föratt miniminivån uppfattas som både golvoch tak för bidragsgivningen. Att så ärfallet bekräftas också i motion1995/96:Ub39 (m, fp, kds). Detföreslagna systemet förutsätter attkommunerna utvecklar tydliga regler försin resursfördelning och att dessa gåratt utvärdera. Det förutsätter också attden fristående skolan får insyn i hurbidraget beräknas, så att skolan utifrånsitt elevantal kan göra en preliminäruppskattning av bidraget för kommandeår.Med det anförda föreslår utskottet attriksdagen med avslag på motionerna1995/96:Ub37, 1995/96:Ub39 yrkande 2 och1995/96:Ub40 yrkandena 1 och 3 antarregeringens förslag till lag om ändringi skollagen såvitt avser 9 kap. 6 och 6a §§. Yrkande 3 i motion 1995/96:Ub39avser en komplettering till skollagens 9kap. 6 § i dess nuvarande lydelse ochavstyrks därför också.Reglerna för bidragsgivning tillfristående skolor har ocksågällt för hemkommunens bidragsgivningnär en kommun utöver sin skyldighet taremot en elev från en annan kommun.Bestämmelser om detta finns i 4 kap. 8 a§ skollagen. Regeringen föreslår attnämnda paragraf ändras så att den ävenfortsättningsvis överensstämmer medbidragsreglerna för friståendegrundskolor.Utskottet har inget att invända motregeringens förslag, utan tillstyrkerdetta.Regeringen föreslår att friståendeskolor (utom internationella skolor)skall vara skyldiga att erbjudaskolhälsovård. Detta föranleder förslagom en ny paragraf, 7 a, i 14 kap.skollagen.Utskottet tillstyrker regeringensförslag.I motion 1995/96:Ub40 (c) anförs(yrkande 2) att förslaget att friståendeskolor skall vara skyldiga att erbjudahemspråksundervisning och skolhälsovårdbör kompletteras med villkor för hurdessa åtaganden skall finansieras, ochatt det klart bör framgå att olikaanordnare kan anlitas för genomförandet.Utskottet hänvisar till regeringensförslag, som utskottet i det föregåendehar tillstyrkt, att fristående skolor pågrundskolenivå skall tilldelas bidragenligt samma grunder som tillämpas förkommunens egna motsvarande skolorutifrån skolans åtagande och elevernasbehov. Av detta följer atthemkommunernas bidrag skall finansieraäven hemspråksundervisning ochskolhälsovård som ingår i den friståendeskolans åtagande. Utskottet utgår frånatt en fristående skola i sin ansökan omgodkännande kommer att ange genom vilkenanordnare den avser att fullgöraskyldigheten att anordnahemspråksundervisning och skolhälsovård,och att i sin prövning tarställning till om den planeradeanordningen är tillfredsställande.Utskottet anser därför att böravslå motion 1995/96:Ub40 yrkande 2.Även i fråga om skolskjuts börlikvärdiga villkor gälla för friståendeskolor som för kommunala, anförs det imotion 1995/96:Ub40 (c) yrkande 7.Utskottet vill med anledning avyrkandet anföra följande.Enligt skollagen (4 kap. 7 §) harkommunen skyldighet att sörja förskolskjuts åt elever i omdet behövs med hänsyn till färdvägenslängd, trafikförhållandena,funktionshinder hos en elev eller någonannan särskild omständighet. Dennaskyldighet gäller dock inte elever somväljer en annan skola än densom kommunen eljest skulle ha placeratdem i och inte heller elever ifristående skolor. Vid sin behandling avett motionsyrkande liknande det nuförevarande anförde utskottet ibetänkandet 1991/92:UbU22 (s. 15) attdet skulle föra mycket långt och kunnaåsamka kommunerna stora kostnader, omskyldigheten att sörja för skolskjutsutvidgades till att gälla även eleversom väljer annan skola än den somkommunen eljest skulle ha anvisat. Dettaär fortfarande utskottets uppfattning.Det bör tilläggas att ingenting hindraren kommun från att åta sig att stå förskolskjuts till en elev i en friståendeskola, om kommunen finner det skäligtt.ex. därför att den närmaste kommunalaskolan är så belägen att eleven, om