bet · GK01BoU1 · 1996-11-28 00:00:00 — Enligtvad utskottet erfarit avser ocksåregeringen att i regleringsbrevet uppdra åtRiksförsäkringsverket att överväga hurett system med direktutbetalning kanutformas.Utan att föregripa de aviseradeövervägandena vill utskottet erinra omatt det i den tidigarebostadsbidragslagen fanns bestämmelsersom gjorde det möjligt att betala utbidragen till någon annan än sökanden.En förutsättning för detta var dock attsökanden begärt att så skulle ske.Utskottet har inte underlag för någonannan bedömning än att detta både var enväl fungerande och rationell ordning.Genom att det är den enskildebidragstagaren som avgör om bidragetskall betalas ut direkt till hyresvärdentorde systemet inte heller innebära attden personliga integriteten träds förnär.För att understryka vikten av att enmöjlighet till direktutbetalning avbostadsbidrag bör införas bördet enligt utskottets mening ånyouppdras åt regeringen att skyndsamtvidta erforderliga åtgärder. Regeringenbör därefter utan dröjsmål återkommatill i ärendet så att denordning som utskottet nu uttalat sig försnarast kan genomföras och senastfr.o.m. bidragsåret 1998.Vad utskottet nu med anledning avmotion 1996/97:Bo205 (s) anfört omdirektutbetalning av bostadsbidrag börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna.BosparandeFörslag om införande av ett bosparsystemm.m. läggs fram i två motioner.Sparandet till egen bostad bör enligtModerata samlingspartiets partimotion1996/97:Bo201 yrkande 9 stimuleras.Utöver de fördelar ett bosparandeinnebär för det enskilda hushållet vidförvärv av en bostad ger det enligtmotionen en stabilisering avbostadsmarknaden. Ett bosparande sombygger på ett system med statligkreditgaranti bör därför införas ienlighet med det förslag som lades frami betänkandet (SOU 1994:121) Bosparande.I partimotion1996/97:Bo209 förordas attförutsättningarna för att inrättasärskilda bosparkassor förbättras.Enligt förslaget bör därförmöjligheterna att tillskapa en särskildkreditgaranti som är kopplad till lånsom avser boendet utredas - yrkande 6.Dessutom förordas att informationen omsådana speciella bosparkassor skallförbättras - yrkande 7.Bostadsinvesteringar har under en långtid till helt övervägande delfinansierats med lånat kapital. Behovetav en ökad egen insats har dockuppmärksammats allt mer. Den föregåenderegeringen tillsatte en utredning om ettnytt statligt premierat bosparsystem.Utredningen har redovisat sina förslag ibetänkandet Bosparande (SOU 1994:121).Förslagen innebär i korthet attsparandet kopplas till ett statligtkreditgarantisystem för förvärv avsmåhus eller bostadsrätt. Frågan ombosparande har också behandlats av denbostadspolitiska utredningen. har det inte kunnat visasatt statliga sparpremier leder till ettökat nysparande. Något förslag omsparstimulanser förs därför inte fram.Däremot förordar utredningen att bl.a.konsumentskyddet för spararna stärksgenom att de svenskregistrerade institutsom erbjuder bosparande skall omfattasav tillsyn. I övrigtbör det enligt utredningen lämnas åtkreditmarknadens aktörer att i egetintresse informera om och marknadsförabosparande liksom att premiera spararna.Även i denna del kommer denbostadspolitiska utredningens förslagatt omfattas av den fortsattaberedningen av frågan. Resultatet avdenna beredning bör enligt utskottetsmening avvaktas. Förslagen ipartimotionerna 1996/97:Bo201 (m)yrkande 9 samt 1996/97:Bo209 (mp)yrkandena 6 och 7 avstyrks.Ungdomsbosparandet är enligtVänsterpartiets partimotion1996/97:Bo235 bra, men det är enligtmotionen inte ett egentligt bosparandeeftersom sparkapitalet kan användas tillannat än en bostad. Reglerna förungdomsbosparandet bör enligt förslagetdärför ses över så att krav ställs påatt sparade medel används till utgifterför en bostad - yrkande 9.De regler som gäller förungdomsbosparandet ställer inte uppnågra krav på att sparandet skallanvändas till en bostad. Däremot finnsdet en lånerätt på detsparade beloppet kopplad till bl.a.förvärv av