bet · GK01AU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Verksamheten böromfatta ett brett spektrum avutvärderingar, från bredare studier avarbetsmarknadspolitikenssamhällsekonomiska effekter tillspecifika effektivitetsundersökningar avenskilda åtgärder.Till institutet knyts en referensgruppmed representanter från bl.a.arbetsmarknadens parter.Under institutets uppbyggnadstid fårpågående projekt slutföras för attsenare utvärderas och analyseras.Utskottets övervägandenArbetsmarknadsutskottet har tidigare,med avstyrkan till Kristdemokraternasavslagsyrkande i motion A297, ställt sigbakom att ett Institut förarbetsmarknadspolitisk utvärderinginrättas.Utskottet biträder regeringens förslagtill medelsanvisning under anslaget.Utskottet återkommer till anslaget nedani avsnittet Anslag på utgiftsområde 14.ARBETSLIVSFRÅGORInriktningen av arbetslivspolitikenPropositionenDet aktiva arbetsmiljöarbetet ochförnyelsen av arbetslivet är enligtpropositionen en viktig del av desamlade insatserna för ökadproduktivitet, tillväxt ochsysselsättning. Grundläggande krav påarbetet är utöver trygghet ianställningen en arbetsmiljö utan riskför ohälsa och olycksfall. Godarbetsmiljö, ett livslångt lärande ochflexibla arbetstider som kombinerararbetstagarnas krav på trygghet ochinflytande med företagens krav ärgrundstenar i arbetet med att halveraarbetslösheten. Förnyelsen avarbetslivet måste fortsätta, sägs ipropositionen. För arbetsgivare är detviktigt att satsa på arbetsmiljön ochpersonalens kompetensutveckling.Skillnader mellan kvinnors och mänsohälsa och villkor i arbetslivet skallbeaktas när arbetsmiljön utformas.En förbättrad arbetsmiljö innebär ocksåatt kostnaderna förarbetsmarknadspolitiska åtgärder,arbetsskadeförsäkring och sjukförsäkringsjunker. En utvecklad arbetsorganisationoch friare arbetstidsförläggning harbetydelse för kvinnors och mänsmöjligheter att förena förvärvsarbetemed ansvar för hem och barn.I propositionen aviserar regeringen återkommer till med ensamlad proposition om arbetstiden medanledning av arbetstidskommitténsslutbetänkande.Regeringen finner det angeläget attpersoner med funktionshinder får ettfortsatt riktat stöd genom deltagande iolika arbetsmarknadspolitiska åtgärderför att stärka deras möjligheter att fåett arbete på den öppna arbetsmarknaden.Regeringen konstaterar att AMS trots detkärva arbetsmarknadsläget kunnat bedrivaverksamheten på sådant sätt att målenuppnåddes under /95.Insatserna för arbetshandikappade skallfortsatt prioriteras och inriktas på attfler skall få arbete eller utbildning.MotionerModerata samlingspartiet framhåller imotion A277 att arbetshandikappade hosSamhall eller medlönebidragsanställningar möter en allthårdare konkurrens på marknaden vilketförsvårar en återgång till reguljärtarbete. anser att ensamordning är nödvändig av olikastatliga och kommunala myndighetersansträngningar att rehabiliteraarbetslösa, förtidspensionerade ochlångtidssjukskrivna. Omförsäkringskassan fårutbetalningsansvaret för allasocialförsäkringar och statligabidragssystem underlättas uppföljningoch samordning. Ökad effektivitet ochkontroll kan öka genomströmningen ochfler rehabiliteras till lönearbete.Moderaterna ifrågasätter om det ärändamålsenligt att efter flera årsrehabilitering i anvisa enlönebidragsanställning. Ett alternativkan vara att aktivt satsa pårehabilitering ute på befintligaarbetsplatser.Det är nödvändigt att konstruktivtompröva de olika rehabiliteringsåtgärdersom står till buds. Målet föromprövningen skall vara att sätta upprealistiska mål utifrån ettsamhällsekonomiskt hållbart alternativ(yrk. 19).Folkpartiet begär i motion A221 etttillkännagivande om dearbetshandikappades situation påarbetsmarknaden. Statens insatser föratt stärka handikappades ställning påarbetsmarknaden är viktiga och böralltid vara prioriterade. Arbetslinjenskall gälla även denna grupp ochförtidspensioneringar skall undvikas.Både lönebidrag och anställning