bet · GK01KrU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Ibudgetpropositionen för föreslåsatt anvisas föruppdraget.Regeringen avser att för perioden1997-1999 ge det nationella uppdragetinom ungdomskultur till KulturskolanRosteriet i Luleå.Utskottet föreslår att riksdagengodkänner det som regeringen förordar omtidsbegränsat nationellt uppdrag inomområdet ungdomskultur.6.8 Nationellt uppdrag inom områdetbarnkulturI motion Kr259 (v) yrkande 3 i denna delföreslås att skall besluta ominrättande av ytterligare ett nationelltuppdrag, nämligen inom områdetbarnkultur. Enligt motionärernas meningskulle regeringen kunna lämna ett sådantuppdrag till Barnkulturcentrum iEskilstuna. Med utgångspunkt i dettacentrum och de erfarenheter och denkompetens som finns där skulle ettnationellt kunskaps- ochutvecklingscentrum för kreativ pedagogikkunna byggas upp.Utskottet har i det förgående (avsnitt2.6 och 6.5) anfört att det ärvärdefullt att ett system med nationellauppdrag inom olika områden kommer attinföras och att verksamheten bör prövasunder den första treårsperioden innan enförändring, t.ex. i fråga om ytterligareområden och flera uppdrag, övervägs. Meddenna motivering föreslår utskottet attriksdagen avslår motion Kr259 yrkande 3i denna del.6.9 Regional teater (prop. 3 avsnitt8.6)De kulturpolitiska mål som regeringenföreslår motiverar enligt regeringensuppfattning en ökad satsning påregionala teaterinstitutioner. Etthuvudsyfte med statens insatser påteaterområdet skall vara att spridateatern i landet och att nå nya grupperutanför storstäderna. Satsningen nästabudgetår skall främja spridningen avmusikteatern och dansteatern utanförstorstäderna.Av de reformmedel som frigörs ibudgetpropositionen avsätts viss del föruppbyggnaden av Musik- ochDansteater (NMD). NMD representerar ettnytänkande när det gäller samarbetemellan kulturinstitutioner. I detförslag till verksamhet som presenterasav interimsstyrelsen för NMD ingårNorrlandsoperan i , Norrdans iHärnösand, en planerad kyrkoopera iPiteå och en planerad barnopera iÖstersund. Verksamheten vidinstitutionerna kommer att planeras ochturnéläggas gemensamt. kommerhela att få tillgång tillkvalificerad opera och dans till enkostnad som sannolikt blir lägre än ominstitutionerna administrerades separat.Även om NMD i första hand är ettregionalt åtagande bör staten enligtregeringens uppfattning medverka tillatt uppbyggnaden av NMD kan påbörjas år1997. Under anslaget Bidrag till allmänkulturverksamhet, utveckling,internationellt kulturutbyte ochsamarbete beräknas 2,7 miljoner kronoroch under anslaget Bidrag till regionalmusikverksamhet samt regionala ochlokala teater-, dans- ochmusikinstitutioner beräknas 6 miljonerkronor för ändamålet. Tillanslagsfrågorna återkommer utskottet idet följande (avsnitten 16.2 och 17.2).Regeringen anför att publikarbetet inomteaterområdet i första hand harriktats till de aktiva och välmotiveradegrupperna. För att nå mindre teatervanamänniskor behöver både teaterföreningaroch teaterarbetare tänka i nya banor.Samarbetet mellan de fasta teatrarna ochskådebanorna kan utvecklas, likasåsamspelet mellan skådebanorna ochRiksteaterns regionala och lokalaföreningar. Grunden för ett ökatsamarbete har lagts genom enöverenskommelse mellan Riksskådebananoch . Teatrarna behöver ocksåsatsa mer på att inspirera och utbildade lokala arrangörerna och ge dem ettvkat stöd i publikarbetet. Särskildomsorg bör läggas vid att vinna de unga,både genom samverkan med förskola ochskola och genom att uppsöka ungdomar iden miljö de känner sig hemma i.Researrangemang som är inriktade påkulturaktiviteter är en resurs som börkunna utvecklas ytterligare. Till fråganom statligt bidrag till arrangörer,teaterföreningar, Skådebanan m.m.