bet · GK01UbU3 · 1996-11-28 00:00:00 — förevarande yrkande avstyrks.Forskningsetik m.m.PropositionenSom redan har framgått föreslår regeringen att bland de allmänna riktlinjernaför forskningspolitiken skall gälla att forskningsetiska problem och forskarnasansvar i dessa frågor skall ges ökad uppmärksamhet. Utskottet har behandlat deallmänna riktlinjerna i det föregående. Regeringen anser att det är viktigt attgöra en genomgång av vad forskarsamhället och andra har gjort och gör för atthantera de etiska frågorna liksom av frågan om i vilken omfattningforskningsetiska frågor verkligen belyses i utbildningen. Regeringen avser atttillsätta en utredning med parlamentarisk förankring för att allsidigt belysadessa och andra forskningsetiska frågor. - I avsnittet Forskning om ojämlikheti hälsa m.m. (prop. s. 96 f.) tar regeringen upp frågan om databaser förlongitudinell forskning (längdsnittsstudier) och hänvisar där till förslag ibudgetpropositionen om resursförstärkning för uppbyggnad och vård av databaserför longitudinell forskning. Resurserna föreslås finansieras dels med medel inoramen för Socialvetenskapliga forskningsrådets (SFR) anslag, dels genom attmedel anvisas FRN.MotionernaI motion 1996/97:Ub8 (kd) yrkande 9 anförs att det är angeläget att utredningenbeaktar vikten av goda etiska överväganden förankrade i etik ochvästerländsk humanism. Särskilt gäller detta medicinsk forskning och i synnerhegenetisk forskning. Uppgiften att noga följa de etiska frågorna bör anförtros åuniversitetskanslern. Motionärerna anser också att forskarutbildningen börinnehålla ett obligatoriskt moment - ?Forskning och etik?.Regeringens avsikter när det gäller de nu aktuella databaserna avvisas tillsvidare i motion 1996/97:Ub5 (fp). Motionärerna anser att den planeradeparlamentariska utredningen bör få som uppgift att göra en genomgång ochvärdering av användbarheten av de databaser som redan existerar och pene-trerade etiska frågorna (yrk. 20).Till () och FRN skulle enligt yrkande 3i motion 1996/97:Ub10 (mp) särskilda medel kunna omfördelas förinformationsinsatser till allmänheten vad gäller genteknikens nuvarande statussamt framtida risker med gentekniken. Utvecklingen på området går snabbt ochmänniskors etiska ställningstaganden i de fundamentala frågor som vissa avforskningsverksamheterna väcker måste möjliggöras genom aktiva insatser frånansvariga myndigheter, heter det i motionen. Ett likartat yrkande framfördesunder föregående i motion 1995/96:Jo16 (mp) yrkande 3 med förslag ominformation och fördjupad diskussion om gentekniken och dess moraliska ochmänskliga problem.UtskottetUtskottet delar regeringens uppfattning att det är viktigt att det nu görs enallsidig genomgång av de forskningsetiska frågorna. Inte minst mot bakgrund avden snabba utvecklingen inom vissa vetenskapsområden såsom gentekniken samtsträvan - som regeringen påpekar i sammanhanget - efter en närmare samverkanmellan forskning och samhälle bör en analys i vid mening göras. Utskottet anserdock inte att skall avgöra hur ansvaret att följa utvecklingen påområdet skall fördelas på myndigheter. Ej heller är utskottet berett att i dethär sammanhanget föreslå att tillmötesgå kravet på omfördelning avmedel till NFR och FRN i enlighet med förslaget i motion 1996/97:Ub10. Utan attförringa betydelsen av information om gentekniken anser utskottet att det iförsta hand ankommer på berörda myndigheter och regeringen att överväga desärskilda informationsinsatser som kan komma i fråga.Utskottet utgår från att de frågor som berörs i motion 1996/97:Ub5 kommer attomfattas av utredningens uppdrag. Utskottet finner inte anledning attifrågasätta att det är nödvändigt att ha tillgång till individdata förlongitudinell forskning. Av propositionen framgår att den svenskavälfärdsforskningen i regel bygger på gedigna empiriska studier, ofta baseradepå databaser av hög kvalitet. Speciellt de longitudinella databaser som germöjlighet att följa samma individ har på ett ovärderligtsätt främjat