inomSamhall är värdefulla lösningar förmånga arbetshandikappade. Folkpartiethar under de senaste riksmötenaprioriterat de handikappade och har gåttemot regeringens besparingar pålönebidrag och (yrk. 17).Vänsterpartiet begär i motion A305 etttillkännagivande om vad som anförs omarbetshandikappades situation (yrk. 11).Arbetsmarknaden för arbetshandikappadeär mycket svår. Även i tider dåarbetsmarknadsläget är relativt bra, hararbetshandikappade svårt att delta pålika villkor i arbetslivet. De senasteårens strukturella och konjunkturellaförändringar har förstärkt orättvisornapå arbetsmarknaden. Regeringen har möttförändringarna med försämringar avlönebidragen. har antaletlönebidragsanställda minskat med 10 %.Minskningen måste hejdas och ingen skallriskera uppsägning.Utskottets övervägandenArbetsmarknadsutskottet delarmotionärernas oro över den allt hårdareverklighet som möter arbetshandikappadepå arbetsmarknaden. I med myckethög arbetslöshet och hård konkurrens omjobben har personer med någon form avfunktionshinder det särskilt besvärligtatt få och behålla ett arbete. Dessutomhar de senaste årens arbete med attsanera statens finanser medfört attockså de arbetshandikappade fått kännaav den ekonomiska åtstramningen.Staten satsar alltjämt stora belopp påatt skapa arbetstillfällen förarbetshandikappade dels genom satsningardirekt avsedda för arbetshandikappade iform av exempelvis lönebidrag ochSamhallanställningar, dels genom debetydande belopp som satsas på dereguljära arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna, som också kommerarbetshandikappade till del.Inriktningen är att 26 000arbetshandikappade skall få del av dereguljära arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna. De ekonomiska besparingarsom har gjorts på området harsjälvfallet varit smärtsamma genom attde drabbat en av de svagaste gruppernapå arbetsmarknaden. För att långsiktigttrygga sysselsättningen för bådearbetshandikappade och ickearbetshandikappade är det enligtutskottets mening nödvändigt medstatsfinanser i balans.Knappheten på resurser gör det särskiltviktigt att tillgängliga medel användsså effektivt som möjligt, inte minst avomsorg om de arbetshandikappade.Samordning och effektivisering avrehabiliteringsinsatserna är i detsammanhanget också viktigt. Utskottetnoterar att Sjuk- ocharbetsskadekommitténs förslag på områdetför närvarande bereds inomregeringskansliet. Detsamma gällerförslag om samordnad rehabilitering somlämnats av den arbetsmarknadspolitiskakommittén.Målsättningen är självklart att såmånga arbetshandikappade som möjligtskall kunna övergå till arbete utanstatlig subvention. Utskottet kan sålångt dela de synpunkter som framförs iModerata samlingspartiets motion A277.Samhällets ansvar för arbetshandikappadegår enligt utskottets mening emellertidlängre än vad den moderata motionen gerintryck av. Definitionsmässigt ärarbetshandikappade arbetssökande som pågrund av fysiska, psykiska,förståndsmässiga eller socialmedicinskafunktionshinder har svårt att få ellerbehålla en anställning på den reguljäraarbetsmarknaden. Gruppenarbetshandikappade är inte homogen. Detrör sig om människor med mycketskiftande förutsättningar, med allt frånlättare till mycket gravafunktionshinder. För många i gruppenkommer de statligt subventioneradearbetstillfällena att vara den endamöjligheten att över huvudtaget komma utpå arbetsmarknaden. De statligainsatserna syftar således inte alltid iförsta hand till att rehabilitera denenskildes funktionshinder utan till attöverbrygga motståndet på arbetsmarknadenmot att anställa människor ur dennagrupp. Detta motstånd har sannolikt oftasin orsak i att kunskapen påarbetsmarknaden är bristfällig om hurdagens moderna teknik och modernahjälpmedel kan användas för att minskaeller eliminera svårigheterna förfunktionshindrade att sköta ett arbete.Utskottet anser att en fokusering kringdessa frågor kan leda till fleranställningar bland