bet · GK01FöU1 · 1996-11-28 00:00:00 — Utskottetförutsätter därför, som regeringen också nämner behov av, att det i sambandmed kontrollstationen görs en förnyad bedömning av fördelningen avtotalförsvarpliktiga.Utskottet noterar att terminologin för att uttrycka behov av pliktpersonalskiljer sig i propositionen för det militära och det civila försvaret.Utskottet ser inte något skäl för att olika begrepp skall användas ochförutsätter att regeringen genomför erforderlig samordning inom ramen för denhelhetssyn som har begärt.Det anförda innebär att utskottet inte delar motionärernas uppfattning imotion Fö38 (fp parti) att behoven inte längre styr uttagning och utbildning.Denna motion (yrkande 27) liksom motion Fö201 (m parti) yrkande 14, somavvisar regeringens förslag om att sätta upp civila beredskapsstyrkor, bördärför avslås av riksdagen.I motion Fö10 (mp) föreslås att de civila beredskapsstyrkorna ges engrundläggande miljöutbildning (yrkande 2) som bör inriktas mot miljöskydd(yrkande 3) och samlokaliseras med militär utbildning (yrkande 4). Utskottetanser för sin del att det är viktigt att de som tas ut till en obligatoriskutbildning med stöd av totalförsvarsplikt utbildas för de uppgifter somtotalförsvaret har vid höjd beredskap och i krig. Som framgått av detföregående anser regeringen att möjligheterna att utbilda även för uppgifterinom miljöskydd under höjd beredskap bör utredas. Utskottet anser därför attnågon åtgärd som följd av motion Fö10 (mp) yrkandena 2-3 inteerfordras. Inte heller anser utskottet att skall göra ett uttalandeom att i så hög grad som möjligt samutbilda och samlokalisera pliktpersonalinom ramen för totalförsvarsutbildningen. Det kan hända att en sådansamlokalisering till delar kommer att ske men utskottet anserinte att förutsättningar föreligger . kommertills vidare att ansvara för utbildningen vid de nuvarande räddningsskolorna,och Försvarsmakten har tagit bestämt avstånd från en samlokalisering. Det börankomma på de utbildningsansvariga myndigheterna att ta ställning till sådanautbildningstekniska - och organisatoriska - frågor, inte på statsmakterna.Sålunda bör även motion Fö10 (mp) yrkande 4 avslås.Utskottet kan inte se några behov under höjd beredskap och i krig som skullekunna motivera att utbildning med maritim profil med stöd av civil-pliktgenomförs vid inom ramen för ett maritimt centrum i Härnösand.Motion Fö401 (s) i denna del bör därför avslås.Övriga frågor rörande pliktpersonalRegeringenFörmåner m.m.Regeringen hänvisar till utredningen (Fö1995:05) om de totalförsvarspliktigasekonomiska och sociala situation. Utredaren har lämnat förslag i huvudsak inomområdena arbete och studier efter avslutad grundutbildning, bostadsbidragunder grundutbildning, dagpenningsystemet och pliktpersonalensförsäkringsskydd.Utredaren föreslår åtgärder som skall underlätta för dentotalförsvarspliktige att få arbete eller utbildning efter avslutadgrundutbildning. Regeringen delar i stort utredarens slutsatser och anser atten stor del av det som föreslås bör prövas och utvecklas på respektiveutbildningsställe med lokala kontakter med arbetsförmedling, syokonsulenter,studievägledare m.fl. De totalförsvarspliktiga bör ha nära tillgång tillaktuell information om lediga platser och studiemöjligheter. Regeringen anserdet viktigt att öka totalförsvarets samarbete med universitet och högskolorbåde för att pliktutbildningen i större utsträckning än bör kunna gecivil kompetens men också för att underlätta för den totalförsvarspliktige attstudera på sin fritid. Frågan om tjänstebevis och meritvärdering av detotalförsvarspliktigas grundutbildning bereds inomFörsvarsdepartementet.Utredaren föreslår vidare att kontant arbetsmarknadsstöd skall kunna gestill en totalförsvarspliktig som inte fått något arbete eller studieplatsredan en månad efter avslutad grundutbildning. gäller efter utryckningen.Ersättning vid arbetslöshet utreds (Arbetslöshetsersättning -en omställningsersättning, dir 1995:92). I avvaktan på resultatet