forskningen. Utskottet inser emellertid de problem som hängersamman med att många människor drar sig för att medverka i longitudinellaundersökningar.Utskottet anser att något uttalande av med anledning av motionerna1996/97:Ub5 yrkande 20, 1996/97:Ub8 yrkande 9, 1996/97:Ub10 yrkande 3 och1995/96:Jo16 yrkande 3 inte är påkallat, varför de avstyrks.Viss sektorsforskning m.m.PropositionenRegeringen anser att det finns ett stort behov av att statsmakterna kan inriktaforskningen mot områden av särskild betydelse för skol- och förskoleområdet(prop. s. 222 f.). bör därför stimulera och stödja sådan forskning.Som sektorsföreträdare bör öka sina insatser för att sprida kännedomom forskning av intresse för skola och förskola, oavsett finansiär.Enligt regeringens bedömning i avsnittet Forskning om den offentliga sektorn(prop. s. 290 f.) är det angeläget att åtgärder vidtas för att vidareutveckladialogen mellan praktiker och forskare. Det är vidare angeläget att resultatfrån forskning om den offentliga sektorn i ökad utsträckning kommer tillanvändning i praktiskt samhällsarbete.Regeringen finner det angeläget att berörda forskningsfinansiäreruppmärksammar behovet av forskning om folkrörelser och kooperation. Vidare ärdet enligt regeringen angeläget att FRN utarbetar ett samordnat program för attinitiera och bygga upp långsiktig forskningskompetens inom konsumentforskningen(prop. s. 296 ff.).MotionernaRiksdagen bör enligt motion 1996/97:Ub411 (m) yrkande 35 begära förslag avregeringen om hur forskningen inom skolväsendet skall kunna förändras i enlighemed vad som anförts i motionen. Motionärerna ser det som ett problem att en stodel av forskningen på skolområdet berör organisatoriska frågor, medan forskningrörande barn och ungdomars inlärning, pedagogik och studieresultat ägnasförhållandevis litet intresse. Samma motion tar upp vad regeringen har anfört oviss forskning inom område (yrk. Motionärerna menaratt forskning om den offentliga sektorn, folkrörelser och kooperation samtkonsumentfrågor bör ske i högskolans regi och inte styras av regeringsdirektiv.I motion 1996/97:Ub8 (kd) åberopas rapporten för forskning.Ideell verksamhet. Förutsättningar, organisering och betydelse (Ds 1995:30). Metanke på det stora engagemang för samhällsinsatser som finns inom ideellverksamhet och de förväntningar som finns på att denna verksamhet skall kunnabidra till lösningar på växande sociala, ekonomiska och demokratiska problemanser motionärerna att detta område med utgångspunkt i de förslag som finns ihandlingsprogrammet bör prioriteras (yrk. 4).Utskottet behandlar i detta sammanhang två motioner om idrottsforskning,1996/97:Kr510 (kd) yrkande 9 och 1996/97:Kr519 (m) yrkande 3. Båda motionernatar sikte på statens ansvar för idrottsforskning, varvid iStockholm bör vara ett centrum för idrottslig kunskapsutveckling. Detta kräveratt högskolan får egna fasta forskningsresurser.UtskottetVad gäller forskning inom skolväsendet framgår det av propositionen attsektorsforskningen inom har varit föremål för flera utredningar. Densärskilda utredare som tillsattes för att göra en översyn av fördelningen avansvar, arbete och kompetens mellan skolans myndigheter samt mellan dessa ochUtbildningsdepartementet anför i sin - styrning ochstöd (Ds 1995:60) att det nu finns skäl för en grundlig prövning av formerna föfinansiering av skolforskning. Ett sådant skäl är att kommunerna har det odeladdriftansvaret för skolväsendet och därmed även ett ökat ansvar för forskning.Regeringen anför att de förslag om förändringar av forskningsverksamheten inomskolväsendet som framförts enligt regeringens mening inte är tillräckligtutvecklade för att utgöra underlag för en förändrad organisation. Skolverketsforskningsprogram har funnits . Det är därför ännu för tidigt attdra några slutsatser av en långsiktig verksamhet som forskning. Den av verketinitierade utvärderingen av forskningsprogrammet bör därför fortsätta.Enligt den nämnda rapporten prioriterar forskningsprogram längreoch mer omfattande