en bostad.Bostadspolitiska utredningen föreslåratt ungdomsbosparandet skall ses över avden ungdomspolitiska utredningen. Dennautredning har också genomtilläggsdirektiv fått ett uppdrag medmotsvarande innebörd. Enligt utskottetsmening bör resultatet av dettautredningsarbete avvaktas. Vad som iVänsterpartiets partimotion1996/97:Bo235 yrkande 9 förordats bördärför inte nu föranleda någonriksdagens åtgärd.Boverkets uppgifterBostadsutskottet har ovan tagitställning till förslag om anslag förBoverkets verksamhet . I enmotion, partimotion1996/97:Bo235 yrkande 4, finnsemellertid även förslag om etttillkännagivande om framtidaroll. I motionen framhålls att Boverketsverksamhet kommer att ifrågasättas mer iframtiden. Utvecklingen anses bl.a. beropå hur de olika stöden för boendetutvecklas. Motionärerna anser attregeringen bör återkomma med nyaberäkningar för verksamhet omutvecklingen visar på fler uppgifter förverket för åren 1998 och 1999.Vad gäller uppgifter pålängre sikt har regeringen ibudgetpropositionen (utg.omr. 18, anslagA 1) anfört att bl.a. denbostadspolitiska utredningens förslagkan motivera förändringar också av dencentrala administrationen inom deområden som berörs. Regeringen aviserarmot denna bakgrund sin avsikt att underhösten 1996 uppdra åt en särskildutredare att göra en översyn avorganisationen inom plan-, bygg- ochbostadsväsendet. I avvaktan påresultatet av denna översyn förordarregeringen att de övergripande mål ochuppgifter för som riksdagenbeslutat om skall ligga fast förbudgetåret 1997.Utskottet har självfallet ingen annanåsikt än motionärerna och regeringen ifrågan om att de resurser som tillställsBoverket måste anpassas till de krav somställs på verksamheten. Vad gälleranslagen för verksamheten efter år 1997kommer att ta ställning tillden frågan i vanlig ordning i sambandmed budgetbehandlingen respektive år. Idessa sammanhang kommer givetviseventuella förändringar i Boverketsuppgifter att vägas in. Någottillkännagivande i denna fråga kan inteanses erforderligt. Motion 1996/97:Bo235(v) yrkande 4 avstyrks således.ByggforskningI detta avsnitt behandlas dels vissaförslag i budgetpropositionen om mål ochramar för () ochbyggforskningen, dels motionsförslag ominriktningen av byggforskningen i olikaavseenden.Regeringen föreslår att skallgodkänna den övergripande målsättningenför verksamhet ochbyggforskningen som anges ibudgetpropositionen. De övergripandemålen för BFR:s verksamhet föreslås varaen effektiv administration, att säkrarelevans och hög kvalitet ibyggforskningen och att uppnå godspridning i samhället av forskningensresultat (yrkande 3). För det stöd somBFR lämnar till satsningar på forskningoch utveckling föreslås det övergripandemålet vara att främja den byggda miljönskvalitet, kostnadseffektivitet ochlångsiktiga hållbarhet (yrkande 4).BFR:s stöd till byggforskning innebäratt ekonomiska utfästelser måste görassom sträcker sig över flera budgetår. Avdetta skäl har för budgetåret1995/96, ,bemyndigat regeringen att låta staten tapå sig vissa förpliktelser i samband medstödet till byggforskningen. I åretsbudgetproposition föreslås (yrkande 5)att bemyndigar regeringen attlåta staten göra ekonomiska åtagandenavseende budgetåren 1998-2001 i sambandmed stöd till byggforskningen med 101,61, 37 respektive 22 miljoner kronorrespektive år.Förslagen i budgetpropositionen om måloch ekonomiska åtaganden förbyggforskningsverksamheten har inte möttinvändningar i motioner eller vidutskottets beredning av frågan.Utskottet tillstyrker således yrkandena3-5 i den aktuella delen avbudgetpropositionen.Utskottet övergår nu till att behandlamotionsförslagen om byggforskningensinriktning m.m.I två motioner tas frågor om bl.a.ekologiskt experimentbyggande upp. Stödbör enligt vad som förordas i motion1996/97:Bo204 (mp) även fortsättningsvisutgå från BFR till projekt med dennainriktning. Även i Miljöpartietspartimotion Bo209 framhålls behovet avfortsatta insatser på området. I yrkande14 föreslås göra etttillkännagivande