bet · GJ01UbU11 · 1996-05-09 00:00:00 — Tillträde till högre utbildning m.m. I betänkandet tillstyrker utskottetregeringens förslag i proposition1995/96:184 om ändrade regler förtillträde till högre utbildning m.m.Samtliga motioner avstyrks.Termen allmän behörighet ersätts medgrundläggande behörighet. Den som gått iprogramgymnasiet behöver förgrundläggande behörighet ha godkäntbetyg på kurser som motsvarar avantalet gymnasiepoäng för fullständigtnationellt program. skallbestämma de särskildabehörighetsvillkoren för utbildningartill yrkesexamina. Högskolorna får försina övriga utbildningar välja bland ettbegränsat antal standardbehörigheter somHögskoleverket skall fastställa. Minsten tredjedel av antalet platser skallnormalt besättas på grundval av betygoch minst en tredjedel på grundval avhögskoleprov. Gymnasiebetygen skallpoängvärderas enligt enhetliga reglersom fastställs av regeringen. - Verketför högskoleservice (VHS) ombildas intetill servicebolag utan förblirmyndighet.M och fp yrkar i en reservation avslagpå regeringens förslag omtillträdesregler. I andra reservationerframförs förslag som gäller särskildbehörighet, urvalsregler och VHSställning. Sammanlagt har 19reservationer avgivits. Regeringen har i proposition 1995/96:184Tillträde till högre utbildning m.m.föreslagit1. att antar regeringensförslag till lag om ändring ihögskolelagen (1992:1434),2. att godkänner riktlinjernaför behörighet och urval till högreutbildning (avsnitten 7, 8 och 9),3. att återkallar sittgodkännande av att ett statligt helägtservicebolag med högskolorna somföreträdare för staten bildas enligtsenare beslut av regeringen,4. att återkallar sittbemyndigande till regeringen att beslutaom nedläggning av Verket förhögskoleservice.Lagförslaget återfinns som bilaga tilldetta betänkande. 1995/96:Ub27 av m.fl. (m)vari yrkas1. att avslår propositionen ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om antagning till den högreutbildningen.1995/96:Ub28 av m.fl. (mp)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om decentraliseratantagningsförfarande underHögskoleverkets ansvar,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om meriteringsvärde avkompletterade betyg samt användning avhögskoleprovet,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om tillgodoräknande avarbetslivserfarenhet vid antagning tillhögre utbildning,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om särskilda regler för attunderlätta för invandrare att fullföljai hemlandet påbörjade studier vid svenskhögskola samt för att underlätta för demsom har yrkesutbildning utanför Sverigeatt få möjligheter till anpassning avdenna till svenska förhållanden.1995/96:Ub29 av m.fl.(kds) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om särskild behörighet ochstandardbehörigheter,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behörighetsregler förutbildningar som leder till yrkesexamen,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kvotering och utveckling avurvalskriterier,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ytterligare krav påspecificering av antagningsordning,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om informationsplikt förhögskolan.1995/96:Ub30 av m.fl. (s)vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om funktionshindradesmöjligheter till högre utbildning.1995/96:Ub31 av ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fullgjord värnplikt börges meritvärde motsvarandearbetslivserfarenhet för tillträde tillhögre utbildning.1995/96:Ub32 av m.fl.(fp) vari yrkas1. att avslår förslaget omregelsystem för tillträde till högreutbildning,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om urval,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om standardbehörigheter försärskild behörighet,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om grundläggande behörighet,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om försök med en delvis ospärradhögskola.1995/96:Ub33 av m.fl.