haneller hon hade gått där, skulle ha varitberättigad till skolskjuts.Utskottet föreslår att avslårmotion 1995/96:Ub40 yrkande 7.5. Fristående gymnasieskolor ochgymnasiesärskolorSedan den 1 juli 1993 gäller att enfristående gymnasieskola av regeringenkan förklaras berättigad till bidragfrån elevernas hemkommuner. Motsvarandegäller förfristående gymnasiesärskolor. Regeringenföreslår nu att övertar dennauppgift. beslut skall kunnaöverklagas hos allmänförvaltningsdomstol. Vidare föreslås denändringen att ansökan om att förklarasberättigad till bidrag skall ingesdirekt till , och attSkolverket skall begära in yttrandenfrån lägeskommunen och närliggandekommuner. Den regionala bedömning som nugörs av länsstyrelserna föreslåsupphöra. Liksom skall enfristående gymnasieskola inte förklarasberättigad till bidrag från elevernashemkommuner, om utbildningen i denfristående skolan skulle innebärapåtagliga negativa följder förskolväsendet i lägeskommunen ellernärliggande kommuner. Motsvarandebegränsning föreslås nu bli införd ävenför fristående gymna-siesärskolor. Ipropositionen understryks attbedömningen skall avse följderna på långsikt.Regeringen föreslår att det införs somvillkor för bidragsrätt att denfristående gymnasieskolan ellergymnasiesärskolan dels motsvarar denvärdegrund som gäller för utbildninginom det offentliga skolväsendet, delsstår öppen för alla som har rätt tillmotsvarande utbildning i gymnasieskolaneller gymnasiesärskolan. Liksomfristående skolor på grundskolenivåskall dock fristående gymnasieskolor ochgymnasiesärskolor kunna göra undantagför sådana ungdomar vilkas mottagandeskulle medföra att betydandeorganisatoriska eller ekonomiskasvårigheter uppstår för skolan. Denfristående skolan skall också, inomramen för värdegrunden, kunna ha enkonfessionell inriktning.Om den fristående skolan inte kommeröverens om annat med elevernashemkommuner, skall dessa - liksomhittills - erlägga det belopp somregeringen eller den myndighet somregeringen bestämt har föreskrivit.Möjligheten för regeringen att delegeradetta till myndighet är ny, när detgäller gymnasiesärskolan.De nuvarande bestämmelserna i skollagenom hur bidraget skall betalas utföreslås utgå. Regeringens avsikt är attmeddela motsvarande regler iförordningsform.I motion 1995/96:Ub38 (m) begärs etttillkännagivande till regeringen omförändring av reglerna för beräkning,fastställande och utbetalning av bidragtill fristående gymnasieskolor.Motionärerna påpekar att det är enövermäktig uppgift för en friståendeskola med elever från ett stort antalkommuner att förhandla med varje elevshemkommun. Bidraget bör enligt derasmening i första hand bestämmas utifrånav regeringen fastställdaberäkningskriterier och i andra handutgå i form av ett minimibelopp. Vidareskall ingen hänsyn tas till befaradenegativa effekter på kommunernas ekonomieller deras skolväsen. Bidragen börutbetalas terminsvis, och elever somslutar bör ingå i bidragsunderlagetunder hela terminen.Vad som anförs i motion 1995/96:Ub39(m, fp, kds) yrkande 1 om skolansvärdegrund får anses avse ävenfristående gymnasieskolor ochgymnasiesärskolor. Detsamma gäller vadsom i nämnda motion, yrkande 4, och imotion 1995/96:Ub40 (c) yrkande 5 anförsom att fristående skolor skall varaöppna för alla.Utskottet anser inte att börställa sig bakom de förändringar ivillkoren för bidrag till friståendegymnasieskolor som förespråkas i motion1995/96:Ub38. Motionen bör såledesavslås av riksdagen.De förändringar i lagregleringen avbidrag till fristående gymnasieskoloroch gymnasiesärskolor som regeringenföreslagit bör enligt utskottets meningbifallas. När det gäller skolansvärdegrund hänvisar utskottet till vadsom anförts om detta i det föregående(avsnitt 2). En obegränsad