bet · GK01JoU1 · 1996-11-28 00:00:00 — att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om potatisodling i norraSverige,12. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utnyttjande avmiljöprogrammet,13. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om synliggörande av denorrländska landskapstyperna imiljöprogrammet,14. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behållande av dagensarealkrav i öppet odlingslandskap,15. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om avbytartjänsten samt skogs-och lantbrukshälsan,16. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om investeringsstöd.1996/97:Jo246 av m.fl.(s) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ett basstöd med miljökrav,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ett enkelt regelverk,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att det nya stödet skallsamverka med det befintligamiljöprogrammet,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om vallproduktion med klartdefinierade miljökrav i hela landet,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om regional fördelning ochstödområde 4,6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om medfinansiering från EU,7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om sysselsättningseffekterna.1996/97:Jo248 av () variyrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att gentemot EU driva kravetom korrigerad gränslinje för LFA-stöd såatt socknarna Kvarsebo, ,och skogsbygdfortsättningsvis erhåller stöd,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att gentemot EU driva kravetatt det stora skogsbygdsområdet mellanÖstgötaslätten i söder och ochSödermanlands slättbygder i norr förs ini 5B-stödområdet,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att vid översynen av LFA-indelningen tillse att de bygder somklassats för lågt lyfts upp till korrektklass.1996/97:Jo249 av m.fl. (m)vari yrkas3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om nivån på anslaget B 10 inomutgiftsområde 23,4. att beslutar att underanslaget B 12 inom utgiftsområde 23anvisa ett i förhållande till regeringenökat anslag med i enlighetmed vad som anförts i motionen,5. att beslutar att underanslaget C 1 inom utgiftsområde 23anvisa ett i förhållande till regeringenminskat anslag med ienlighet med vad som anförts i motionen,6. att beslutar att underanslaget C 4 inom utgiftsområde 23anvisa ett i förhållande till regeringenökat anslag med i enlighetmed vad som anförts i motionen,7. att beslutar att underanslaget inom utgiftsområde 23anvisa ett i förhållande till regeringenminskat anslag med ienlighet med vad som anförts i motionen,8. att beslutar att underanslaget H 1 inom utgiftsområde 23anvisa ett i förhållande till regeringenökat anslag med i enlighetmed vad som anförts i motionen.1996/97:Jo251 av ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om bidraget till bifonden.1996/97:Jo253 av ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändrad indelning vidfastställande av arealersättningsområdenoch LFA-ersättningsområden i Skaraborgslän.1996/97:Jo255 av ochGullan () vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om miljöstöd till de lantbrukaresom förlorat regionalstöd - främst då iområde 4,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om 20-ko-begränsningen inom LFA-stödet,3. att hos regeringen begären konsekvensanalys i enlighet med vadsom anförts i motionen,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utformningen av ettinvesteringsstöd.1996/97:Jo256 av ochMargareta () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omavbytartjänsten.1996/97:Jo257 av m.fl.(c) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utformningen av det utökademiljöstödsprogrammet,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om förändrade gränser för LFA-områden,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om organisationen av den svenskajordbruksadministrationen.1996/97:Jo258 av ochAgne () vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om svenskt lantbrukskonkurrenssituation och åtgärdsprogramvid utformningen av det utökademiljöstödsprogrammet,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om beaktande av Ölandssärställning,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om avbytarverksamheten,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av kriterier ochgränsdragning beträffande LFA-stöd,6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av hänsyn till lokalaförhållanden, ökad flexibilitet och enmera modifierad tillämpning beträffandemiljöersättningsprogrammet.1996/97:Jo303 av m.fl. (s)vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om iVästernorrland.1996/97:Jo304 av . (mp) vari yrkas19. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om skogsvårdsorganisationen.1996/97:Jo312 av ochBengt () vari yrkas4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ekonomiskt stöd tillskogsvård,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till skogsbilvägar.1996/97:Jo403 av m.fl.(s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en allmänfiskevårdsavgift.1996/97:Jo408 av m.fl. (m)vari yrkas10. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om anslaget till fiskevård.1996/97:Jo410 av ochBengt () vari yrkas2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om fiskevårdens behov ochkostnaderna för densamma.1996/97:Jo515 av m.fl.(c) vari yrkas3. att ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts ombestrålning av vissa livsmedel,1996/97:Jo522 av och () vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om fördjupad forskning omsamband mellan komponenter i livsmedeloch fysiologiska funktioner -livsmedelsrelaterad näringsforskning.1996/97:Jo530 av m.fl.(mp) vari yrkas1. att avslår regeringensförslag att godkänna vad regeringenförordat om bestrålning av vissalivsmedel,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att bestrålning av kryddorinte skall vara tillåten,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att import av bestråladelivsmedel inte skall vara tillåten.1996/97:Jo601 av m.fl.(c) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av skogligutbildning och forskning i södraSverige.1996/97:Jo602 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om Alnarp.1996/97:Jo603 av ochJan-Olof () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts ombehovet av statliga satsningar på FoU-arbetet inom skogsnäringen.1996/97:Jo604 av . (m) vari yrkas2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om skapande av ett samlatlivsmedelstekniskt forsknings- ochutvecklingsprogram.1996/97:Jo773 av tredje vice talmanChrister Eirefelt (fp) vari yrkas3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om reglerna för miljöstöd närdet gäller ersättning för våtmarker.1996/97:Jo775 av () vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av att regleravseende anläggning av våtmarker och avsmåvatten får en ändamålsenligareutformning,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att inom EU arbetaför ändrade regler vad avser våtmarker,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om möjlighet att medfinansieraanläggande av våtmarker och småvatten.1996/97:Jo797 av m.fl.(mp) vari yrkas5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att jordbruketsmiljöersättningar kompletteras så attersättning kan utgå även till odling aväldre genetiskt värdefulla kulturväxteroch ogräs.1996/97:Jo902 av ochKjell () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts ombehovet av en samlad rovdjurspolicy ochersättningsbestämmelser vidrovdjursskador.1996/97:Jo903 av () variyrkas1. att hos regeringen begären utredning för att skyndsamt ta framunderlag för en nationell strategi förbalansering av rovdjursstammarna ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om skador orsakade av rovdjur.1996/97:Jo907 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om återinförande av varg till 27och 28 §§ jaktförordningen.1996/97:Jo908 av ochLennart Brunander (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omåterinförande av ersättning för samtligatamdjur som dödas av stora rovdjur.1996/97:Jo909 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om återinförande av varg i 27och 28 §§ jaktförordningen.1996/97:Jo910 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ersättning för skadorförorsakade av de fyra stora rovdjuren.1996/97:Jo913 av Bo Finnkvist och JarlLander (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ersättning tillägare av rovdjursrivna tamdjur.1996/97:Jo921 av ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändring av 29 a §jaktförordningen.1996/97:Jo926 av ochGullan () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär enutredning om en nationell strategi förbalansering av rovdjursstammarna ienlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:Jo927 av m.fl. (m)vari yrkas2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behov av balans irovdjursstammen.1996/97:Jo929 av ochGullan () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omersättning för skador vållade avrovdjur.1996/97:K918 av () variyrkas6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en garanti för att det nyaersättningssystemet för rovdjursrivnarenar kan leva vidare,7. att beslutar om oförändratprisstöd till renkött och såledesbehåller nivån per kilo för vuxenren och per kilo för renkalv och ibudgeten för detta ändamål avsätter 5miljoner kronor,8. att beslutar att förrovdjursinventeringen kommande vinteravsätta i budgeten.1996/97:A432 av m.fl. (c)vari yrkas21. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om forskning och utveckling inomskogsnäringen.Motioner väckta med anledning avproposition 1996/97:5 Forskning ochsamhälle1996/97:Jo1 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om forskning och utveckling inomdet ekologiska lantbruket.1996/97:Ub5 av m.fl.(fp) vari yrkas22. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att SLU och böröverföras till Utbildningsdepartementetsansvarsområde.1996/97:Ub10 av m.fl.(mp) vari yrkas16. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om krav på att naturvårds- ochmiljöskyddsaspekter beaktas vid enutredning om samordnad skogsindustriellforskning,17. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att den kommande utredningenvad gäller forskning och utveckling inomlivsmedelsindustrin inte får saknaexplicita krav på att livsmedel skallframställas på ett miljövänligt sätt ochvara hälsosamma,20. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att bör överföras tillUtbildningsdepartementet.1996/97:Ub411 av m.fl. (m)vari yrkas37. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av kvalificeradforskning inom Jordbruksdepartementetsområde.Utfrågningar, uppvaktningar m.m.Representanter förJordbruksdepartementet har lämnatinformation om de regionala stödsystemeninom jordbruket. Vidare har utskottetuppvaktats av representanter för LRF:sNorrlandsgrupp, LRF , SLU:sstudentkår (SLUSS) och Svenska SamernasRiksförbund.Utskottet har mottagit ett antalskrivelser i ärendet. InledningUtgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk,fiske med anslutande näringarUtgiftsområdet omfattar frågor rörandeinternationellt samarbete inomJordbruksdepartementets ansvarsområde,jordbruk, trädgårdsnäring, fiske,rennäring, djurskydd, djurhälsovård,livsmedel, utbildning och forskning samtskogsnäring. utgifter för ,, , ,, , Lantbruksuniversitetetoch Skogs- och jordbruketsforskningsråd. Inom utgiftsområdetredovisas även utgifter inom ramen förEG:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP)och den gemensamma fiskepolitiken.Jordbruksutskottet har i yttrande den24 till finansutskottetöver proposition 1996/97:1Budgetpropositionen för jämtemotioner tillstyrkt regeringens förslagtill utgiftsramar inomjordbruksutskottets beredningsområde,dvs. för utgiftsområdena 20 Allmän miljö-och naturvård och 23 Jord- ochskogsbruk, fiske med anslutandenäringar. Efter behandling ifinansutskottet har genombeslut bl.a.fastställt utgiftsramen förutgiftsområde 23 till 13 324 082 000 kr.Beslutet överensstämmer med regeringensförslag. Detta innebär att huvuddelen avde motioner som berör enskilda anslagbör avslås på den grunden att de interyms inom den beslutade utgiftsramen.Regeringens förslag för innebäratt reserveras förinternationellt samarbete inomJordbruksdepartementets ansvarsområde,11 för jordbrukoch trädgårdsnäring, 173,7 miljonerkronor för fiske, 75,7 miljoner kronorför rennäring m.m., 264,9 miljonerkronor för djurskydd och djurhälsovård,172,för livsmedel, för utbildning ochforskning samt förskogsnäring. Förslagen innebär attbesparingarna uppgår till sammanlagt 223miljoner kronor inklusive den avriksdagen tidigare (prop. 1995/96:150,FiU10, rskr. Ramen utökasgenom omföringar till och från andrautgiftsområden med ,tillskott av EU-medel med 366 miljonerkronor, budgettekniska justeringar med26 samt finansiering avmiljöersättningsprogram med 300 miljonerkronor. Besparingarna tillsammans medden i förhållande till vårpropositionenutökade ramen (+ )innebär att utrymmet för reformer uppgårtill . För år1998 planeras besparingar om ytterligare23 miljoner kronor.2. Internationellt samarbetePropositionenMånga av de problem som världen i dagstår inför kan enbart bemötas på globalnivå genom multilateralt samarbete. Somexempel kan nämnas globala livsmedels-försörjningsfrågor, övergripandehälsofrågor för människor och djur samtmiljöfrågor. Det sistnämnda är till stordel liktydigt med uppföljning avmiljökonferensen i år1992. Vidare kräver det