(c) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kärnämnen,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kärnämnen för konstnärligautbildningar,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om antalet standardbehörigheter,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behörighetsregler föryrkesexamina,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om gymnasiebetygensmeritvärdering,6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om urvalskriterier,7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om urvalssystem. InledningStora förändringar har de senaste årenskett både inom högskolan och inomgymnasieskolan.Den linjeindelade gymnasieskolan haromvandlats till en program- ochkursbaserad gymnasieskola med engemensam kärna av allmänna ämnen. Allanationella och specialutformadegymnasieprogram är nu treåriga. Detgrupprelaterade betygssystemet med betygi varje ämne enligt en femgradigsifferskala har ersatts avkunskapsrelaterade betyg efter varjekurs enligt en fyragradig skala där detlägsta betyget är Icke godkänd. Denförsta årskullen som lämnarprogramgymnasiet med betyg helt enligtdet nya betygssystemet kommer ut våren1997.Inom högskolan inleddes i slutet av1980-talet en reformering av den inreorganisationen enlångtgående decentralisering. Dennautveckling kulminerade den 1 juli 1993när en ny högskolelag trädde i kraft(prop. 1992/93:1, bet. UbU3, rskr. 103).Respektive universitet och högskola hari dag själv ansvar för att inom vidaramar utforma sitt utbud av utbildningaroch besluta om innehållet i dessa. Ävenvillkoren för tillträde till studiernabestäms till allra största delen avvarje högskola själv. Såvälbehörighetsvillkor som urvalsregler är imånga fall olika vid olika lärosäten förutbildningar med samma mål.I proposition 1995/96:184 Tillträdetill högre utbildning m.m. harregeringen lagt fram förslag somföranleds dels av erfarenheterna av dennya ordningen inom högskolan, dels avförändringarna i gymnasieskolan.Regeringens uppfattning om hur villkorenför tillträde till högre utbildning börregleras föranleder också förslag om attinte fullfölja tidigarebeslut om nedläggning av Verket förhögskoleservice. Slutligen tas ipropositionen upp vissa frågor angåendeavskiljande från högskoleutbildning,vilka tidigare aktualiserat.1. Villkoren för tillträde tillgrundläggande högskoleutbildningAvslag på propositionenReglerna för tillträde till högskolanskall enligt regeringens mening i sinahuvuddrag vara en angelägenhet förriksdag och regering, eftersom högskolaningår i ett nationelltutbildningssystem. Statsmakterna skallha ansvar för utformningen av dessaregler. Regeringens avsikt medpropositionen är att presentera ettsystem för tillträde till högskolan somär tydligt, överblickbart ochrättssäkert för de enskilda sökandenaoch som underlättar detgrannlaga arbetet med antagning tillhögre studier. Varje lärosäte skall äveni fortsättningen varaantagningsmyndighet med ansvar förantagningen i enlighet med de nationellareglerna.I propositionen föreslås ett tillägg ihögskolelagen som bemyndigar regeringenatt meddela föreskrifter om urval.Vidare redovisas huvuddragen i degemensamma regler som regeringen avseratt införa i högskoleförordningen närdet gäller grundläggande behörighet (ettbegrepp som avses ersätta det tidigareallmän behörighet), särskild behörighetsamt urval.Moderata samlingspartiet och Folkpartietliberalerna yrkar i motionerna1995/96:Ub27 (m) yrkande 1 och1995/96:Ub32 (fp) yrkande 1 avslag påregeringens förslag till regelsystem förtillträde till högre utbildning. Enligtden förstnämnda motionen medförregeringens förslag en centraliseringoch en nivellering av inträdet tillhögskolan, som innebär en klarförsämring av den studerandes villkor.Motionärerna anser att propositionen ärhelt onödig. Nej till återgång till ettcentralistiskt system och kritik påmånga punkter mot regeringens