återkommer utskottet i det följande(avsnitten 16.2, 17.1 och 17.3).6.10 Svenska (prop. 3avsnitt 8.7)Regeringen förordar ikulturpropositionen att statens uppdragtill skall stå fast.Enligt vad regeringen redovisar ikulturpropositionen pågår en förändringi fråga om roll i länen. Delokala arrangörernas beställningar avteaterns föreställningar har minskatunder senare år. Publiktillströmningentill föreställningarvarierar över åren. Den senaste säsongenhar publiken ökat men i ett längreperspektiv har tappatpublik. En förklaring kan vara attteaterföreningar och andra arrangörerhar knappare resurser. Ett annat skälkan vara att medvetet söktsig till mindre orter och mindreföreställningslokaler. En del avförklaringen är också att den regionalateaterverksamheten successivt byggts ut.De förändrade förutsättningarna förRiksteatern motiverar, enligtregeringens uppfattning, en visstyngdpunktsförskjutning i villkoren förstatens stöd till teaterns verksamhet.Riksteatern bör ytterligareutveckla och förstärka arrangörs- ochpublikorganisationen och öka samarbetetmed andra producenter, t.ex. friagrupper och Operan och Dramatiskateatern. Regeringen betonar attRiksteatern redan delvis anpassat sigtill de förändrade förutsättningarna.I takt med förändringarna i samhällethar också startat nyaspecialinriktade verksamheter.Specialensemblerna ,Tyst teater och Unga samtverksamheten med finskspråkig teater ochdet mångkulturella projektet ett värdefullt arbete. Dessaverksamheter har ett nationelltintresse.Det statliga bidrag som lämnastill för verksamheten vidSödra Teatern avses överföras till ettVärldskulturhus i som endel av finansieringen av dessverksamhet.Utskottet återkommer i det följande(avsnitt 17.1) till regeringens förslagi budgetpropositionen om medelsberäkningför och mål för det statligabidraget till teatern.6.11 Fria teatergrupper (prop. 3 avsnitt8.8)De fria teatergrupperna spelar en viktigroll i det svenska teaterlivet. Många avdem turnerar över hela landet ochmedverkar till ett levande teaterutbudutanför regionhuvudorterna. De friagrupperna svarar för mer än hälften avdet totala utbudet av den statligtstödda barn- och ungdomsteatern ilandet. Under /95 spelade58 statsbidragsbeviljade friateatergrupper för sammanlagt 629 000besökare.De statliga teaterinsatserna bör syftatill ett brett och mångsidigt utbud avteater av hög kvalitet. En ökad satsningpå fria grupper, som ger dem bättremöjligheter att turnera och marknadsförasig, ser regeringen som en viktig del avinsatserna på teaterområdet.För att möjliggöra en satsning på defria teater- och dansgrupperna föreslårregeringen i budgetpropositionen enökning under anslaget Bidrag till vissateater-, dans- och musikändamål.Anslagsfrågan behandlas senare ibetänkandet (avsnitt 17.3).6.12 Samisk teater (prop. 3 avsnitt8.9)Regeringen redovisar ikulturpropositionen att staten årligenanvisar ett samlat anslag för samiskkultur som disponeras av . Förinnevarande år utgår ca 1,5 miljonerkronor från detta anslag till samiskteaterverksamhet. Regeringen redovisarvidare att beslut har fattats om attmedel skall utbetalas via EU:sstrukturfonder för uppbyggnad av samiskteater inom mål 6-området.Regeringen anser att etableringen av enfast samisk teaterinstitution är avstort intresse men är inte beredd attförorda en ökning av det statliga bidragsom redan ges via till samiskteaterverksamhet. En förutsättning förytterligare statligt engagemang är bl.a.att frågan om en regional eller lokalhuvudman för den samiska teatern kanklargöras. Regeringen avser att geSametinget i uppdrag att undersökaförutsättningarna för att etablera enfast samisk teaterinstitution.Frågan om en samisk teater tas upp ifyra motioner.Enligt motion