skyldighetför fristående gymnasieskolor ochgymnasiesärskolor att vara öppna föralla - även elever vilkas mottagandeskulle medföra att betydande ekonomiskaeller organisatoriska svårigheteruppstår för skolan - är enligtutskottets mening inte realistisk.Med det anförda föreslår utskottet attriksdagen med avslag på motionerna1995/96:Ub39 yrkandena 1 och 4 samt1995/96:Ub40 yrkande 5, samtliga i dennadel, antar regeringens förslag till lagom ändring i skollagen såvitt avser 9kap. 8, 8 a, 8 b, 8 c, 9 och 10 §§.6. Återkallande av bidragsrättEn fristående skolas rätt till bidragfrån elevernas hemkommuner kan undervissa förutsättningar återkallas. Detkan ske bl.a. om skolan tar ut avgifteri strid mot skollagens bestämmelsereller om skolan vägrar att delta iSkolverkets uppföljning och utvärdering.Regeringen föreslår nu att bidragsrättenockså skall kunna återkallas omverksamheten i den fristående skolanförändras i sådan utsträckning att detinnebär påtagliga negativa följder förskolväsendet i lägeskommunen eller - närdet gäller fristående gymnasieskolor ochgymnasiesärskolor - i närliggandekommuner.På detta förslag till inskränkning ifristående skolors rätt att växa yrkasavslag i motion 1995/96:Ub40 (c) yrkande4. Även i motion 1995/96:Ub39 (m, fp,kds) anförs - utan något formelltyrkande - att fristående skolor skalltillåtas att växa.Utskottet noterar att påtagliganegativa följder för skolväsendet ikommunen redan utgör ett hinder för attge en fristående gymnasieskolabidragsrätt. Utskottet har i detföregående tillstyrkt motsvarandebestämmelse beträffande friståendeskolor på grundskolenivå. Detta byggerpå tanken att kommunernas möjligheteratt fullgöra sin egen skyldighet atterbjuda eleverna utbildning igrundskolan, särskolan, gymnasieskolaneller gymnasiesärskolan måsteupprätthållas. En fristående skola somväxer kraftigt utöver vad som förutsågsnär bidragsrätten beviljades kan kommaatt göra det omöjligt för kommunerna attfullgöra sin skyldighet gentemoteleverna. Den föreslagna möjligheten attåterkalla bidragsrätt är därför enligtutskottets mening nödvändig. Utskottetföreslår således att medavslag på motion 1995/96:Ub40 yrkande 4antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen såvitt avser 9 kap.12 § andra och tredje styckena samt 14 §andra stycket.7. Statlig tillsyn och insynm.m.En fristående skola skall enligt motion1995/96:Ub39 (m, fp, kds) yrkande 6 ingåi lägeskommunens skolplan med enrättvisande beskrivning.Utskottet erinrar om att det iskollagen (2 kap. 8 §) föreskrivs attkommunfullmäktige skall anta enskolplan, som skall visa hur kommunensskolväsende skall gestaltas ochutvecklas. Av skolplanen skall särskiltframgå de åtgärder som kommunen avservidta för att uppnå de nationella målsom har satts upp för skolan. Kommunenskall kontinuerligt följa upp samtutvärdera skolplanen. Utöver dennaparagraf i skollagen finns inga bindandebestämmelser om hur en skolplan skallvara beskaffad. Det är inte givet att enskolplan över huvud taget innehållernågon beskrivning av de skolor som vidplanens antagande finns i kommunen.Utskottet föreslår att avslårmotion 1995/96:Ub39 yrkande 6 i dennadel.Regeringen föreslår att den kommun därden fristående skolan är belägen skallha rätt till insyn i verksamheten hos enfristående skola som får bidrag frånelevernas hemkommuner. I denutsträckning som lägeskommunen bestämmerskall en sådan fristående skola ocksåvara skyldig att delta i den kommunalauppföljningen och utvärderingen avskolan. En bestämmelse om detta föreslåsbli införd i skollagens 9 kap. 11 och 13§§.Mot förslaget om insyn riktasinvändningar i motionerna 1995/96:Ub39(m, fp, kds) yrkande 6 och 1995/96:Ub40(c) yrkande 10. Eftersom kommunerna inteär huvudmän för de fristående