funktionshindrade.Det är därför bl.a. angeläget attinformation om vad som kan åstadkommasmed modern arbetsanpassning når ut tillarbetsgivare.Utskottet avstyrker med det anfördabifall till motion A277 i berörd del.Den uppfattning om dearbetshandikappades situation somförmedlas i motionsammanfaller i princip med utskottetsbedömning. Utskottet har vid tidigaretillfällen avvisat krav omytterligare medel tillarbetshandikappade. Utskottet är inteheller i detta sammanhang berett attbiträda krav om ytterligare medel.Utskottet återkommer till frågan nedanunder avsnittet A 3. Särskilda åtgärderför arbetshandikappade.Utskottet återkommer också till ifrågavarande del av motion A221 nedan iavsnittet Anslag under utgiftsområde 14.Utskottet delar också i huvudsak detsynsätt som kommer till uttryck iVänsterpartiets motion. Vänsterpartietframhåller i motionen att antaletlönebidragsanställningar minskat underdet . Utskottet gör sammabedömning men sätter till skillnad frånVänsterpartier inte minskningen i förstahand i samband med besparingar påområdet. Utskottet erinrar om denobalans som rått mellanantalet lönebidrag och de medelriksdagen anvisat för ändamålet. Underandra inleddes en kraftigexpansion av volymen. Från en volym påmellan 42 000 och 43 000 lönebidragunder på 1990 taletuppgick antalet lönebidragsanställdatill över 50 000 vid utgången /95. Volymökningen skeddesamtidigt som den genomsnittligabidragsnivån totalt sett inte minskade.Obalansen i systemet medförde attriksdagen omfördelade325 till nyalönebidragsanställningar. Den minskningav antalet lönebidrag som kunnat noterasunder är enligtutskottets mening resultatet avArbetsmarknadsverkets arbete med attanpassa volymen till anvisade medel.Vänsterpartiets politik på områdetinnebär att ytterligare medel anvisastill arbetshandikappade. Utskottet kaninte ställa sig bakom detta ochåterkommer i frågan nedan underavsnittet A 3. Särskilda åtgärder förarbetshandikappade.Utskottet återkommer också tillifrågavarande del av motion A305 nedan iavsnittet Anslag på utgiftsområde 14.FöretagshälsovårdPropositionenRegeringen har enligt propositionengivit Statskontoret förnyat uppdragangående företagshälsovården. Iuppdraget ingår bl.a. att belysa ochanalysera företagshälsovårdenstjänsteutbud samt arbetssätt iförhållande till företag ochförvaltningar och deras anställda. Iuppdraget ingår även att belysabenägenheten hos olika kategorier avföretag att anlita företagshälsovårdensamt företagshälsovårdens täckningsgradi olika delar av landet. Uppdraget, somskall utföras i nära samarbete medArbetarskyddsstyrelsen, skall redovisastill senastden 15 december 1996.MotionerFolkpartiet föreslår i motion So277 enutredning med uppgift att se överföretagshälsovårdens ställning,inriktning och framtida finansiering.Frågan om företagshälsovården kananslutas till eller fåvårdavtal med landstingen bör därvidbelysas (yrk. 42).Vänsterpartiet framhåller i motion So672att företagshälsovården har storamöjligheter att tidigt nå människor medbegynnande alkoholproblem. På senare tidhar fler och fler avtal träffats omnedläggningar av företagshälsovården.Allt färre anställda får härigenom delav hälsovård. Med en lag om obligatoriskföretagshälsovård skulle flertaletförvärvsarbetande ha tillgång till sådanhälsovård på sin arbetsplats. Genomlagstiftning skulle det bli möjligt attnå de av befolkningen som svararför hälften av den totalaalkoholkonsumtionen (yrk. 3).Mona m.fl. (s) begär imotion A213 ett tillkännagivande om enöversyn av behovet av företagshälsovård.Hans Stenberg m.fl. (s) begär i motionA218 ett tillkännagivande om behovet aven lagstiftning om obligatoriskföretagshälsovård.Christina () begär i motionA720 ett tillkännagivande om attregeringen skall föreslå lagstiftning omföretagshälsovård när parterna intekunnat träffa avtal.Utskottets övervägandenArbetsmarknadsutskottet konstaterar attdet generella statsbidraget tillföretagshälsovården avvecklades