från dennautredning anser regeringen att man inte nu bör ta ställning till förslaget omtotalförsvarspliktigas rätt till kontant arbetsmarknadsstöd. När det däremotgäller arbetslöshetsförsäkringen föreslås i budgetpropositionen (prop.1996/97:1) vissa förbättringar som rör totalförsvarspliktiga.Utredaren föreslår en skärpning av reglerna för utbetalning avbostadsbidrag. Den totalförsvarspliktige måste kunna visa att han eller honhar haft ekonomisk förmåga att betala för det egna boendet. En sådan åtgärdbedöms spara . Regeringen anser att förslaget börgenomföras liksom en av utredaren föreslagen höjning av tillägget tillbostadsbidraget från till . Däremot avvisar regeringenett förslag om att bostadsbidrag skall kunna utges efterutryckning för dem som grundutbildas än . Regeringen anser dock att detta bidrag bör utges om dentotalförsvarspliktige genomfört den grundutbildning han eller hon är inkalladtill oavsett antalet dagar eller som vid avbrott i utbildningen tjänstgjort iminst . Utredaren anser vidare att dagpenningen vidrepetitionsutbildning skall utges med ett enhetligt belopp, lika för alla, istället för att som relateras till sjukpenninggrundande inkomst.Utbetalningarna föreslås också föras över från försäkringskassorna tillutbildningsanordnarna. Regeringen har en annan uppfattning. Systemet förersättning vid repetitionsutbildning bör, åtminstone i fredstid, bygga påprincipen om inkomstbortfall. Det nuvarande dagpenningsystemet bör därförbehållas.Utredaren tar också upp frågan om personskadeskyddet. Regeringen avser att isamband med förslag om ändringar i lagen (1994:1809) om totalförsvarspliktåterkomma till med förslag om förbättringar i detotalförsvarspliktigas personskadeskydd.Regeringen anser inte det lämpligt att införa en utbildningspremie somrelateras till grundutbildningens längd, vilket förordas av utredaren. Istället bör utryckningsbidraget höjas med till 4 500 kronor.Bidraget bör utges till den som genomfört den grundutbildning han eller hon ärinkallad till oavsett antalet dagar eller som vid avbrott i utbildningentjänstgjort i minst . Det bör få ankomma på regeringen att utfärdaerforderliga förordningsändringar.Regeringens förslag till förbättrade ekonomiska förmåner medföra enkostnadsökning som uppskattas till . Denna ryms inom nämnda besparingen på bostadsbidrag.För att minska antalet avgångar mellan inskrivning och inryckning bör dennatid enligt utredaren inte överskrida . Utredaren föreslår också attinryckning bör ske direkt efter avslutad gymnasieutbildning.Regeringen anser att plikttjänstgöring, där det är möjligt, bör anpassastill studieterminerna samt att tiden mellan inskrivning och inryckning börminskas.Regeringen framhåller betydelsen av ett väl fungerande medinflytandesystempå alla nivåer. Regeringen anmäler att den beslutat om ändringar iförordningen (1995:808) om medinflytande för totalförsvarspliktiga medinnebörd att och får anordna kongresser samtatt rådens ledamöter har rätt att fullgöra återstående grundutbildning vidnågot av rådens kanslier.Utredaren har föreslagit att en översyn bör göras avdisciplinlagstiftningen. Regeringen anmäler att frågan om en sådan översyn förnärvarande bereds inom Försvarsdepartementet.Totalförsvarspliktiga med invandrarbakgrundRegeringen redogör för en undersökning som visar att första generationensinvandrare skrivs in för plikttjänstgöring i betydligt mindre omfattning ängenomsnittet mönstrande. Dubbelt så många i denna invandrargrupp i jämförelsemed genomsnittet placeras också i utbildningsreserven. Skillnaderna mellansvenskar och andra generationens invandrare skiljer sig däremot inte nämnvärtåt.Regeringen anför att det framgår att det är motivationen för att fullgöratotalförsvarsplikt som skiljer grupperna åt. Berörda myndigheter bör enligtregeringen med olika metoder försöka öka motivationen. Främst bör detta ske -som också myndigheterna föreslagit - genom olika former av information föremönstringen. Informationen bör också riktas mot de anhöriga.Rasism