skolornafinns det ingen anledning att de harinsyn i deras verksamhet, hävdarmotionärerna. De anser att det räckermed tillsyn.Utskottet anser att den föreslagnarätten för lägeskommunen till insyn iden fristående skolans verksamhet kommeratt kunna bidra till bättre förståelsehos kommunerna för respektive friståendeskolas särart och bättre förutsättningarför ett konstruktivt samarbete när bådaparter önskar detta. Insynen är enförutsättning för att kommunen skallkunna göra en rättvis bedömning avskolans bidragsbehov grundat på skolansåtagande och elevernas behov, och engaranti för att kommunens medel förutbildning används för avsedda ändamål.Utskottet anser därför att böravslå motionerna 1995/96:Ub39 yrkande 6i denna del samt 1995/96:Ub40 yrkande10.De fristående skolorna skall liksomhittills vara skyldiga att delta iSkolverkets uppföljning och utvärdering,men det är inte rimligt att de ocksååläggs att medverka i de uppföljningaroch utvärderingar som kommunen gör isina egna skolor, anförs det i motion1995/96:Ub39 (m, fp, kds) yrkande 6.Enligt motion 1995/96:Ub40 (c) yrkande 9bör uppföljning och utvärdering ske isamråd med de fristående skolorna.Regeringens förslag uppfyller intekravet på rättssäkerhet för defristående skolorna, hävdarmotionärerna.Utskottet delar regeringens uppfattningatt uppföljning och utvärderingskall ses som ett stöd för elevernasrätt till en likvärdig utbildning. Dennarätt är viktig för alla elever, såväl ikommunala som i fristående skolor.Utskottet förutsätter att såväl denkommunala som den fristående skolandeltar i både förarbetet ochefterarbetet av den kommunalautvärderingen. Vid utformningen avutvärderingen skall hänsyn tas till denfristående skolans pedagogiska särart.Med hänvisning till det anförda föreslårutskottet att avslårmotionerna 1995/96:Ub39 yrkande 6 idenna del samt 1995/96:Ub40 yrkande 9.Med hänvisning till vad utskottet häranfört föreslår utskottet att riksdagenantar regeringens förslag till lag omändring i skollagen såvitt avser 9 kap.11 och 13 §§.8. SekretessfrågorRegeringen föreslår en ny bestämmelse i9 kap. skollagen som innebär atttystnadsplikt skall gälla i friståendeskolors elevvårdande verksamhet föruppgift om enskilds personligaförhållanden. Tystnadsplikten föreslåsockså omfatta uppgifter hos friståendeskolor i ärende om tillrättaförande aven elev eller om skiljande av en elevfrån vidare studier. Den föreslagnabestämmelsen i skollagen motsvarar vadsom för det offentliga skolväsendet ärstadgat i sekretesslagen (7 kap. 9 §).Sekretesslagen är inte tillämplig påfristående skolor, eftersom dessa inteomfattas av offentlighetsprincipen.Utskottet anser att regeringens förslagär väl motiverat och tillstyrker attriksdagen antar förslaget till lag omändring i skollagen såvitt avser 9 kap.16 a §.I motion 1995/96:Ub39 (m, fp, kds)yrkande 8 föreslås att det skall görasmöjligt att hemlighålla elevs adress igrund- och gymnasieskolan när elevensföräldrar av något skäl har skyddadidentitet genom sekretessmarkering ifolkbokföringen. Då många personer somriskerar förföljelse har barn iskolåldern kan en förföljare eljest,hävdar motionärerna, nå sina offer genomadressuppgifter i skolan.Utskottet konstaterar att ett förslagav samma innebörd har lagts fram avUtredningen om vissafolkbokföringsfrågor. Remissbehandlingenav dess betänkande (SOU 1996:68) Någrafolkbokföringsfrågor har nyligenavslutats, och ärendet bereds förnärvarande i regeringskansliet.Utskottet, som har förståelse för detbehov som ligger bakom motionsyrkandet,anser dock att inte börföregripa regeringens beredning avärendet, varför utskottet föreslår attriksdagen avslår yrkandet omtillkännagivande.9. Befrielse från undervisningen ireligionskunskapEnligt 3 kap. 12 § första