den 1januari 1993. Frågan om vilka åtgärdersom skall vidtas för att upprätthålla enbra företagshälsovård bereds inomregeringskansliet. Statskontoret fick ifebruari 1994 den dåvarande regeringensuppdrag att undersöka hurföretagshälsovården hade påverkats avdet slopade bidraget och av detförhållandet att kollektivavtal omföretagshälsovård saknas för stora delarav arbetsmarknaden. Resultatet avundersökningen redovisades i rapportenFöretagshälsovård utan statsbidrag(1994:17). Enligt propositionen harregeringen givit Statskontoret ettförnyat utredningsuppdrag rörandeföretagshälsovården.Utskottet har haft frågan om införandeav en obligatorisk företagshälsovårduppe till diskussion med anledning avett motionsyrkande senast i november1995. Utskottet redovisade i det avriksdagen godkända betänkandet(1995/96:AU2, rskr. 29) den ståndpunktsom varit vägledande ,nämligen att statsmakterna borde avvaktamöjligheterna att få till stånd en merallmän avtalsreglering avföretagshälsovården. Utskottetredovisade vidare en kartläggning avvilka avtal som då fanns påarbetsmarknaden om företagshälsovård.Slutligen uttalade utskottet att detfick ankomma på regeringen att nogafölja den fortsatta utvecklingen och omdet bedöms nödvändigt återkomma tillriksdagen i frågan. Utskottet vidhållerdenna uppfattning och avstyrker bifalltill motionerna A213, A218, A720, So277delvis och So672 delvis.Regionala skyddsombudPå små arbetsställen där det intetillsatts någon skyddskommitté får denfackliga avdelningen utse skyddsombudutanför kretsen av arbetstagare påarbetstället, s.k. regionaltskyddsombud. Bestämmelsen finns i 6 kap.2 § Arbetsmiljölagen.Björn m.fl. i motion A721 (s)begär ett tillkännagivande om att deresurser som satsas på regionalskyddsombudverksamhet bibehålls på minstnuvarande nivå till dess detstatsfinansiella läget medger enförstärkning. Verksamheten bör även ifortsättningen finansieras viaarbetarskyddsavgiften och inte överstatsbudgeten.Arbetsmarknadsutskottet erinrar om attfram till gällde enligtsocialavgiftslagen att drygt hälften avinflutna arbetarskyddsavgifter skulleföras till staten för finansiering avArbetarskyddsverket,ochArbetslivscentrum. Resten avarbetarskyddsavgiften fördes tillArbetsmiljöfonden vars tillgångar enligtlagen skulle användas förutom till bl.a.forskning och utveckling även till bl.a.kostnaderna för skyddsarbete som utförsav regionala skyddsombud. Från fondenställdes medel till förfogande förbidrag till de fackliga organisationersom utsett regionalt skyddsombud.I samband med att beslöt omden nya forskningsorganisationen påarbetslivsområdet då bl.a.Arbetsmiljöfondens medelsbeviljandefunktion övergick på Rådet förarbetslivsforskning ändradessocialavgiftslagen så attarbetarskyddsavgiften från den 1 juli1995 i sin helhet förs till staten förfinansiering av ochövriga arbetslivsmyndighetersverksamhet. Utskottet betonade i sitt avriksdagen godkända betänkande(1994/95:AU9, rskr. 336) vikten av attde nya forskningsmyndigheterna stöddeverksamheten med regionala skyddsombud.Av regleringsbrevet enligt statsliggarenför 1995/96 framgår attArbetslivsinstitutet får avsätta högst110 till verksamhetenmed regionala skyddsombud. Beträffandeförslaget i motion A721 kan utskottetsträcka sig så långt som att upprepauppfattningen att verksamheten medregionala skyddsombud ävenfortsättningsvis skall stödjas. Meddetta anser utskottet att motionen böravstyrkas.Övriga arbetslivsfrågorMarie och i motion A235 (s) betydelsenav att arbetsgivare och arbetstagare,redan innan investeringar sker i nyaarbetsplatser, kan få tillfälle att sehur arbetsplatsen kommer att fungera iverkligheten ur arbetsmiljösynpunkt.Motionärerna föreslår attförutsättningarna att starta ettarbetsmiljöcentrum efter dansk förebildskall undersökas. Syftet är attframtidens arbetsplatser skall formasefter människans förutsättningar.Gudrun m.fl. anser ikommittémotion So279 (mp) att mångaskolor och daghem har dåligainomhusmiljöer som drabbar barn medallergier. Arbetsmiljölagen som förnärvarande omfattar barn i skolåldernbör enligt motionärerna utvidgas tillatt omfatta förskolebarn (yrk. Imotionen skisseras en skyddsorganisationmed vuxna som lokala barnskyddsombud.