Kr283 (c) yrkande som sin mening ge regeringentill känna att uppdraget till Sametingetatt undersöka förutsättningarna attetablera en fast samiskteaterinstitution bör slutföras redantill så att regeringenkan lägga fram förslag för iseptember budgetproposition.Motionärerna redovisar också sin syn påhur en samisk teater skall kunna ingå ien större satsning på ett samisktkulturcentrum för musik, konst, teater,konsthantverk, multimedia ochinternationellt kulturutbyte.Enligt motion Kr4 (mp) yrkande 23 börsamhället bereda väg för alla samiskakulturyttringar. Detta gäller inte minsten fast samisk teaterinstitution. Ensamisk teater bör vara en rent statligangelägenhet vilket i motionen uttrycksmed orden få ett nationellt uppdrag .Motionärerna torde med detta uttryckdock inte mena att en samisk teaterskall få ett sådant treårigt nationelltuppdrag som regeringen föreslår skallinföras inom skildakulturområden. Möjligheterna att få EU-stöd till en samisk teater bör tas tillvara. Motionärerna hemställer också omatt stöd skall ges till samiskfilmutveckling.En samisk teater kan enligt motion Kr10(s) vara ett av medlen att uppnåinternationaliseringsmålet inomkulturpolitiken, där det nordiskasamarbetet skall prioriteras. En fastsamisk teaterscen skulle kunna spela enviktig roll för att visa och föra vidaredet samiska kulturarvet på dessa utgångspunkter börregeringen bistå i arbetetmed att undersöka förutsättningarna föratt inrätta en fast samiskteaterinstitution.I motion Kr3 (m, s, c, fp, v) hemställsatt en samisk nationalteater skalllokaliseras till Tärnaby.Utskottet vill inledningsvis påminna omatt vid /77behandlade frågor om en rad insatser församerna (prop. 1976/77: 80, bet. KrU1976/77:43, rskr. 1976/77:289).Riksdagen anslöt sig därvid till det somregeringen föreslagit beträffande stödettill samernas kultur. I propositionenanfördes att det är principiellt viktigtatt samerna kan utnyttja de allmännastatsbidrag och stödformer som står tillbuds för allmänkulturell verksamhet. Destatliga bidragen är i allmänhetutformade så att de inte blir styrandeför verksamheten och kan enligtpropositionen således utnyttjas helt ienlighet med samiska värderingar.Bevarandet och utvecklingen av densamiska kulturen måste självfallet skepå samernas egna villkor. germålen för den statliga kulturpolitikenett stöd för krav på integritet ochutvecklingsmöjligheter även för densamiska kulturen. Det blir då närmast enfråga om att bevaka att de statligareformerna på kulturområdet verkligenbidrar till att förbättra samernaskultursituation.Det bör enligt proposition 1976/77:80ankomma på att vidfördelningen av medel som står tillrådets disposition ta hänsyn till densamiska minoritetens behov. Även andramyndigheter, institutioner ochorganisationer, som fördelar detstatliga kulturstödet, bör uppmärksammade särskilda behov som följer av densamiska minoritetens utsatta ställning.Även med en sådan förstärkt bevakningav de samiska intressena somförespråkades i proposition 1976/77:80finns det områden där de generellastödformerna av olika skäl inte kanutnyttjas av samerna. För att tillgodosesådana behov beslöt attsärskilda medel fortsättningsvis skulleanvisas under anslaget Bidrag tillsamisk kultur. Anslaget skulle fördelasefter prioriteringar som görs av samernasjälva till sådana ändamål som inte kanfå tillräckligt stöd på annat sätt.Det särskilda anslaget till samiskkultur, som från början disponerades avSamefonden, disponeras numera avSametinget. beräknasmedel under detta anslag inte endast förkulturändamål utan även försektorsforskning inom det samiskakulturområdet.I årets budgetproposition sammanförsmånga av anslagen inom kulturområdettill nya och färre, men mera omfattande,anslag. Det särskilda