om en samladutvärdering av ekologisktexperimentbyggande.Regeringen redovisar ibudgetpropositionen kortfattat sinbedömning av byggforskningen (utg.omr.18, anslag A 7). I detta sammanhangutpekas sex områden som regeringenbedömer som särskilt angelägna attstödja. Ett av dessa områden avserhållbar stadsutveckling och ekologiskthållbart boende. Enligt utskottetsmening torde därför motionärernasönskemål om fortsatt stöd till projektmed ekologisk inriktning blitillgodosett utan något tillkännagivandei frågan. Det bör för övrigt erinras omatt bostadsutskottet ägnadestor uppmärksamhet åt frågor om miljö-och hälsoriktigt byggande och boende ivid bemärkelse (se bet. 1994/95:BoU18).På utskottets förslag förordaderiksdagen att ett flertal åtgärderskulle vidtas. En av dessa åtgärderavsåg bl.a. en inventering ochklassificering av ekologiska ochmiljöanpassade byggnadsprojekt i syfteatt få fram lämpliga referens- ochdemonstrationsprojekt. Ibudgetpropositionen anges att Boverkettillsammans med andra berördamyndigheter har fått i uppdrag attgenomföra en sådan utvärdering. Iuppdraget, som skall delredovisas ijanuari 1997 och slutredovisas i mars1998, ingår vidare bl.a. att belysafrågor om återanvändning och återvinningsamt elöverkänslighet. Även vad gällergenomförandet av en samlad utvärderingtorde alltså vad motionärerna förordatbli tillgodosett utan något nytttillkännagivande i frågan. Medhänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1996/97:Bo204 (mp)och 1996/97: Bo209 (mp) yrkande 14.Samhällsplaneringen har enligt vad somanförs i motion 1996/97:Bo529 (c) ialltför hög grad utgått från männenserfarenheter. Kvinnoperspektivet ansesha negligerats. Resultatet har iblandblivit opraktiska lägenheter och mindretillgängliga bostadsområden. Mot dennabakgrund förordar motionärerna imotionens yrkande 1 att mer forskningskall bedrivas om kvinnors roll i stads-och regionplaneringen.Utskottet delar motionärernasuppfattning att stor uppmärksamhet börägnas jämställdhetsaspekterna på denfysiska planeringen såväl i forskningensom i den praktiska verksamheten. Ävenom de formella hindren för jämställdhetnumera i stor utsträckning är undanröjdapräglas fortfarande delar avvardagslivet av strukturer som utgåttfrån ett manligt perspektiv. Utskottetkan dock konstatera att detta problem,åtminstone vad gäller frågor om fysiskplanering, ägnats alltstörre uppmärksamhet. BFR stöderexempelvis flera projekt med inriktningmot kvinnoperspektiv på översiktligplanering. En självklar strävan börgivetvis vara att såväl kvinnors sommäns behov och förutsättningar beaktas iall forskning därjämställdhetsaspekterna har relevans.En omfattande kunskapsöversikt avseendejämställdhetsaspekterna på fysiskplanering och byggd miljö har nyligenpublicerats. På regeringens uppdrag harBoverket i samråd med , , samtNordiska institutet församhällsplanering ställt samman ochanalyserat kunskaper på detta område.Uppdraget har redovisats i en rapportfrån (1996:4). I rapportenföreslås bl.a. att kommunförsök medstatligt stöd genomförs för att utvecklametoder som integrerar jämställdhet ifysisk planering ochbebyggelseutformning. Detta förslag haräven den bostadspolitiska utredningenställt sig bakom i sitt slutbetänkande.Eftersom regeringen erhållit enutredningsrapport i de frågor som tasupp i motion 1996/97:Bo529 (c) yrkande 1får det förutsättas att behovet avytterligare insatser för jämställdheteni den fysiska planeringen kommer attövervägas utan något riksdagenstillkännagivande därom. Även i sambandmed remissbehandlingen och den fortsattaberedningen av den bostadspolitiskautredningens betänkande bör givetvisdenna fråga uppmärksammas. Medhänvisning till det anförda avstyrksmotionsyrkandet.I motion 1996/97:Bo507 (c) tas en radfrågor upp om samordnad planering ochekonomisk utveckling. I motionensyrkande 11 begärs ett tillkännagivandeom forskning och metodutveckling inomdetta område. Motionärerna anser attansvaret för forskning om samordningmellan fysisk och