och främlingsfientlighetFörsvarsmakten har på uppdrag av regeringen lämnat en redovisning av vad somgjorts för att motverka rasism och främlingsfientlighet. Av denna framgårsammanfattningsvis att Försvarsmakten aktivt arbetar mot rasism ochfrämlingsfientlighet. Bl.a. har Försvarsmakten i samråd med Pliktverketredovisat förslag som syftar till att fler svenska medborgare medinvandrarbakgrund skall fullgöra värnplikt. Försvarsmakten stödjer ocksåStockholms stads gymnasieprojekt för invandrarungdomar genom att geyrkesinformation och möjligheter till yrkespraktik. Vidare pågår sedan år 1993projektet ?Den kreativa olikheten? som bl.a. syftar till att påverka attitydertill olika slags kulturella olikheter. Regeringen har också beviljatFörsvarsmakten att användas för fyraungdomsprojekt mot rasism.PersonskadeskyddI fråga om personskador vid tjänstgöring i Försvarsmaktens utlandsstyrkagäller i princip samma förmåner som vid sjukdom, skada och dödsfall som föranställda i statlig tjänst. Beträffande skador som inträffar undertjänstgöringen utomlands, och som leder till invaliditet eller dödsfall, harregeringen härutöver förstärkt den enskildes och familjens ekonomiska skydd.Denna enligt regeringen avsevärda förbättring av det ekonomiska skyddet träddei kraft den 1 juni 1993.Regeringen anser det angeläget att de som skadas under sin tjänstgöring iutlandsstyrkan så snabbt och effektivt som möjligt får bästa möjliga vård ochstöd. Med detta syfte pågår inom en översyn av gällanderegler och rutiner vid skadefall. Inriktningen är bl.a. att Försvarsmaktenskall få en skyldighet att också efter kontraktstidens utgång fullgöra deuppgifter som enligt 22 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring åvilar enarbetsgivare. Vidare behöver Försvarsmakten en för ändamålet lämpligtorganiserad rehabiliteringsverksamhet även för utlandsstyrkans personal.MotionernaInskrivning och avgångarMotion Fö10 (mp) framhåller vikten av att förbättra informationen före, underoch efter inskrivningen av totalförsvarspliktiga. Regeringen nämner inte dettabehov i propositionen. Enligt motionärerna innebär mer kunskap hos denmönstrande större möjligheter för henne eller honom att få en passandebefattning efter intresse och önskemål (yrkande 5).Även anser det viktigt att förstärka informationen isamband med mönstringen. Det skulle öka motivationen. Sådan information börske företrädesvis i skolor och bör kunna ges av bl.a. projektanställdatotalförsvarspliktiga som genomgått grundutbildning (kommittémotion Fö23yrkande 33).I motion Fö402 (s) konstaterar motionären att en mängd åtgärder vidtagitsför att undvika avgångar . Trots detta kvarstårproblemen med för stora avgångar. Motionären anser det orimligt att accepteraatt var femte plikttjänstgörande avbryter sin grundutbildning. Orsakerna tilldetta bör noga undersökas.FörmånerTvå motioner tar upp frågan om matersättning. Alla totalförsvarspliktiga harnär de tjänstgör rätt till mat. I partimotion Fö52 (v)kritiseras att totalförsvarspliktiga endast får imatersättning i jämförelse med under vardagar när mat inte serveras.Denna skillnad anser motionärerna omotiverad varför matersättningen bör vara95 kronor oavsett veckodag (yrkande 11).Motsvarande yrkande finns i motion Fö10 (mp) (yrkande 9).Vapenfri tjänstVänsterpartiet påpekar i partimotion Fö52 (v) att prövningsförfarandet förvapenfria avskaffades , vilket sägs vara en viktigprincipiell förändring. Motionärerna konstaterar att det kvarstår en rest avdet gamla förfarandet på så sätt att de personer som mer än efterinskrivning finner att de vill vara vapenfria utsätts för ett slags symboliskprövning genom att de tvingas svara på ett frågeformulär. Denna rest börenligt motionärerna tas bort (yrkande 12).Ett motsvarande yrkande framförs såväl i motion Fö10 (mp) (yrkande 6) som imotion Fö403 (s).I motion Fö10 (mp) påpekas också att det är möjligt att avslå en ansökan omvapenfri tjänst som inkommer senare än från beslut om inskrivning.Den sökande har dock rätt