förslagframförs också i fp-motionen.Utskottet anser det nödvändigt attvillkoren för tillträde till högreutbildning för dem som lämnarden nya gymnasieskolan med en helt nytyp av betyg preciseras. Förslag omdetta lämnas i propositionen.Erfarenheterna av de senaste årensregler för behörighet och urval visaratt det behövs förändringar avregelsystemet så att ungdomarna igymnasieskolan - och även vuxnautbildningssökande - bättre kanöverblicka sina möjligheter att komma inpå högre utbildning. Mot denna bakgrundanser utskottet att bör avslåmotionerna 1995/96:Ub27 yrkande 1 och1995/96:Ub32 yrkande 1.BehörighetRegeringens förslag till riktlinjer förgrundläggande behörighet innebärföljande. Grundläggande behörighet skallden ha som fått slutbetyg från ettnationellt eller specialutformat programi gymnasieskolan och har lägst betygetGodkänd på kurser omfattande minst 90 %av antalet gymnasiepoäng som krävs förett fullständigt program. Den som fåttslutbetyg från gymnasial vuxenutbildningbehöver för grundläggande behörighet halägst betyget Godkänd i kurseromfattande av antaletgymnasiepoäng som krävs för att fåsådant slutbetyg. För sökande med betygenligt det gamla betygssystemet skallnuvarande regler fortsätta att gälla.Också reglerna för behörighet genomålder och yrkesverksamhet (den s.k. 25:4-regeln) kvarstår oförändrade.Högskoleverket skall utfärdaföreskrifter för högskolornas bedömningav grundläggande behörighet när detgäller sökande som har kunskaper frånannan utbildning än gymnasieskolan ellergymnasial vuxenutbildning, t.ex.folkhögskola eller utländsk gymnasialutbildning, eller från annan verksamhetän utbildning. Regeringen har inteanslutit sig till förslaget frånutredningen 93 (Behörighet ochurval, SOU 1995:71) att det förgrundläggande behörighet skall krävasgodkänt betyg i sex av de åttakärnämnena i gymnasieskolan, nämligenkärnämneskurserna i engelska, matematik,naturkunskap, religionskunskap,samhällskunskap och svenska.I motion 1995/96:Ub28 (mp) accepterasregeringens förslag under förutsättningatt kompletterade betyg efter avslutadegymnasiestudier också tillgodoräknasfullt ut. Motionärerna begär etttillkännagivande av om detta(yrkande 2 delvis).Utskottet utgår från att regeringeninte har för avsikt att ändra på detsedan lång tid gällande förhållandet attkompletterade betyg jämställs med betygi slutbetyget när det gäller behörighet.Yrkandet om tillkännagivande avstyrks.Frågan om det skall krävas godkäntbetyg i kärnämnena - de för allanationella och specialutformade programgemensamma ämnena - tas upp i tremotioner, 1995/96:Ub27 (m) yrkande 2,1995/96:Ub32 (fp) yrkande 4 och1995/96:Ub33 (c) yrkandena 1 och 2.Motionärerna anknyter till förslagetfrån 93. Enligt centermotionen(yrkande 2) bör dock inte godkänt i allakärnämnen vara avgörande för antagningnär det gäller vissa utbildningar, t.ex.konstnärliga.Utskottet konstaterar attgymnasiereformen innebär en betydandeambitionshöjning för den gymnasialautbildningen. Alla nationella ochspecialutformade program har blivittreåriga och innehåller en kärna av åttaallmänna ämnen. Det estetiskaprogrammet, naturvetenskapsprogrammetoch samhällsvetenskapsprogrammetomfattar totalt 2 150 gymnasiepoäng, deövriga nationella programmen 2 370gymnasiepoäng. Kärnämneskursernaomfattar för samtliga program 680gymnasiepoäng. Nationellabetygskriterier förtydligar kraven förbetygen Godkänd och Väl godkänd.Regeringens förslag om krav på godkänti kurser motsvarande avantalet gymnasiepoäng som krävs för ettfullständigt program i gymnasieskolaninnebär en väsentlig skärpning iförhållande till vad som har gällt underett par decennier för allmän behörighettill högre utbildning. För sökande frångymnasieskolan och gymnasialvuxenutbildning har det nämligen sedan1977 års högskolereform inte funnitsnågot krav på viss betygsnivå för allmänbehörighet. Eftersom kärnämneskursernautgör en så stor andel av det totalaantalet gymnasiepoäng måste eleven