ekonomisk planeringbör klarläggas och att resurserna förforskningen därefter bör omfördelas. Detframhålls även att denregionalekonomiska forskning som bedrivsi regi bör beakta EU:sutveckling mot rumslig planering.Något organ som bär ett samlat ansvarför all forskning om fysisk ochekonomisk planering finns inte. Det kandock konstateras att BFR:s ansvar förforskning om bl.a. fysisk planering ochmarkanvändning också får anses omfattade frågor om ekonomisk planering sommåste beaktas i sammanhanget. Ibudgetpropositionen framhålls ocksåsamordning av samhällsplanering som etthögprioriterat forskningsområde förstödet från BFR. I detta område tordedelvis ingå den typ av forskning somefterfrågas i motionen. I övrigt finnsgivetvis även andra organ med uppgifterinom området, bl.a vad gäller forskningmed en mer uttalat regionalpolitiskinriktning.Vad som har förordats i motion1996/97:Bo507 (c) yrkande 11 ger inteutskottet anledning att föreslå vidareöverväganden i frågan. Motionen avstyrkssåledes.Behovet av en översyn av den statligaplan- och arkitekturpolitiken diskuterasi motion 1996/97:Bo534 (v). Som en av deåtgärder som enligt motionärerna börvidtas föreslås i yrkande skall göra etttillkännagivande om aktiv forskning.Innebörden i detta yrkande är attforskningsresurserna inom området börförstärkas. Vidare föreslås att Boverketfår i uppdrag att skapa fora förkunskapsöverföringen mellan branschensorgan och företag samt mellanhögskoleforskning och byggbransch.Enligt gällande ordning är det BFR somhar samordningsansvaret för forskningsom berör byggande och den byggdamiljön. Detta framhålls även i denforskningspolitiska propositionen (prop.1996/97:5) som beredsinom . I propositionen angesatt BFR skall se över formerna förkunskapsspridning. BFR är ocksådelansvarigt för GIMLE som är ettkunskapscentrum för byggd miljö meduppgift att sprida information ochfungera som mötesplats för alla inom deberörda branscherna. Som motionärernaanför har givetvis även ettansvar för kunskapsspridningen inom sittverksamhetsområde. Verket publicerarlöpande skrifter och rapporter samtanordnar kurser på ett flertal områden.Inte minst vad gäller frågor omarkitektur och byggnadskonst har verketvarit aktivt genom att bl.a. ge utexempel på goda lösningar. Ett samarbeteförekommer också mellan BFR och Boverketi frågor som har gemensamt intresse.Vad gäller de arkitekturpolitiskafrågor som tas upp i motionen börnoteras att regeringen inrättaten arbetsgrupp för arkitektur ochformgivning. Gruppen skall bl.a. styradet arbete med att utforma etthandlingsprogram för arkitektur ochformgivning som regeringen aviserat.Utskottet kan mot denna bakgrund intefinna det erforderligt med etttillkännagivande om formerna förkunskapsspridningen mellan forskningenoch byggnadsbranschen. Motion1996/97:Bo534 (v) yrkande 2 avstyrkssåledes.Bidrag till fukt- och mögelskadorSedan år 1986 kan bidrag utgå från enstatlig fond till reparationsåtgärderför att komma till rätta med fukt- ochmögelskador. Bidragsbestämmelserna finnsi förordningen (1993:712) om denstatliga fonden för fukt- ochmögelskador i småhus m.m. Fondenskansliuppgifter handhas avKammarkollegiet.I två motioner diskuteras bl.a.villkoren för stöd till åtgärder motfukt- och mögelskador. Miljöpartietframhåller i sin partimotion1996/97:Bo209 att fastighetsägarenssjälvrisk vid bidrag från Fonden förfukt- och mögelskador är för hög.I yrkande 2 föreslås att självriskenskall maximeras till 50 %.Regeländringen förutsätts finansierasinom den ekonomiska ramen förbidragsgivningen. Vänsterpartietföreslår i partimotion Bo235 yrkande 6att en översyn av bidragsreglerna förstödet från fonden bör genomföras.Vidare förordas att möjligheterna attöverföra kansli- ochutredningsverksamheten till kan konstatera att enöversyn av reglerna m.m. för bidrag tillfukt- och mögelskador redan pågår. Enutredning tillsattes meduppgift att följa uppbyggfelsförsäkringen och frågor omkonsumentskydd i byggandet m.m. Idirektiven (dir. 1996:39) tillutredningen