satsningar på ett mindre antal kunskapsområden åt gången.Basprogrammen innefattar fem områden, bl.a. skolans verksamhet - utbildningensinnehåll, utformning och resultat samt utbildningens effekter och effektivitet.Utskottet vill med anledning av vad som anförts i motionen eirinra om att detinom ramen för universitetens och högskolornas reguljära verksamhet bedrivs enomfattande forskning inom området pedagogik.Utskottet avstyrker bifall till yrkande 35 i motion 1996/97:Ub411.Utskottet anser att inte heller yrkande 40 i sistnämnda motion och yrkande 4 imotion 1996/97:Ub8 bör föranleda något uttalande av . Utskottet anserliksom motionärerna i den senare motionen att det är angeläget att behovet avforskning om ideell verksamhet såsom folkrörelser och kooperation uppmärksammasRegeringen delar denna uppfattning, framgår det av propositionen. Forskning omdessa områden ingår bl.a. i ansvarsområde. Regeringen finner detangeläget att inom sina ramar beaktar nu ifrågavarande forskning.Utskottet konstaterar beträffande idrottsforskning att regeringen ibudgetpropositionen föreslår kraftigt förstärkta och permanentaforskningsresurser till bl.a. i för . Förforskning vid högskolan har regeringen under anslaget Forskning och konstnärligutvecklingsarbete vid vissa högskolor beräknat . Enligt utskottetligger regeringens åtgärd helt i linje med motionärernas önskemål och utskottetanser att syftet med yrkandena i huvudsak därmed är tillgodosett. Någotuttalande av i nu förevarande sammanhang anser utskottet således intevara påkallat, varför motionerna 1996/97:Kr510 yrkande 9 och 1996/97:Kr519yrkande 3 bör avslås.Lärartjänsterna i högskolanRegeringen har tillsatt en utredare att se över tjänsteorganisationen inomhögskolan (dir. 1996:3). Regeringen anför att uppgifter inom grundutbildningenskall bli lika meriterande som forsknings- och forskarhandledningsuppgifter vidtillsättning av tjänst som lärare vid högskolan. Det skall finnasförutsättningar för att skapa en jämnare fördelning av de båda slagen avarbetsuppgifter mellan olika kategorier av lärare. Utredarens förslag skallavlämnas till regeringen . Regeringen avser att återkomma tillfrågan om lärartjänsterna i högskolan i en proposition år 1997.Flera motionsyrkanden behandlar frågor om lärare i högskolan ochlärartjänsternas organisation.Högskolans tjänstestruktur och kvinnors möjlighet att satsa på akademiskkarriär är utgångspunkten för två yrkanden med likartade motiveringar imotionerna 1996/97:Ub448 (c) yrkande 6 respektive 1996/97:Ub451 (c) yrkande 16.Ökade möjligheter för disputerade att stanna kvar och fortsätta sinforskarkarriär kan åstadkommas genom att fler tjänster som forskar-assistentinrättas. I motion 1996/97:Ub5 (fp) yrkande 5 förordas att pedagogiskskicklighet skall gälla som krav för lektorstjänst. bör enligt yrkand2 i motion 1996/97:Ub459 (v) som sin mening ge regeringen till känna vad imotionen anförts om pedagogisk förnyelse (yrk. Motionärerna tar upp frågorsom studenternas inflytande över sin egen undervisning, deras möjlighet attutveckla ett vetenskapligt förhållningssätt och att all undervisning skallbeakta jämställdhetsperspektivet. Undervisningens status måste höjas, ochhögskolorna måste i mycket högre grad än tidigare prioritera lärarnaspedagogiska kompetensutveckling. Utredningen om tjänsteorganisationen föreslåsmotion 1996/97:Ub10 (mp) få i uppdrag att ta fram förslag till enhögskollärarutbildning (yrk. Ett likartat förslag förs fram i motion1996/97:Ub511 (mp). Motionären tecknar bakgrunden av ett ständigt mer omfattandutbildningsväsende på alla nivåer, där kraven på pedagogisk skicklighet kommerför sent. Behovet av professionella lärare inom högskolans grundutbildningförefaller enligt motionären vara mycket stort. Även i motion 1996/97:Ub514 (mpreses krav på inrättande av en högskollärarutbildning (yrk. Motionärernapekar på hur anspråken på lärarnas undervisningsskicklighet ökar. Självaundervisningsmetoderna måste i mycket högre grad än tidigare anpassas till