haminst betyget Godkänd i de flesta avdessa för att nå grundläggandebehörighet. Utskottet delar regeringensuppfattning att någon skärpningdärutöver, som 93 och fleramotionärer föreslagit, inte är lämplig.Med det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1995/96:Ub27yrkande 2 i denna del, 1995/96:Ub32yrkande 4 och 1995/96:Ub33 yrkandena 1och 2 samt godkänner regeringens förslagtill riktlinjer för grundläggandebehörighet.Regeringen föreslår ett helt nytt systemför definiering av kraven för särskildbehörighet. Det nya systemet bygger påbegreppet standardbehörighet. Dettabegrepp har lanserats av 93 (jfr SOU1995:71 s. 51-53) och innebär att det pånationell nivå fastställs ett antalolika kombinationer av behörighetskrav,uttryckta som krav på godkänt betyg ivissa kurser i gymnasial utbildning.Olika högskoleutbildningar kan sedanknytas till olika sådana kombinationer -standardbehörigheter.Enligt regeringens förslag skallHögskoleverket efter hörande av samt universitet och högskolorutveckla och fastställa ett begränsatantal standardbehörigheter för attuttrycka kraven på särskild behörighetför de program och kurser som vänder sigtill nybörjare i högskolan. För deutbildningar som leder till yrkesexamina(exkl. de konstnärliga examina) skallHögskoleverket också bestämma vilkastandardbehörigheter som skall gälla.För övriga program och kurser som vändersig till nybörjare skall respektivehögskola besluta vilkastandardbehörigheter som skall gälla,eller att några särskildabehörighetskrav inte skall ställas. Omen högskola vill ställa andrabehörighetskrav än vad som ryms inomstandardbehörigheterna, skallHögskoleverkets godkännande till dettainhämtas. En högskola skall liksomhittills kunna besluta om dispens frånnågot eller några behörighetsvillkor, omdet finns särskilda skäl.Standardbehörigheterna skall enligtregeringens förslag vara färre tillantalet än de 16 som 93 föreslagit.Innehållet i standardbehörigheternaskall också övervägas närmare; bl.a.anser regeringen att 93 till alltförmånga utbildningar föreslagitförkunskapskrav som obligatoriskt uppnåsendast på naturvetenskapsprogrammet.Regeringen menar, i likhet med enarbetsgrupp inomUtbildningsdepartementet (i rapportenGymnasieskolan - en bred grund förhögskolan! Ds 1995:56), att även vissakurser som eleverna läser inom andraprogram kan vara en bra grund förhögskolestudier.Centerpartiet och Kristdemokraternaframför i motionerna 1995/96:Ub33 (c)yrkandena 3 och 4 resp. 1995/96:Ub29(kds) yrkandena 1 och 2 invändningar motregeringens förslag dels när det gällerbegränsningen av antaletstandardbehörigheter, dels när detgäller centraliseringen avbeslutsfattandet om särskildabehörighetsvillkor för utbildningar somleder till yrkesexamina. Motionärernaanser det önskvärt att utbildningen tillsamma yrkesexamen kan ges olika profilvid olika lärosäten, och anser att olikastandardbehörigheter därför kan varamotiverade. Standardbehörigheterna börockså vara tillräckligt många för att geutrymme för specialisering ochprofilering, anser motionärerna.Enligt motion 1995/96:Ub32 (fp) yrkande3 saknas i propositionen analys av hurett modifierat system medstandardbehörigheter kan komma att seut. Man kan därför inte nu avgöra omförslaget är genomförbart och vilkakonsekvenser det har för startnivån förolika utbildningar. Motionärernapläderar också för försök med vad dekallar en delvis ospärrad högskola(yrkande 5). Därmed avses att sökandesom har grundläggande behörighet självabedömer sin kompetens för högre studier,med standardbehörigheterna som hjälp vidvalet.Utskottet utgår från att regeringenkommer att se till att det nya systemetför reglering av särskildabehörighetsvillkor utformas så att detblir genomförbart och att desseventuella inverkan på startnivån förolika utbildningar beaktas. Utskottet ärinte berett att ställa sig bakomförslaget om försök med en delvisospärrad högskola i enlighet medmotionärernas förslag. bördärför