Även m.fl. påtalar imotion A714 (mp) behovet av attförskolan skall omfattas avArbetsmiljölagen.Arbetsmarknadsutskottet anser att de imotion A235 framförda tankarna berör detstörre problemkomplexet hurkunskapsspridning och kompetensfrågorskall organiseras och finansieras isvenskt arbetsliv. Frågan har fåttsärskild aktualitet efter riksdagensbeslut om att fr.o.m. den 1 juli 1995avveckla Arbetslivsfonden. Utskottet hari tidigare sammanhang behandlat en radmotioner med förslag om hurkunskapsspridningen skall kunna ske.Olika organisationsmodeller har därvidskisserats under olika benämningar t.ex.lokala eller regionala kunskapscentra.Utskottets ståndpunkt har varitatt avvakta det beredningsarbete sompågår i dessa frågor inomregeringskansliet. Utskottet finner attförslaget i motion A235 ligger i linjemed detta beredningsarbete och avstyrkerdärför bifall till motionen.När det gäller förslaget i motionernaSo279 och A714 konstaterar utskottet attbl.a. elever från och med grundskolansårskurs 1 i Arbetsmiljölagen likställsmed arbetstagare. De är dock undantagnafrån tillämpningen av vissa regler.Utskottet är inte berettatt föreslå en utvidgning av lagenstillämpningsområde till förskoleområdeti den meningen att lagens bestämmelserskulle bli tillämpliga på barnen.Arbetsplatserna inom förskolan omfattasredan av Arbetsmiljölagen genom attförskolepersonalen omfattas av lagensbestämmelser. Utskottet avstyrker därmedbifall till motionerna A714 och So279 iberörd del.A 3. Särskilda åtgärder förarbetshandikappadePropositionen1994/ Utgif 7 170 83295 t 1)1995/ Ansla 10 366 081 Utgiftsp rognos 850därav 71996 0286501997 Försl 6 486 527ag1998 Beräk 6 629 230nat1999 Beräk 6 775 073nat1) Beloppen i tusental krFrån anslaget bekostas arbetshjälpmedeloch arbetsbiträde åt handikappade,näringshjälp, anställning medlönebidrag, statsbidrag till skyddatarbete hos offentliga arbetsgivare ()samt utbildningsbidrag till inskrivnavid ().Utbildningsbidrag till inskrivna vidAmi beräknas under anslaget A 2. fr.o.m.1997.Lönebidrag inom allmännyttigaorganisationerInledningRiksdagen har beslutat att nyalönebidrag fr.o.m. fårbeviljas med högst avlönekostnaden. Arbetsgivare som anställtpersoner med lönebidrag före nämnda dagkan få bidrag med högst avlönekostnaden. Sedan den 1 januari 1996gäller emellertid att lönebidrag somförlängs fårlämnas med högst av lönekostnaden.För vissa grupper med svårarefunktionshinder kan alltjämt bidraglämnas avlönekostnaden.För att förhindra uppsägningar avarbetshandikappade inom allmännyttigaorganisationer beslöt (1995/96:AU15 rskr. 276 och 1995/96:FiU15 (AU6y), rskr. 307) attlönebidrag för en arbetshandikappad somvarit anställd med lönebidrag , och för vilken bidrag utgickmed av lönekostnaden, isamband med omförhandling skulle kunnalämnas med ett oförändrat belopp åretut.Regeringen föreslår i propositionen attriksdagen skall godkänna en förlängningtill när det gällermöjligheten till bibehållnalönebidragsnivåer för arbetshandikappadeanställda inom allmännyttigaorganisationer.MotionerModerata samlingspartiet motsätter sigden föreslagna förlängningen avbibehållna lönebidragsnivåer inomallmännyttiga organisationer.Kristdemokraterna vill för sin delytterligare förlänga beslutet. Utskottetbehandlar motion A304 ochKristdemokraternas motion A297 nedanunder avsnittet Medelsanvisning.Andreas m.fl. anser ikommittémotion Kr511 (c) att lönebidragi ideella organisationer skall kunnalämnas av lönekostnaden ävenefter (yrk. 9).Motsvarande yrkande framförs av MichaelStjernström m.fl. i kommittémotion Kr510(kd). Motionärerna föreslår således attideella föreningar även efter den 1 juli1997 skall undantas från sänkningen avlönebidragsnivån (yrk. 15).Mariann och Bo Nilssonföreslår i motion A230 (s) etttillkännagivande om att överväga enförlängning av den temporära lösningenför lönebidrag i allmännyttigaorganisationer om det finns risk förnytt kaos i lönebidragsfrågan till följdav att inte hinner bliklar i tid.