stycketskollagen (1985:1100) skall på begäranav en skolpliktig elevs vårdnadshavareeleven befrias från skyldighet att deltai annars obligatoriska inslag iverksamheten, om det med hänsyn tillsärskilda omständigheter inte är rimligtatt kräva att eleven deltar.Befrielse skall alltid medges frånundervisning i religionskunskap, omeleven tillhör ett trossamfund, som harregeringens tillstånd att i skolansställe ombesörja sådan undervisning, ocheleven visar att han deltar i denna (3kap. 12 § andra stycket skollagen).Trossamfund som har fått tillstånd attmeddela religionsundervisning är bl.a.Katolska kyrkan i samt vissajudiska och muslimska församlingar(SKOLFS 1991:13).Motsvarande möjligheter till befrielsefrån utbildningsinslag gäller enligt 15kap. 13 § skollagen för den som efterskolpliktens upphörande genomgårutbildning inom det offentligaskolväsendet eller annan utbildning medstöd av skollagen.Regeringen föreslår nu att skollagensbestämmelse om rätt till befrielse frånskolans religionsundervisning för eleversom tillhör vissa trossamfund upphävs.Utskottet erinrar om att ett liknandestadgande i då gällande skollagstiftningmotiverade en svensk reservation tillartikel 2 i första tilläggsprotokolletav till 1950 årseuropeiska konvention angående skydd förde mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna. Artikel 2innehåller en bestämmelse enligt vilkeningen får förvägras rätten tillundervisning. Vidare föreskrivs att vidutövandet av den verksamhet som statenkan ta på sig i fråga om utbildning ochundervisning skall staten respekteraföräldrarnas rätt att tillförsäkra sinabarn sådan utbildning och undervisningsom står i överensstämmelse medföräldrarnas religiösa och filosofiskaövertygelse. Enligt det svenskaförbehållet mot artikeln kunde Sverigeinte medge föräldrar rätt att för sinabarn erhålla befrielse från skyldighetenatt delta i kristendomsundervisning,såvida inte barnen hade en annantrosbekännelse än ochför dessa var anordnadtillfredsställandereligionsundervisning.Riksdagen beslutade attinkorporera i svenskrätt med slopande av den svenskareservationen till artikel 2 i förstatilläggsprotokollet (prop. 1993/94:117,bet. KU24, rskr. Därvid fästesavgörande vikt vid det allmänna synsättsom Europeiska kommissionen för demänskliga rättigheterna anlagt, nämligenatt det grundläggande är barnets rätttill en saklig och allsidigundervisning. Föräldrars övertygelse kanendast respekteras i den mån den intestår i konflikt med denna rätt. Detinnebär att föräldrar inte på grund avsin rätt till övertygelse kan vägrabarnet rätten till utbildning.Reservationen återkallades av regeringeni . Sedan den 1 januari 1995är och desstilläggsprotokoll svensk lag (SFS1994:1219).I sitt betänkande om läroplanen för detobligatoriska skolväsendet (Lpo 94) ochskolans värdegrund tog utskottet upp dennu aktuella bestämmelsen i skollagen omrätt till befrielse från skolansreligionsundervisning. Mot bakgrund avvad utskottet anfört om att skolansundervisning skall vara icke-konfessionell förutsatte utskottet attregeringen noga skulle följa ochanalysera frågan om denna bestämmelseborde finnas kvar (bet. 1993/94:UbU1s. 26).Utskottet har samma uppfattning somregeringen att rätten till befrielsefrån undervisningen i religionskunskapför elever som tillhör vissa trossamfundnu bör upphävas. Denna undervisningsyftar till att ge alla elevergrundläggande kunskaper om religioneroch livsåskådningar. Andratrosuppfattningar än den egna skalldärvid behandlas sakligt och medrespekt. Religionsundervisningen skallfrämja en öppen diskussion kring tros-och livsåskådningsfrågor samt bidra tillatt elever med olika traditioner och medolikartad kulturell bakgrund kan förståoch respektera varandra och varandrasvärderingar.