ingår bl.a. att analyserabehovet av och formerna för det statligastödet för att komma till rätta med fukt-och mögelskador i egnahem.Utredningsarbetet skall vara slutförtsenast . Utskottetanser att resultatet av det pågåendearbetet bör avvaktas. Motionsyrkandenaavstyrks således.GeoteknikRegeringen begär i budgetpropositionenatt skall godkänna vad som därförordats beträffande dels denövergripande målsättningen förverksamheten inom Statens geotekniskainstituts ansvarsområde - yrkande 8,dels inriktningen av institutetsverksamhet för den närmastetreårsperioden - yrkande 9. I korthetinnebär regeringsförslaget i denna delatt skallsvara för kunskapsuppbyggnad och tekniskutveckling inom geotekniken och se tillatt kunskapen förs vidare och kommertill praktisk användning. Verksamhetenskall enligt förslaget vidare präglas avkvalitet och oberoende samt medverkatill en säker, ekonomisk ochmiljöanpassad utveckling inom detgeotekniska området.Regeringens förslag beträffandemålsättningen m.m. för den geotekniskaverksamheten, som inte mött invändningari motioner, tillstyrks av utskottet.Länsstyrelserna m.m.Vid sin behandling avbudgetpropositionen framhöllbostadsutskottet att det vidfördelningen av länsstyrelseanslagetmellan olika länsstyrelser kunde finnasanledning att ta hänsyn till länetsbefolkningsstorlek. Med anledning häravgav regeringen Statskontoreti uppdrag att se över fördelningen avlänsstyrelseanslaget mellanlänsstyrelserna och lägga fram förslagtill en fördelningsmodell. Resultatet avöversynen har redovisats iStatskontorets rapport (1996:8) Modellerför fördelning av ramanslaget tilllänsstyrelserna. Utgångspunkten förarbetet har varit attfördelningsmodellen skall uppfylla vissakriterier. Det innebär bl.a. att den börge likvärdiga förutsättningar attbedriva verksamhet i olika län, men intekompensera för skillnader i servicenivå,kvalitet, avgifter eller effektivitet.Det måste vidare finnas ett samband medlänets arbetsbelastning. Modellen bördessutom vara enkel och väsentligenuppfattas som rättvis av de berörda.Statskontorets rapport har remitteratstill länsstyrelserna, som också avgettyttranden över den.Frågan bereds iregeringskansliet, och regeringen avseratt besluta om direktivtill länsstyrelserna angåendeplaneringsramar för . Denslutliga omfördelningen avlänsstyrelseanslaget kommer därefter attpresenteras i 1997 årsbudgetproposition.Förslag om hur fördelningen avlänsstyrelseanslaget på de olikalänsstyrelserna skall göras lämnas ifyra motioner.Med utgångspunkt i den kraftigabefolkningsökningen i länförordas i motionerna 1996/97:Bo302 (fp,m, c) och 1996/97:Bo304 (s) attfördelningsnyckeln vid fördelning avlänsstyrelseanslaget på de olikalänsstyrelserna skall ändras.I motion 1996/97:Bo303 (m, s, c, fp, v,mp) förordas att fördelningen avlänsstyrelseanslaget på de olikalänsstyrelserna skall ske med hänsyntill befolkningstalen.Riksdagen bör enligt motion1996/97:Bo306 (fp) hos regeringen begäraen redovisning av efter vilkaprinciper länsstyrelseanslaget fördelaspå län. Först efter en sådan redovisningär det enligt motionen möjligt attbedöma om en annan fördelningsordning ärmotiverad.Med anledning av vad som förordatsbeträffande fördelningen avlänsstyrelseanslaget på län villutskottet anföra följande.Som framgår av redovisningen ovanbereds frågan om fördelningen avlänsstyrelseanslaget på de olikalänsstyrelserna inom regeringskansliet.Resultatet av denna beredning skallenligt vad som anges i åretsbudgetproposition presenteras förriksdagen . Tillkännagivandeni enlighet med förslagen i motionerna1996/97:Bo302 (fp, m, c), 1996/97:Bo303(m, s, c, fp, v, mp), 1996/97:Bo304 (s)och 1996/97:Bo306 (fp) kan därför inteanses erforderliga.Riksdagen har fattat beslut om attlänsstyrelserna i län skall läggas samman till enlänsstyrelse - i län- . Införsammanläggningen har regeringen tillsatten organisationskommitté som har iuppdrag att förbereda och genomförabildandet av den nya länsstyrelsen.Enligt direktiven skall kommittén