nationellabeslutsfattandet internationellautblickar och hänsynstaganden. Dettagäller inte minst inom vårt närområde iÖsteuropa där det sker storaförändringar som har inverkan på vårmarknad. Det är av stor vikt att Sverigeaktivt deltar i det internationellasamarbetet inom jordbrukets och fisketsområden.Den beräknade utgiftsutvecklingenavseende det internationella samarbetettill följd av tidigare beslut samtförslagen budgetpropositionär följande (i ):Utgift Anvisat FörslagBeräknat Beräknat1994/95 1995/96 1997 1998 199938,9 40,0 37,4 37,4 37,43. Bidrag till vissa internationellaorganisationer m.m. (A 1)Utskottet tillstyrker regeringensförslag under anslaget A 1.4. Jordbruk och trädgårdsnäringPropositionenRegeringen anser att fortsattreformering av den gemensammajordbrukspolitiken är av stor vikt.Utgångspunkterna bör vara en ökadmarknadsorientering, avreglering ochkonsumentanpassning avjordbrukspolitiken samt en störremiljöhänsyn syftande till ettlångsiktigt hållbart jordbruk.Överkompensationen inomvegetabiliesektorn bör minskas genom ettavskaffande av exportbidrags- ochavgiftssystemen samt kravet på träda.Vad gäller nötköttsmarknaden anserregeringen att obalansen på dengemensamma marknaden kortsiktigt börlösas genom att priset ges en ökad roll.Kraftfulla åtgärder måste vidtas för attåterupprätta konsumenternas förtroendeför nötkött. Dessutom börproduktionsformerna ändras i en merextensiv riktning med godmiljöanpassning och hög kvalitet idjuromsorg. Insatserna för att utvecklajordbruket mot en ekologiskt hållbarproduktion ökar genom att ytterligaremedel avsätts inom ramenför jordbrukets miljöprogram. Påregeringens initiativ har flera förslagtill aktionsplaner och handlingsprogramför att minska riskerna vid användningenav bekämpningsmedel, öka den ekologiskaproduktionen samt för att bevara denbiologiska mångfalden ochodlingslandskapets kulturvärden tagitsfram. Detta sker som ett led i arbetetmed att minska jordbruketsmiljöbelastning och skapa godabetingelser för biologisk mångfald iodlingslandskapet.Den beräknade utgiftsutvecklingenavseende jordbruk och trädgårdsnäringtill följd av tidigare beslut samtförslagen budgetpropositionär följande (i ):Utgift Anvisat FörslagBeräknat Beräknat1994/95 1995/96 1997 1998 19993 045,8 15 970,8 11 032,7 10989,7 10 996,75. (B 1)PropositionenStatens jordbruksverk har somövergripande mål att inom jordbrukets ochrennäringens områden arbeta aktivt för enkonkurrenskraftig, miljöanpassad ochdjurskyddsanpassad livsmedelsproduktiontill nytta för konsumenterna.Jordbruksverket har av regeringen fåtttill uppgift att följa, utvärdera ochhålla regeringen informerad omutvecklingen inom näringarna, biståregeringen och medverka i arbetet medinternationella frågor och förhandlingarsamt medverka i strävan attuppnå en från samhällsekonomisk synpunktmer effektiv och miljöanpassadjordbrukspolitik inom EU. Jordbruksverketskall även vidta åtgärder i syfte attsäkerställa ett gott hälsotillstånd hoshusdjuren och genomföra skärptadjurskyddskrav, förebygga spridning avoch bekämpa växtskadegörare ochsmittsamma djursjukdomar, åstadkomma ettrikt och varierat odlingslandskap, bevaraden biologiska mångfalden och se till attjordbrukets belastning på miljön blir såliten som möjligt samt skapaförutsättningar för ett livskraftigtjordbruk i mindre gynnade områden.Jordbruksverket har även till uppgift attvara fondkoordinator för EG-stöd.Regeringen anser att det finns skäl attytterligare revidera den övergripandemålsättningen så att det med tydlighetframgår att nu anpassas efterden gemensamma jordbrukspolitiken. Detövergripande målet för Jordbruksverketsverksamhet bör således vara att verkaför en konkurrenskraftig, miljö- ochdjurskyddsanpassad livsmedelsproduktiontill nytta för konsumenterna samt attadministrera den gemensammajordbrukspolitiken i enlighet med verksamhet har ihuvudsak kommit att inrikta sig mottillämpning av EG:s regleringar ochstödsystem. Detta tar i anspråk mycketstora resurser. De omfattandefinansiella flöden verket hanterarföranleder därför särskilduppmärksamhet. Jordbruksverketsanslagssparande uppgick totalt till 47,2miljoner kronor för /95.Detta har under /96använts till de ökade arbetsinsatser somföranletts av EU-medlemskap.Anslagssparandet minskar därför hastigtoch beräknas vid utgången av budgetåret1995/96 uppgå till drygt 10 miljonerkronor. Regeringen föreslår att förs upp under ramanslaget,vilket innebär en besparing på drygt 16miljoner kronor. Avgiftsinkomsterna inomväxtinspektion, vattenhushållning,foderkontroll, införsel