anslaget Bidragtill samisk kultur sammanförs med delarav anslaget Bidrag tillutvecklingsverksamhet inomkulturområdet, m.m. samt anslagetUtveckling, internationellt samarbetem.m. till ett nytt ramanslag benämntBidrag till allmän kulturverksamhet,utveckling, internationellt kulturutbyteoch samarbete (A 2). Detta anslagbehandlar utskottet i en senare del avbetänkandet (avsnitt 16.2).Utskottet anser att det är väsentligtatt samerna genom regeringens aviseradeuppdrag får tillfälle att lämna sin egensyn på frågan om samisk teater, innanriksdagen tar ställning till t.ex.frågan om i vilken form en sådan teaterbör drivas, vilken inriktning den skallha och vilken uppgift i detinternationella kulturutbytet deneventuellt bör få. Viktigast i dagensläge är att lösa huvudmannaskapsfråganoch finna medfinansiering till enstatlig satsning på samisk teater.Utskottet anser i likhet med vad somanförs i motion Kr283 (c) att det ärangeläget att utredningsarbetet kan skeså snabbt som möjligt. Utskottet inserdock att det - om ett från samernassynpunkt gott slutresultat skall nås -inte går att forcera fram lösningar somkräver omfattande överläggningar medregionala och lokala intressenter.Riksdagen bör därför inte ställa uppnågot slutdatum för Sametingetsutredningsuppdrag. Med hänvisning tilldet anförda avstyrker utskottetmotionerna Kr3 (m, s, c, fp, v), Kr4(mp) yrkande 23, Kr10 (s) och Kr283(c) yrkande 13.7 (prop. 3 avsnitt 9)7.1 InledningRegeringen uppskattar att statens stödtill dans uppgår till närmare 200miljoner kronor.I dag finns sex fasta dansensembler somhar någon form avinstitutionsanknytning, nämligenOperabaletten i ,balettensemblen vid ,inom ochÖstgötabaletten samt danskompaniernaSkånes Dansteater och Norrdans iHärnösand. Dessutom turnerarRiksteatern, förutom ,ett antal dansföreställningar varje år.Ett antal fria dansgrupper står förbetydande bidrag till nyskapandet inomdansen.Dansens Hus i och ett parmindre scener i , ochStockholm ger kontinuerligtdansföreställningar av såväl svenska somutländska grupper. Statens insatser ären förutsättning för en betydande del avdanskonsten i . Detta gällersärskilt de fria grupperna och deregionala institutionernasdansensembler.Dansens Hus har betytt mycket fördanslivet. Som gästspelsscen har denskapat möjligheter för fria dansgrupperoch regionala ensembler att spela infören stor publik. har ocksåtagit emot många internationellagästspel av hög klass.Operan är den enda institution iSverige som har kapacitet att sätta uppklassiska baletter i full skala. Utanstatligt stöd skulle många av deklassiska baletterna försvinna urrepertoaren. Dansen är en konstform somfått en ny publik och nya utövare. Denhar också fått nya former viaungdomsmusiken och den modernaungdomskulturen i övrigt.7.2 Inriktningen på de framtidainsatserna för danskonsten (prop. 3avsnitt 9.1)Regeringen gör i kulturpropositionenbedömningen att statens insatser börsyfta till att- ge danskonsten en regionalförankring,- utveckla intresset för dansen somkonstform,- stödja ett brett dansutbud av högkvalitet samt främja dansens förnyelseoch utveckling.Med tanke bl.a. på de nya dansformernasbetydelse för de unga generationerna ärdet enligt regeringens uppfattningnödvändigt att i den statligakulturpolitiken markera dansen som ensjälvständig konstform och göra dansentillgänglig i hela landet.En av orsakerna till att denprofessionella dansen har en litenpublik är att spelplatserna är få ochkoncentrerade till storstäderna.Dessutom är arrangörsledet pådansområdet svagt utvecklat i landet.Inriktningen på statens framtidainsatser skall vara att tillvarata,utveckla och stödja den växtkraft somkännetecknar dansen . Staten skallunder öka sitt stödtill dansområdet, framför