avslå motion 1995/96:Ub32yrkandena 3 och 5.Liksom regeringen anser utskottet attsärskilda behörighetskrav bör tillämpasrelativt restriktivt. Regler som görkompletteringsstudier efter avslutadegymnasiestudier nödvändiga för storagrupper studerande är intetillfredsställande. Det är viktigt attslå vakt om elevernas möjligheter att igymnasieskolan välja program och kurserefter personligt intresse. Utrymmet fördetta skulle motverkas av ett system medmånga olika och var för sig omfattandestandardbehörigheter somtillträdesvillkor till högre studier.För yrkesexamina är kraven som skallvara uppfyllda för respektive examenreglerade på nationell nivå iexamensordningen, som utgör bilaga 3till högskoleförordningen (1993:100).Kraven är uttryckta på ett sådant sättatt de ger varje universitet ochhögskola stor frihet när det gälleruppläggning och innehåll i utbildningen.Utskottet anser liksom regeringen attdet är viktigt att utbildningarna i storutsträckning kan bedrivas på likavillkor. Reglerna för behörighet tillutbildningar som leder till en vissyrkesexamen bör därför vara lika vidalla högskolor.Med det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1995/96:Ub29yrkandena 1 och 2 samt 1995/96:Ub33yrkandena 3 och 4.UrvalRegeringen föreslår ett tillägg ihögskolelagens 4 kap. 3 § varmedregeringen eller den myndighetregeringen bestämmer får rätt attmeddela föreskrifter om urval. Ipropositionen redovisas också riktlinjerför den reglering av urval till högreutbildning som regeringen avser skallgälla.De nya regler om urval som föreslås ipropositionen skall gälla för sådanasökande till kurser och program som intesedan tidigare är antagna tillhögskolan. Studenter som redan ärregistrerade vid högskolan och som villfortsätta sin utbildning med ytterligarekurser kan alltså ges förtur.Urvalsreglernas funktion är attrangordna de sökande på ett lämpligtsätt. Enligt nuvarandehögskoleförordning (1993:100) skall vidurval användas en eller flera avurvalsgrunderna betyg, högskoleprov,annat särskilt prov, tidigare utbildningsamt arbetslivserfarenhet. Varjelärosäte bestämmer vilken eller vilka avurvalsgrunderna som skall användas förvarje utbildning där, med deninskränkningen att högskoleprov inte fåranvändas som enda urvalsgrund för helaantagningen till en utbildning.Regeringen anser att betyg är deturvalsinstrument som det finns mesterfarenhet av och som synes ha dethögsta prognosvärdet. Det måste löna sigatt lägga ner arbete på studierna igymnasieskolan, och därför bör betygenvara en viktig urvalsgrund. Som regelskall enligt regeringens förslag minsten tredjedel av antalet platser besättaspå grundval av betyg. Likaså skall minsten tredjedel av antalet platser somregel besättas på grundval av resultatpå högskoleprovet. Av dem som antas pådenna grund skall hälften antas pågrundval av poäng förarbetslivserfarenhet och poäng förhögskoleprovet, medan andra hälftenantas på grundval enbart av poäng förhögskoleprovet. Annat särskilt provskall få användas som urvalsinstrumentendast till utbildningar som leder framtill vissa yrken som ställer särskildakrav på vissa personliga egenskapereller en särskild kompetens. Sökande somav olika skäl inte kan bedömas på ettlämpligt sätt med de här nämndaurvalsmetoderna skall kunna antas efteren friare bedömning. Detta kan behövasför sökande med olika former avfunktionshinder. Regeringen anser dockatt urval på grund av särskilda skäl iövrigt bör användas återhållsamt.Funktionshindrades möjligheter tillhögre utbildning tas upp i motionerna1995/96:Ub28 (mp) yrkande 2 och1995/96:Ub30 (s). Klarare direktiv förhögskolornas friare bedömning avfunktionshindrade sökande begärs i densistnämnda motionen. Där anförs ocksåatt genomförandet av högskoleprovetbehöver utvecklas på olika sätt för attprovet skall passa även olika typer avfysiska funktionshinder utan att kravenpå kunskaper för den skull sänks. Enligtmotion 1995/96:Ub28 bör högskoleprovetgenomföras