bl.a.presentera förslag som ger en besparingpå senast år1998.Det är enligt motion 1996/97:Bo307 (s)angeläget att tillskapandet av den nyalänsstyrelsen i sker på ett sådantsätt att verksamheten kan bedrivaseffektivt och rationellt redan frånbörjan. Det anges bl.a. innebära att detbesparingskrav som ställts bör anpassastill den verksamhet som måste bedrivasvid den nya , t.ex. genomatt besparingen nås i långsammare takt.Innan denna fråga slutligt kan avgörasmåste enligt motionen enkonsekvensanalys genomföras medutgångspunkt i de angivna besparingarna.Enligt vad som anförs ibudgetpropositionen avser regeringen attför tilldela den nyalänsstyrelsen i län en iförhållande till vad som tidigaretilldelats de två länsstyrelsernaoförändrad anslagsram. Inom ramen skalldock även avvecklingskostnader vid degamla länsstyrelserna täckas. Någragenerella besparingskrav har inte ålagtsden nya för 1997.Som anförs i motion 1996/97:Bo307 (s)har frågan om hur besparingen på 30miljoner kronor vid den nyalänsstyrelsen bör tas ut tidigarebehandlats av utskottet (bet.1995/96:BoU9 s. 14). Utskottet anfördehärvid bl.a. att det fick förutsättasatt regeringen vid bedömningen avbesparingen skulle positivt pröva om deninte, åtminstone under en inledningsfas,borde ges en mindre omfattning än densom förutsatts. gav ocksåregeringen detta till känna. De skäl somvägledde utskottets ställningstagande idenna del äger fortsatt giltighet. Somframgår ovan utgår också regeringensförslag till anslagsfördelning från förutsättningen attden nya i län skalltilldelas ett anslag som är oförändrat iförhållande till vad som tilldelats detvå tidigare länsstyrelserna. Även omförslaget i denna del innebär att ocksåomställningskostnaderna skall täckasinom anslaget måste enligt utskottetsmening utskottets och riksdagenstidigare ställningstagande i denna delanses i allt väsentligt tillgodosett.När det gäller anslagsberäkningen förlänsstyrelsen i län för kommandebudgetår får det enligt utskottetsmening förutsättas att regeringenbeaktar utskottets och riksdagenstidigare uttalande om hur den förutsattabesparingen bör tas ut. Till denna frågafinns anledning att återkomma i sambandmed behandlingen av budgethösten 1997.I den mån förslagen i motion1996/97:Bo307 (s) inte kan ansestillgodosedda med det nu anfördaavstyrks den av utskottet.Det bakomliggande skälet till att bildaett västsvenskt storlän är enligt motion1996/97:Bo305 (m) att kunna inrätta ettregionparlament och därmed också ettstorlandsting. Med hänvisning till attlandstingen i stället bör avvecklasförordas i motionen att skalluttala att inte skallingå i ett nytt västsvenskt län.Regeringen har tillsatt en särskildutredare för att ta upp överläggningarmed företrädare för kommuner, landsting,länsstyrelser och andra berörda parter iGöteborgs och län, länoch i syfte att klarläggaden geografiska utformningen av ett nyttvästsvenskt län. Enligt utskottetsmening bör inte resultatet av dessaöverläggningar föregripas på det sättsom föreslås i motion 1996/97:Bo305 (m),varför den avstyrks. Regeringen avserdessutom att föreläggariksdagen en proposition omlänsindelningen i Västsverige.För att förbättra kontakten mellanväljarna och ledamöterföreslås i motion 1996/97:Bo301 (m) attdet vid landets länsstyrelser skallinrättas arbetsplatser för länetsriksdagsledmöter.Förslaget i motionen om atttillhandahålla arbetsplatser för länetsriksdagsledamöter i länsstyrelsenslokaler synes utgå från uppfattningenatt kontakten mellan riksdagsledamöteroch väljare måste formaliseras så attledamöterna i det närmaste kan komma attuppfattas som statens representanter ilänet. Utskottet delar inte dennauppfattning. Mot förslaget kan dessutombl.a. riktas den invändningen att ettgenomförande skulle innebära att allalänets riksdagsledamöter samlas i enenda av länets kommuner -residensstaden. En sådan ordning skulleför det stora flertalet ledamöter, dvs.de som inte bor i en residensstad,innebära att kontakten med väljarna påden egna orten försämras.