av djur,försäljning av material samtköttklassificering beräknas /96 uppgå till43,. Verket föreslåsunder få bedriva denavgiftsfinansierade verksamheten ioförändrad omfattning. För denna periodberäknas intäkterna till 30,6 miljonerkronor.Eftersom utbetalningar av EU-stödersätts i efterskott från EU-budgetenuppstår ett kreditbehov förJordbruksverket. Regeringen bedömerdetta kreditbehov till 5,5 miljarderkronor. föreslåsdärför få tillgång till en kredit påmyndighetens särskilda räntebelagdakonto för EU-verksamhet iRiksgäldskontoret på 5,5 miljarderkronor.MotionernaEnligt motion Jo210 (m) yrkande 4 harJordbruksverket valt administrativalösningar som försämrar möjligheternaför jordbruksnäringen att erhålla depolitiskt beslutade ramarna. Dessutomhar inte uppfylltgrundläggande rättssäkerhetskrav. Verketmåste införa besvärsrätt samt åläggasatt utbetala berörda ersättningarsnabbt. I motionen framhålls vidare attdet är besvärligt att erhålla nödvändigstatistik från som visarpå vilka resurser som utbetalts.Informationen bör dessutom vara uppdeladpå ett sådant sätt att uppgifter kanerhållas angående respektive stödområdei förhållande till övriga . Imotion Jo216 (s) begärs ett förslag omdecentraliserad arbetsordning när detgäller handläggning av jordbruksstöd.Länsstyrelserna bör så långt som möjligthandlägga enskilda ärenden men däremotbör samordningsansvarmarkeras (yrkande 1). Vidare framhållermotionärerna betydelsen av merutvecklade ADB-rutiner för jordbruksstöd(yrkande 2). Enligt motion Jo220 (v)yrkande 1 är det svårt att få framstatistik som visar vilka resurser somutbetalts. bör utarbetanya rutiner som tillgodoser behovet avregional redovisning inom olikastödnivåer och stödformer. Enligtmotionerna Jo229 (v) yrkande 4 och Jo237(v) yrkande 4 måste det nationellastödet utbetalas i sin helhet.Dven i motion Jo245 (c) yrkande 3hävdas att valtadministrativa lösningar som försämrarmöjligheterna för jordbruksnäringen atterhålla de politiskt beslutade ramarnaoch att stödhanteringen inte uppfyllergrundläggande rättssäkerhetskrav. Verketmåste införa besvärsrätt samt åläggasatt utbetala berörda ersättningarsnabbt. Vidare konstateras att det ärbesvärligt att erhålla nödvändigstatistik från som visarpå vilka resurser som utbetalts. För attmöjliggöra en uppföljning av deregionala stödutbetalningarna måstetillgänglig information vara uppdelad påett sådant sätt att uppgifter kanerhållas angående respektive stödområdei förhållande till övriga Sverige.Enligt motion Jo257 (c) börJordbruksverkets uppdrag ochorganisation bli föremål för enförutsättningslös genomgång.Arbetsordningen bör vara sådan attlänsstyrelserna så långt som möjligthandlägger enskilda ärenden (yrkande 3).I motion Jo251 (c) föreslås att bidragettill bifonden skall vara oförändrat.Bidraget bör därför höjas med 200 000 kroch detta skall finansieras inom ramenför ifrågavarande anslag.Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringensförslag om medelsanvisning underanslaget B 1. Utskottet delarregeringens uppfattning att det finnsskäl att ytterligare revidera denövergripande målsättningen förJordbruksverkets verksamhet så att detmed tydlighet framgår att nuanpassas efter den gemensammajordbrukspolitiken. Det övergripandemålet för verksamhetbör således vara att verka för enkonkurrenskraftig, miljö- ochdjurskyddsanpassad livsmedelsproduktiontill nytta för konsumenterna samt attadministrera den gemensammajordbrukspolitiken i enlighet med EG:sregelverk.Utskottet har heller ingen erinran motvad regeringen anfört omJordbruksverkets tillgång till kredit påmyndighetens särskilda räntekonto för EU-verksamhet i Riksgäldskontoret.Utskottet föreslår därför att riksdagengodkänner vad regeringen anfört i dessadelar.Med anledning av de i motionernaframförda synpunkterna beträffandeJordbruksverkets administration av förSverige aktuella stödsystem inom ramenför den gemensamma jordbrukspolitikenvill utskottet anföra följande.År 1995 introducerades en helt nyjordbrukspolitik, i grunden skild frånden som tillämpats sedan år 1990.Budgetåret 1995/96 har förJordbruksverket inneburit att huvuddelenav verkets resurser koncentrerats påutveckling och administration avaktuella stödsystem inom ramen för dennanya gemensamma jordbrukspolitik. Enligtvad utskottet inhämtat har någraförseningar av stödutbetalningarna iförhållande till de av EU uppställdareglerna inte inträffat. Jordbruksverkethade som målsättning att det storaflertalet av brukarna skulle erhållasina utbetalningar .