deenskilda elevernas olika grundförutsättningar. Yrkande 30 i samma motion tarsikte på behovet av ökad rörlighet och differentiering av forskar- ochlärartjänster vid universitet och högskolor. En ökad rörlighet skulle bidra tilen ökad kompetens inom näringslivets och den offentliga sektorns forskning, ochden är också en nödvändighet för att skapa möjligheter för yngre forskare ochlärare att komma in i universitetens verksamhet, heter det i motionen. I motion1996/97:Ub512 (kd) slutligen yrkas på ett uttalande av om vikten avpedagogisk förnyelse och pedagogiskt skickliga lärare inom den högreutbildningen (yrk. Lärarna bör uppmuntras att genomgå olika former avpedagogiska kurser. Undervisning bör ges ett högre meritvärde än vad som ärfallet , anser motionärerna.Utskottet vill mot bakgrund av vad som anförs i motionerna erinra om vad ipropositionen anförs om att sambandet mellan utbildning och forskning skallstärkas (prop. s. 42). De flesta lärare inom högskolan bör ha doktorsexamen.Detta bör emellertid inte ses som ett ovillkorligt krav. Det finns mångautbildningar där yrkeserfarenhet är lika viktig, det gäller inte minst inom dettekniska området. Mycket god undervisning kan enligt regeringen förvisso gesockså av lärare utan doktorsexamen och med andra yrkeserfarenheter. Krav påpedagogisk färdighet och skicklighet bör emellertid alltid ställas på lärarna.Studenterna måste få uppmuntran och inspiration till att lära.Som utskottet ser det råder det i stora stycken en samsyn mellan å ena sidanvad regeringen anfört som sin principiella uppfattning om kraven påhögskollärarna och å andra sidan vad motionärerna har anfört härom. När detgäller tjänsteorganisationen förutsätter utskottet att regeringen vidberedningen av den aviserade propositionen beaktar de synpunkter som kommit frai motionerna.Med hänvisning till vad utskottet har anfört och till att utredningen omtjänsteorganisationen kommer att ha avslutat sitt arbete och attregeringen återkommer till i frågan föreslår utskottet attsamtliga nu förevarande motionsyrkanden avslås.Stiftelser inrättade med löntagarfondsmedelPropositionenUnder föregående mandatperiod bemyndigade den dåvarande regeringen atmed de tidigare löntagarfondsmedlen som kapital inrätta sammanlagt elvastiftelser (prop. 1992/93:171, bet. UbU16, rskr. 387, prop. 1993/94:177, bet.UbU12, rskr. 399, prop. 1993/94:206, bet. NU25, rskr. Följande stiftelserhar sedermera bildats: , Stiftelsen förmiljöstrategisk forskning, Stiftelsen , StiftelsenHögskolan i , inom områden med anknytning tilÖstersjöregionen och , av högreutbildning och forskning, institutet förindustriell miljöekonomi vid , ochkompetensutveckling, och allergiforskning, Stiftelsenframtidens kultur och Stiftelsen propositionen Statliga stiftelser (prop. 1996/97:22) föreslår regeringen attdet införs en ny bestämmelse i stiftelselagen (1994:1220) av innebörd attregeringen, såvitt gäller stiftelser som har bildats av staten, får ändra sådanföreskrifter i stiftelseförordnandet som inte avser stiftelsens ändamål och attdetta får ske utan ansökan och utan styrelsens samtycke. Den nya bestämmelsenföreslås träda i kraft den 1 januari 1997.Beträffande tillvägagångssättet vid utseende av styrelseledamöter efterbildandet gäller för Stiftelsen att regeringen skall utseledamöterna. I fråga om de båda högskolestiftelserna utses flertalet ledamöterav en särskild elektorsförsamling; rektor är dock ledamot och studenterna ochregeringen utser vardera en ledamot. När det gäller övriga stiftelser utsesledamöterna av styrelsen i respektive stiftelse; en ledamot utses dock - utom iStiftelsen - av regeringen.Regeringen föreslår nu i förevarande proposition att vid de ändringar som börkomma till stånd av stiftelseförordnandena för de stiftelser som inrättades medlöntagarfondsmedel skall riktlinjen vara att regeringen skall utse och entledigledamöterna i stiftelsernas styrelser. I fråga om högskolestiftelserna är detregeringens avsikt att lärare och studenter skall ha rätt att