Även m.fl. tar uppsamma tema. I motion A273 (mp) föreslåsatt det högre lönebidraget inomallmännyttiga organisationer somriksdagen beslutat om skall kunna lämnasäven till handikappade som varitanställda än ochockså efter (yrk. 2).Utskottets övervägandenArbetsmarknadsutskottet biträderregeringens förslag om en förlängningtill av möjlighetentill oförändrat lönebidrag iallmännyttiga organisationer. Utskotteterinrar om att beslutbeträffande de allmännyttigaorganisationerna var avsett som entemporär insats i avvaktan på enlångsiktig lösning av frågan. Den avregeringen tillsatta utredningen, dens.k. , bör få tillfälleatt lägga fram ett förslag om hur manbedömer att en långsiktig lösning avlönebidragsfrågan bör se ut. Det ärangeläget att berörda arbetsgivare ochanställda inte under onödigt lång tidskall behöva sväva i ovisshet om hurfrågan kommer att lösas. Utskottetförutsätter att haft tillfälle attta ställning till ett förslag frånregeringen i frågan.Utskottet återkommer nedan dels med etttillkännagivande i frågan, dels till denu behandlade motionerna A230, A273 iberörd del, Kr510 i berörd del och Kr511i berörd del, i avsnittet Anslag påutgiftsområde 14.Lönebidrag till icke arbetshandikappadeMotionFolkpartiet anser i motion A221 att ävenom lönebidrag skall kunna utgå tillarbetslösa som fyllt börlönebidragsanställningar i första handerbjudas arbetshandikappade (yrk. 18).Utskottets övervägandenRiksdagens beslut om attvidga målgruppen för lönebidrag till attomfatta långtidsarbetslösa som fyllt 60år och som uppbar ersättning frånarbetslöshetskassa var en tillfälligåtgärd under budgetåren 1995/96-1997 ochrelaterad till ett bekymmersamtarbetsmarknadsläge. Utskottetredovisade, i sitt av godkändabetänkande (1994/95:AU15 rskr. 398,399), som sin principiella ståndpunktatt lönebidrag endast bör tillkommagruppen arbetshandikappade. Utskottetuttalade också att de traditionellaarbetsmarknadspolitiska åtgärderna bordeprövas i första hand och att förstdärefter lönebidrag till den aktuellakategorin borde komma i fråga. Ilönebidragsförordningen (1991:333)föreskrivs i 2 § att lönebidrag fårlämnas för den här aktuellapersonkretsen endast om derassysselsättningssituation inte kan lösaspå något annat sätt . Vad utskottet nuanfört tillgodoser väl intentionerna imotion A221 varför bör lämnamotionen i motsvarande del utan vidareåtgärd.Omförhandling av lönebidragMotionerVänsterpartiet begär i motion A305 etttillkännagivande om att återinförabestämmelsen i lönebidragsförordningenom att risken för uppsägning skallbeaktas vid omförhandling av lönebidrag(yrk. 12).Kristdemokraterna anser i motion A297likaledes att en bestämmelse på nyttskall införas i lönebidragsförordningenom att risken för uppsägning skallbeaktas vid omförhandling av lönebidrag(yrk. 12).Utskottets övervägandenArbetsmarknadsutskottet behandlade ochavstyrkte motsvarande yrkanden så sentsom innevarande år i ett yttrande(1995/96:AU6y) till finansutskottet medanledning av regeringens proposition1995/96:222 Vissa åtgärder för atthalvera arbetslösheten till år 2000.Utskottet påminde, i sitt av riksdagengodkända ställningstagande (FiU15, rskr.307), då om att den förutvarande 17 a §i lönebidragsförordningen bara gälldevid omprövning av beslut om lönebidragsom beviljats före den 1 juli 1991.Dessutom ansåg utskottet attbestämmelsen hade betydande nackdelargenom att skapa oklarhet om vilkabidragsnivåer som skulle gälla.Bestämmelsen var härigenom svår atthantera för arbetsförmedlingen.Utskottet bedömde slutligen att det intekunde uteslutas att den aktuellabestämmelsen bidragit till att motverkavissa av de av uppsatta målenmed det flexibla lönebidraget.