att muntligt lämna uppgifter i ärendet. Motionärernahävdar att det är en grundläggande rättighet i ett demokratiskt samhälle attslippa bära vapen. En sådan ansökan bör då inte vara möjlig att avslå (yrkande7).Motionärerna i motion Fö36 (s) finner det inte rimligt att behålla nuvarandepåföljdssystem för den som vägrar totalförsvarsutbildning. Vägran att fullgöratotalförsvarsplikt bör därför avkriminaliseras.MeritvärderingMotionären i motion Fö311 (m) framhåller de enastående insatser som detotalförsvarspliktiga utför i förhållande till dem som inte gör någon form avplikttjänstgöring. Det borde då vara självklart att samhället tillerkänner deplikttjänstgörande den status som de genom utbildningen erhållit. Motionärenanvisar tre vägar för detta. För det första bör utbildningen meritera tillhögskolepoäng. För det andra bör värn- och civilpliktiga som utbildas tillfordonsförare kunna få civilt körkort som motsvarar den utbildning som defått. För det tredje bör totalförsvarspliktiga få betyg som visar vilkenutbildning de fått och vilka kunskaper de tillägnat sig.I motion Fö10 (mp), som enligt det föregående förordat en frivilligvärntjänst, föreslår att värntjänsten skall jämställas med arbete i fråga omtilläggspoäng till högskolan (yrkande 1 i denna del).I motion Fö805 (s) förordas att de totalförsvarspliktiga som under sinutbildning skaffar sig civil kompetens inom något område ges ett civiltutbildningsintyg som styrker detta.Rasim och främlingsfientlighetMotion Fö10 (mp) kommenterar en undersökning som statisiska centralbyrån gjortom totalförsvarspliktiga med invandrarbakgrund. Motionärerna kritiserar(yrkande 10) sedan regeringens utvärdering att det skulle vara bristandemotivation som förklarar den lägre inskrivningsprocenten hostotalförsvarspliktiga med invandrarbakgrund i förhållande till genomsnittet.Motionärerna vänder sig också mot att en person med bristande spåkkunskaperbetraktas som mindre lämplig vid mönstring (yrkande 11).I partimotion Fö42 (mp) refereras en händelse där en kriminellt belastad ochvåldsbenägen värnpliktig med uttalade nazistiska sympatier efter ett beslut iFörsvarets överklagandenämnd fick fortsätta sin militärutbildning.Motionärerna anser detta vara anmärkningsvärt och finner det angeläget med enlagändring som gör det möjligt för Försvarsmakten att genast utestängatotalförsvarspliktiga och befäl som ger uttryck för rasism ochfrämlingsfientlighet (yrkande 35).Med hänsyftning på samma händelse hemställs i motion Fö327 (fp) attriksdagen som sin mening ge regeringen till känna att värnpliktiga mednazistiska och rasistiska åsikter, eller som på annat sätt kan betraktas somvåldsbenägna, inte skall kunna få militär utbildning i vårt land.PersonskadeskyddI partimotion Fö52 (v) noteras att regeringen aviserarförbättringar i personskadeskyddet för pliktpersonal. Motionärerna utgår frånatt detta sker samordnat med översynen av ersättningsreglerna för personal somskadas vid tjänstgöring i utlandsstyrkan. Man bör härvid beakta det arbete somskett i arbetsskadekommittén, även om denna i ringa omfattning analyseratpliktpersonalens förhållanden. Även de anhörigas förhållanden böruppmärksammas. Vad som sålunda anförts om personskadeskydd för pliktpersonal,anställda och stöd åt anhöriga bör som sin mening ge regeringen tillkänna (yrkande 13).Tidningen motion Fö10 (mp) fyller tidningen en viktig funktion föratt rapportera hur värnpliktiga har det under sin utbildning. Tidningen nårdock inte ut till de ca 2 000 civilplikttjänstgörande. Motionärerna föreslåratt redaktionella innehåll och tidningens spridning breddastill att också omfatta civilpliktiga (yrkande 8).Ett motsvarande yrkande framförs i motion Fö204 (s).UtskottetFörmånerRegeringen redovisar sina överväganden med anledning av utredningen (Fö1995:5) om de totalförsvarspliktigas ekonomiska och sociala situation m.m.Några förslag till riksdagsbeslut lämnas inte. Regeringen anmäler att denavser skärpa reglerna för utbetalning av bostadsbidrag varvid 20-30 