vararepresenterade i styrelsen.Som motiv för regeringens förslag anförs bl.a. att en samordning mellanstiftelsernas insatser och andra statliga insatser på främst forskningens områdfrämjas av att regeringen utser ledamöterna. En sådan samordning är av synnerlivikt för att de samlade statliga insatserna skall ge så stort utbyte sommöjligt.MotionernaI motion 1996/97:Ub411 (m) beskrivs i stora drag i vilken omfattningforskningsstiftelserna har bidragit till förstärkning av resurserna tillmiljöforskning, vårdforskning, strategisk naturvetenskaplig, teknisk ochmedicinsk forskning samt kulturvetenskaplig forskning. Stiftelserna skulle genostrategiska val av forskningsområden och genom kraftsamling ge förutsättningarför en långsiktig, positiv utveckling av svensk forskning, svenskt näringslivoch det svenska samhället som helhet. Syftet var att främja forskning ivärldsklass. Förslag om hur medlen skulle fördelas och förvaltas hade inhämtatsfrån forskarsamhället. Beslutet att överföra löntagarfondernas medel tillstiftelser för att långsiktigt stärka resurserna till svensk forskning var välförankrat och togs i . Stiftelserna beräknas uppnå fullverksamhetsvolym . Enligt motionen räknar Stiftelsen förstrategisk forskning med att dela ut fr.o.m.år 2000. I motionen begärs ett tillkännagivande av om vad i motionenanförts om de fristående forskningsstiftelsernas betydelse för svensk forskning(yrk. Enligt motionärernas synsätt kan inte stiftelserna ersätta detoffentligas ansvar för finansiering av forskningen. Regeringens förslag att istatsbudgeten inteckna privaträttsliga medel från stiftelserna avstyrks (yrk.17). I yrkande 6 i samma motion yrkas avslag på regeringens förslag tillriktlinjer vid ändringar av stiftelseförordnanden för stiftelser som inrättadesmed löntagarfondsmedel. Även i motion 1996/97:Ub5 (fp) yrkande 8 föreslås attriksdagen avslår regeringens förslag om godkännande av de i propositionenförordade riktlinjerna vid ändringar av stiftelseförordnandena. I motionenanförs att tanken, när stiftelsernas bildades, var att - som medlenskulle stimulera strategisk och långsiktig forskning och forskarutbildning -makten över forskningens finansiering skulle spridas. Naturligtvis skall, menarmotionärerna, stiftelserna diskuteras och utvärderas.Formerna för utseende av stiftelsernas styrelser diskuteras i motion1996/97:L5 (kd). Man skulle enligt motionärerna kunna tänka sig en ordning därledamöterna helt eller delvis utses genom en elektorsförsamling utsedd av t.ex.berörda fakultetskollegier. Regeringen bör initiera ett samarbete medforskningsstiftelserna i syfte att genom en överenskommelse avtala om en sådanordning (yrk. Frågan om hur styrelserna skall tillsättas tas upp även imotion 1996/97:L6 (c) yrkande 1. Högst en tredjedel av styrelsens ledamöter börfå utses av regeringen eller förvaltningsmyndighet under regeringen (enligt yrk2 i motionen med förslag till lagtext, vilket yrkande har behandlats avlagutskottet i betänkande 1996/97:LU2). Regeringen bör initiera ett samarbetemed stiftelserna i syfte att genom en överenskommelse avtala om att övrigaledamöter skall utses enligt en ordning som har förordningen omelektorsförsamling vid forskningsråd (SFS 1979:728) som förebild. I motionenanförs vidare att inga garantier kan uppställas för att stiftelsernas medelskall ingå som en del i forskningsfinansieringen över statsbudgeten. Samarbetemellan stiftelserna och de statliga forskningsråden är en bättre väg (yrk. 3).Sluligen bör enligt motionärerna regeringen och forskningsstiftelserna isamarbete verka för största möjliga öppenhet i stiftelsernas verksamhet (yrk.4).I motion 1996/97:Ub10 (mp) yrkande 6 begärs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om löntagarfondsstiftelsernasställning i svensk forskningspolitik. Motionärerna menar att satsningen somgjordes genom att medel avsattes för forskning i huvudsak var bra.Stiftelsemedlen ingår som en stor och viktig del i samlade resurser föforskning. Emellertid ifrågasätts i motionen