allt gentemotregionerna. Den professionelladansutbildningen skall stärkas genomökade resurser till Danshögskolan.7.3 Dansen i regionerna (prop. 3 avsnitt9.2)I budgetpropositionen föreslårregeringen en förstärkning av stödettill regionala dansensembler medsammanlagt för attförbättra förutsättningarna förkontinuerlig dansverksamhet iregionerna. Medlen anvisas dels underanslaget Bidrag till regionalmusikverksamhet samt regionala ochlokala teater-, dans- ochmusikinstitutioner med 3 miljoner kronorför och 1,3 miljonerkronor för , dels underanslaget Bidrag till allmänkulturverksamhet, utveckling samtinternationellt kulturutbyte ochsamarbete med förNorrdans som ingår i ().Dansens Hus föreslås få ökat stöd med250 för att kunna geregionala danskompanier flerspeltillfällen.I motion Kr283 (c) konstateras attdansen som konstart befinner sig i ettexpansivt skede och att intresset föratt se dans på scen har ökat. Det ärdock fortfarande få förunnat att sedansföreställningar utanför de storastäderna. kunskaper ocherfarenheter av turnerande och deomfattande kontakter med svenskt ochinternationellt dansliv som Dansens Hushar bör tas till vara för att åstadkommaett nätverk för återkommande turnerandedansföreställningar. Därigenom kan fleramänniskor utanför storstäderna få enmöjlighet att upptäcka dansen. Riksdagenbör som sin mening ge regeringen tillkänna vad som anförts i motionen(yrkande 14).Utskottet delar motionärernas syn pådansen som en viktig konstform som börfå ökade möjligheter att verka i helalandet. Utskottet kommer i det följandeatt behandla frågor om ökade satsningarpå att utveckla och stödja dansen iregionerna. Regeringen har somredovisats föreslagit stöd till treregionala dansensembler, ökat stöd tillfria grupper och ökade medel tillDansens Hus. skall inom sittuppdrag utveckla samarbetet med andraproducenter. Detta bör kunna medföra attRiksteatern kommer att turneraytterligare dansföreställningar ilandet. Utskottet anser mot bakgrund avdet anförda att den utveckling avdanslivet som här kortfattat redovisatstill betydande del bör kunna tillgodosede önskemål som motionärerna framfört.Något särskilt uttalande från riksdagensida är därför inte påkallat. MotionKr283 (c) yrkande 14 avstyrks.Anslagsfrågorna behandlar utskottetsenare i detta betänkande (avsnitten16.2 och 17.2).Utskottet behandlar en motion omprofessionella dansares dagliga träningunder anslaget Bidrag till allmänkulturverksamhet, utveckling,internationellt kulturutbyte ochsamarbete (avsnitt 16.2).7.4 Fria dansgrupper (prop. 3 avsnitt9.3)Det fria danslivet står för en viktigdel av den konstnärliga utvecklingeninom dansen. Där finns en möjlighet förbåde unga och mera etablerade dansareoch koreografer till nytänkande. Föratt möjliggöra en satsning bl.a. på defria dansgrupperna föreslår regeringen ibudgetpropositionen för attanslaget Bidrag till vissa teater-, dans-och musikändamål skall ökas med 5miljoner kronor.Anslagsfrågan behandlas senare ibetänkandet (avsnitt 17.3).8 Musik (prop. 3 avsnitt 10)8.1 InledningSom utgångspunkt för sinaställningstaganden på musikens områderedovisar regeringen bl.a. följande.Till följd av den tekniska utvecklingenoch utvecklingen på massmedieområdet hartillgången till musik ökat påtagligtunder . Det är dockfortfarande svårt att ta del av ettvarierat utbud av direkt framförd musikom man inte bor i en större stad.Trots konkurrensen från andrafritidsaktiviteter haramatörmusicerandet i grupp fortfarandeen i internationell jämförelse unikbredd. Att utveckla nya former av musikär en viktig del av dagensungdomskultur.Det professionella musiklivet är numeraväl förgrenat. Orkestrarna har dock ilikhet med teatrarna fått känna avkonkurrensen från medieutbudet