miljonerkronor bedöms kunna sparas. Regeringen anmäler vidare att det nuvarandesystemet för dagpenning bör behållas men att utryckningsbidraget bör höjas med500 kronor till . De förbättrade ekonomiska förmånerna beräknasmedföra en kostnadsökning på . Det bör få ankomma påregeringen att utfärda erforderliga förordningsändringar.Utskottet har inget att erinra mot vad regeringen anfört om förmåner förtotalförsvarspliktiga. Utskottet konstaterar att de totalförsvarspliktigasjälva prioriterar en höjning av utryckningsbidraget. En höjning avmatersättningen i enlighet med vad som föreslås i motion Fö52 (v parti)yrkande 11 och Fö10 (mp) yrkande 9 skulle enligt vad utskottet erfarit medföraen kostnadsökning för förmåner på uppskattningsvis 80-100 miljoner kronor.Utskottet anser att motionsyrkandena bör avslås.Inskrivning och avgångarRegeringen berör i totalförsvarspropositionen delar av problemet medtotalförsvarspliktigas avgångar. Utskottet håller med regeringen om attplikttjänstgöringen, där det är möjligt, bör anpassas till studieterminernasamt att tiden mellan inskrivning och inryckning bör minskas, allt i syfte attnedbringa avgångarna. Att ta tre studieterminer i anspråk kan, genomsvårigheten att då kunna rekrytera tillräckligt kvalificerade, bli ett hot motden personella kvalitén i hela värnpliktssystemet. Problemet med avgångar,dels mellan inskrivning och inryckning, dels under tjänstgöringen, äremellertid vidare än så. Utskottet har erfarit att regeringen avser i uppdrag att tillsammans med utbildningsansvarigamyndigheter se över orsakerna till de höga avgångarna. Utskottet utgår frånatt regeringen, Försvarsmakten, , och noga undersöker orsakerna tillavgångarna och vidtar erforderliga åtgärder för att begränsa dem. En sådanåtgärd kan exempelvis vara att förbättra informationen till dem som mönstraroch till dem som rycker in. Med utgångspunkt från det som här har anförtsanser utskottet att motion 10 (mp) yrkande 5, Fö23 (kd) yrkande 33 och Fö402(s) - vilka samtliga förordar åtgärder mot avgångarna - i huvudsak kommer atttillgodoses. bör därför inte bifalla dessa motionsyrkanden.Vapenfri tjänstI tre motioner avvisas det nuvarande frågeformuläret för att få vapenfritjänst om ansökan görs mer än efter mönstring. En motion förordaratt det inte skall vara möjligt att avslå en ansökan om vapenfri tjänst.Riksdagen har i sitt beslut (prop. 1994/95:6, bet. FöU1, rskr. 78och 79) om lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt reglerat rätten att få varavapenfri. Utskottet ställde sig bakom vad regeringen i propositionen anfört omatt det var angeläget att säkerställa att rätten att vara vapenfri endasttillkom sådana totalförsvarspliktiga som har en allvarlig personligövertygelse mot att bruka vapen. Om prövningsförfarandet skulle utmönstrashelt kunde risken för felaktigt utnyttjande öka. Enligt utskottets mening bör,liksom , dock tilltro sättas till sökandes uppgifter om det inte finnsanledning att misstänka att de inte är sanningsenliga. Det nuvarande systemetsynes fungera i huvudsak väl och så gott som alla som ansöker om att få blivapenfria får också denna rätt. Utskottet anser därför att skalllämna motion Fö10 (mp) yrkande 6-7, Fö36 (s), Fö52 (v parti) yrkande 12 ochFö403 (s) utan åtgärd.MeritvärderingUtskottet har erfarit att det såväl inom som iFörsvarsmakten redan pågår ett arbete om meritvärdering av detotalförsvarspliktigas grundutbildning. Sålunda har det i Försvarsmaktenbildats en arbetsgrupp med huvuduppgift att skapa förutsättningar för attmilitär grundutbildning uppfattas som en möjlighet att komma in påarbetsmarknaden samt att utbildningen är meriterande och därmed en tillgångvid ansökan till högre studier.Utskottet har vidare erfarit att Försvarsmakten genomför en översyn av detbetyg som den värpliktige får vid avslutad tjänstgöring. Avsikten är att dettydligt skall framgå i betyget vad som är civilt meriterande medpliktstjänstgöringen i sin helhet samt vad som är specifikt i den enskildabefattningen.Utskottet