möjligheterna att balanseranedskärningar i forskningsbudgeten med medel från stiftelserna. Stiftelsernasmedel skall kunna betraktas som en förstärkning av den totalaforskningsbudgeten. Motionärerna har inget att erinra mot att regeringen skallkunna utse och entlediga ledamöter i styrelserna, men med det förbehållet attdet klart markeras att intentionerna är att behålla stiftelsernas allmännainriktning på forskning och att vissa av de nedskärningar som görs medhänvisning till stiftelsernas medel återställs och att formerna för enkompensation till grundforskningen fastläggs genom att grundforskningsavdraginförs (yrk. I motion 1996/97:N270 (mp) yrkande 21 slutligen föreslås attforskningsstiftelsernas verksamhet och policy redovisas till riksdagen.Det bör ske på samma sätt som motionärerna anser att verksamheten hos destatliga bolagen skall redovisas.UtskottetSom framgått av det föregående har regeringen genom särskild proposition tillriksdagen föreslagit att det - i fråga om stiftelser som har bildats av stateni stiftelselagen skall införas särskilda bestämmelser om ändring m.m. avföreskrifter i ett stiftelseförordnande, som gör det möjligt för regeringen attutan styrelsens eller förvaltarens samtycke ändra eller upphäva föreskrifter iett stiftelseförordnande. Föreskrifter om stiftelsens ändamål skall dock inte fändras eller upphävas. har i ettyttrande till lagutskottet tillstyrkt lagförslaget (prop. 1996/97:22, UbU3y).Kammaren har bifallit detsamma (bet. LU2, rskr. 62).Utskottet behandlar först motionerna med yrkanden om avslag på det nubehandlade förslaget.I förevarande proposition redovisar regeringen hur den avser att efter den 1januari 1997 utnyttja den befogenhet att ändra föreskrifter i vissastiftelseförordnanden som bifall till den förut nämnda propositionenger. Regeringen begär godkännande av att riktlinjen därvid skall varatt regeringen utser och entledigar ledamöterna i de ifrågavarande styrelserna.Kammarens ställningstagande till propositionen om statliga stiftelser gör det nmöjligt för utskottet att närmare gå in på detta förslag och de yrkanden som tasikte på styrelsernas sammansättning. Mot bakgrund härav avstyrker utskottetmotionerna /97:Ub5 yrkande 8 och 1996/97:Ub411 yrkandena 1, 6 och 17.Det är mot bakgrund av vad utbildningsutskottet anförde omstiftelsestyrelsernas sammansättning som regeringen nu underställer riksdagenfrågan om riktlinjen för de ändringar i stiftelseförordnandena som regeringenavser att göra. Att utskottet då berörde frågan hade sin grund i att dendåvarande regeringen allmänt redovisade hur den ansåg att styrelserna - det varregeringen som vid bildandet av stiftelserna inledningsvis skulle utse styrelse- borde se ut och att det hade väckts ett par motionsyrkanden härom (bet.1992/93:UbU16 och 18). Något uttalande av gjordes inte i frågan. Detnu föreliggande förslaget avser stiftelsernas fortsatta verksamhet och tarenbart sikte på att det är regeringen som skall utse och entlediga ledamöternastiftelsernas styrelser. Utskottet anser inte att frågan om styrelsernassammansättning i vidare mån än så skall bindas med . Det bör vararegeringen obetaget att själv besluta om varifrån, i eller utanför ,eller ur vilka grupper i samhället som styrelserna rekryteras. Regeringen anföratt det för de enskilda besluten i styrelsen kan ha stor betydelse vilkaallmänna värderingar som ligger bakom. Utskottet ställer sig bakom detta.Utskottet förutsätter vidare att regeringen finner det viktigt attforskarsamhället representeras i stiftelsernas styrelse och att dessa får ensådan sammansättning att jämställdhetsaspekter starkt beaktas. Tillkomsten avnya styrelser bör självklart ske så att kontinuitet i pågåendeforskningsverksamhet säkerställs.När det gäller de synpunkter på hur styrelserna bör utses som framförts i ettpar av motionerna, anser utskottet att bör kunna utgå från attregeringen finner former för sin rekrytering till styrelserna som tillgodoserberättigade krav på lämplighet och kompetens hos ledamöterna.