på ett sådant sätt att hänsyntas till sökande med specifika läs- ochskrivsvårigheter eller ovana vid svenskaspråket.Utskottet anser att möjligheten till enfriare bedömning av sökande medfunktionshinder är viktig. Genom detföreslagna tillägget till 4 kap. 3 §högskolelagen får regeringen möjlighetatt meddela föreskrifter om urval. Detbör ankomma på regeringen att avgöra omdet finns anledning att i sådanaföreskrifter närmare reglera hurhögskolorna skall bedöma ansökningarfrån funktionshindrade om tillträde tillolika utbildningar.Utskottet noterar att enförsöksverksamhet har inletts medhögskoleprov särskilt anpassat dels tillsynskadade, dels till dyslektiker.Försöken skall pågå ochdärefter utvärderas. Det första provetför synskadade anordnades ochdet första provet för dyslektiker, vidvilket multimedia kom till användning,genomfördes . Utskottet harerfarit att personer med lättaresynskador kan genomgå det vanligahögskoleprovet med texternauppförstorade. Rörelsehindrade kan ocksågenomgå det vanliga högskoleprovet ochdärvid ange sina svar med hjälp avpersonlig assistent. Om enrullstolsburen person vill genomgåhögskoleprovet anskaffas lokal som ärtillgänglig för honom eller henne. Deför högskoleprovet ansvariga har dockinte varit beredda att ge personer medfunktionshinder än andra förgenomförandet av högskoleprovet, dettaeftersom provet är ettrangordningsinstrument och uppbyggt medtidsfaktorn som en väsentlig komponent.Utskottet utgår från att regeringenefter utvärderingen avförsöksverksamheten kommer att övervägamöjligheterna till fortsatt utvecklingav högskoleprovet så att det på etträttvist sätt kan användas även avsökande med olika slag avfunktionshinder.Med hänvisning till det anfördaföreslår utskottet att avslårmotionerna 1995/96:Ub28 yrkande 2 idenna del och 1995/96:Ub30.Användningen av särskilda prov vid urvaltas upp i motionerna 1995/96:Ub27 (m)yrkande 2, 1995/96:Ub29 (kds) yrkande 3,1995/96:Ub28 (mp) yrkande 1 och1995/96:Ub33 (c) yrkande 7. Motionärernaanser att den restriktivitet somregeringen förordar är olycklig och attutvecklingen av nya urvalsinstrument böruppmuntras. Enligt den sistnämndamotionen bör dock ha enkontrollerande funktion, så att nyaurvalsinstrument leder till att olikagrupper av sökande gynnas. Även motion1995/96:Ub28 förespråkar ett utökatansvar för på dennapunkt.Utskottet delar regeringens uppfattningatt det i normalfallet skall varamöjligt att komma in även på mycketeftertraktade utbildningar på enbartbetyg eller på grundval av resultatet avhögskoleprovet. Användningen avsärskilda prov för urval bör därförbegränsas på det sätt som regeringenföreslår. Utskottet noterar att vård-och lärarutbildningar i propositionen -liksom i vissa av motionerna - nämns somexempel på sådana utbildningar därsärskilt prov bör kunna användas. Detbör ankomma på regeringen att bestämmavilken roll skall spela idetta sammanhang.Med det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1995/96:Ub27yrkande 2, 1995/96:Ub28 yrkande 1,1995/96:Ub29 yrkande 3, alla i dennadel, och 1995/96:Ub33 yrkande 7.Riktlinjerna för tillgodoräknande avarbetslivserfarenhet kommenteras imotion 1995/96:Ub28 (mp) yrkande 3.Regeringens förslag är attarbetslivserfarenhet bör kunna ge poängtillsammans med högskoleprovet om denomfattar på minst halvtid.Då skall den ge 0,5 poäng i tillägg tillpoängen för högskoleprovet. Motionärenanser att även kortarearbetslivserfarenhet skall ge poäng,nämligen 0,1 poäng upp till femår. I motion 1995/96:Ub31 (c) anförs attfullgjord värnplikt bör ges meritvärdemotsvarande arbetslivserfarenhet.Utskottet erinrar om att regeln om attarbetslivserfarenhet skall omfatta för att kunna tillgodoräknastillsammans med poäng för högskoleprovetinfördes efter förslag i proposition1987/88:109 (bet. UbU32, rskr. 330).Tidigare hade även kortarearbetslivserfarenhet tillgodoräknats.Med förändringen ansågs en avsevärdförenkling av urvalssystemet kunnauppnås.