räknar med att de yrkanden om meritvärdering som förs fram imotion Fö10 yrkande 1 i denna del, Fö311 (m) och Fö805 (s) kommer attövervägas i det kommande arbetet. Motionsyrkandena bör därför lämnas utanåtgärd av riksdagen.Rasism och främlingsfientlighetRegeringen anför i totalförsvarspropositionen flera åtgärder för att ökaantalet totalförsvarspliktiga med invandrarbakgrund som tas ut tillplikttjänstgöring. Utskottet har erfarit att det pågår en översyn avÖverbefälhavarens policy för frågor som berör personal med invandrarbakgrund isyfte att motverka all kränkande särbehandling.Utskottet anser det mycket angeläget att Försvarsmakten fortsätter sittaktiva arbete mot rasism och främlingsfientlighet. Varje tillrasistiska och främlingsfientliga yttringar måste och kraftfulltmotverkas.Utskottet anser inte att , som det föreslås i motion Fö10 (mp)yrkande 10, skall göra uttalanden om en undersökning som Statistiskacentralbyrån gjort eller regeringens tolkning av denna. Det viktiga är attarbetet fortsätter med att integrera invandrare i det svenska samhället, varavtotalförsvaret är en del. Utskottet ansluter sig därför till de åtgärder somredovisats i totalförsvarspropositionen och som refererats pågå iFörsvarsmakten. Motions-yrkandet bör därför inte föranleda någon riksdagensåtgärd. bör heller inte bifalla yrkande 11 i samma motion, vilkethävdar att bristande språkkunskaper i samband vid mönstringen avgöruttagningen. Utskottet utgår nämligen från att det är en helhetsbedömning avvarje individ i samband med mönstringen som ligger till grund för vilka somskall tas ut till plikttjänstgöring.I motion Fö42 (mp parti) (yrkande 35) och Fö327 (fp) efterfrågas, medreferens till en och samma händelse, bättre möjligheter för Försvarsmakten attutestänga totalförsvarspliktiga och befäl som ger uttryck för rasism ochfrämlingsfientlighet. Utskottet vill hänvisa till den av regeringen nyligenbeslutade förordningen om Försvarsmaktens personal. I förordningen föreskrivsbl.a. att Försvarsmaktens personal i sitt arbete skall iaktta de principer somsoldaterinran ger uttryck för och uppträda så att Försvarsmaktens anseendefrämjas. Vidare föreskrivs att chef i Försvarsmakten skall agera på ett sådantsätt att han eller hon är ett föredöme för övrig personal.Utskottet vill ockå betona att den arbetsrättsliga lagstiftningen ger vissa möjligheter för en arbetsgivare att vidta åtgärder mot anställdasom åsidosätter sina skyldigheter i anställningen. Om ytterligare lagstiftningskulle erfordras inom området borde denna inte bara gälla Försvarsmaktenspersonal utan alla offentligt anställda.I fråga om totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt finns redan nu ilagen om totalförsvarsplikt möjlighet att ändra ett inskrivningsbeslut så attvederbörande är skyldig att tjänstgöra. I avvaktan på ett sådantbeslut kan den totalförsvarspliktige ges sådana arbetsuppgifter så att hansåsikter inte så lätt når ut till andra vid förbandet.Utskottet anser, med stöd av det här anförda, att motionerna till sitt syfteredan är tillgodosedda varför inte bör vidta någon åtgärd.PersonskadeskyddI partimotion Fö52 (v) yrkande 13 förordas påpekanden som rör den pågåendeöversynen av personskadeskyddet för pliktpersonal.Utskottet har erfarit att båda de frågor som motionärerna tar upp är underberedning i . Regler om personskadeskyddet förtotalförsvarspliktiga respektive för anställda i utlandsstyrkan finns i olikaregelverk. Förslaget om förbättrat personskadeskydd för totalförsvarspliktigahar redan utretts (1996:18). Regeringen kan där komma till medförslag till lagändring.För anställda i utlandsstyrkan gäller i princip de förmåner som finns föranställda i statlig tjänst. Regeringen har i förordning gjort vissaförstärkningar som rör det ekonomiska skyddet. Utskottet har erfarit att detinom pågår översyn av dessa förordningsregler.Enligt utskottets mening är det viktigt att arbetet skyndsamt fullföljs ochatt såväl regelverk som dess tillämpning ges en mänsklig profil.