genomvikande publiksiffror.Utvecklingen inom musiklivetskommersiella del präglas av en ökadmångfald i utbudet, som genrermed smalt publikunderlag har fått allthårdare villkor.Antalet frilansmusiker har vuxit starktsedan 1970-talet.Fonogrammarknaden genomgick storaförändringar under 1970- och 1980-talen.Utgivningen domineras av enhandfull multinationella företag.Inom den statliga kulturbudgetenavsätts ca tillmusikändamål.Sedan mitten av 1970-talet har destatliga insatserna främst inriktats påatt stödja uppbyggnaden av musiklivetsregionala struktur. Staten har medverkattill att symfoni- och kammarorkestrar avhög professionell klass nu finns påmånga orter i landet. bildades20 länsmusikorganisationer medlandstingen som huvudmän men med statensom huvudsaklig finansiär. Över hälftenav de statliga musikanslagen går tilllänsmusiken.8.2 Inriktningen på de framtidainsatserna för musiken (prop. 3 avsnitt10.1)Regeringen anser att alla bör kunna fådel av ett varierat musikutbud av högkvalitet och möjligheter till egetmusikutövande. För att uppnå detta börstatens insatser på musikområdet syftatill att- ett vitalt lokalt musikliv utvecklasi hela landet,- regionala musikinstitutioner blir enresurs i det lokala musiklivet,- lokal arrangörsverksamhetstimuleras,- ökad samverkan kommer till ståndmellan musikinstitutioner och musikliveti övrigt,- statsunderstödda musikinstitutionerhåller en hög professionell nivå,- goda arbetsbetingelser skapas förprofessionella musiker,- mångfalden i musikutbudetvidmakthålls,- barns och ungdomars musikutövandeoch musikskapande stimuleras.Staten bör i samverkan med huvudmännenför de 20 länsmusikinstitutionerna samtde professionella symfoni- ochkammarorkestrarna verka för att vidgaderas verksamhetsradie i det egna länetoch finna nya samverkansformer överlänsgränserna. Det är angeläget att ävenfrilansmusiker och fria grupper ses somen resurs i den regionalamusikplaneringen.Ett fungerande arrangörsled är en avförutsättningarna för ett mångsidigtmusikutbud. Utanför de större städernasvarar främst kyrkan, studieförbundenoch andra folkrörelseorganisationer förutbudet av musikprogram. Även omfolkrörelsernas program är av storbetydelse för det lokala musiklivet ärdet för mångfalden viktigt att det påmindre orter finns även andra arrangörersom svarar för ett kvalitetsutbud, t.ex.jazzklubbar och kammarmusikföreningar.Insatserna för att stärka det lokalaarrangörsledet bör öka.Särskilda insatser kan behövas för attsprida nyskapad musik inom s.k. smalagenrer eller främja bruket av detmusikaliska arvet i form av äldre svenskmusik, folkmusik och musiktraditionersom förts hit från andra länder ochkulturer.Musikinstitutionerna bör ta fasta påungdomars spontana intresse för egetmusikskapande men också stimulera tillännu större bredd och öppenhet för olikasorters musik.8.3 Regional musikverksamhet (prop. 3avsnitt 10.2)En enhetligt utformad bidragsgivningtill den regionala musikverksamheten börenligt regeringens mening ingå i ettreformerat stödsystem för regionalakulturinstitutioner. Frågan omutformning av ett nytt stödsystembehandlar utskottet tidigare i dettabetänkande (avsnitt 4.1).Staten gör en större regional insats påmusikområdet än på något annatkonstområde. En jämnare fördelning av destatliga insatserna bör åstadkommas,anser regeringen. Ett förstärkt stöd bördärför lämnas till sådana konstformersom har en svag eller ojämn geografiskspridning. Stödet till länsmusiken börminskas med i tvåsteg med ochmed 1999,vilket motsvarar avstatsbidraget till länsmusiken.Regeringen anser också att en vissomfördelning av stödet bör ske mellanlandstingen.Överenskommelsen medLandstingsförbundet omlänsmusiken medger en minskning avstatsbidraget. Huvudmännen har rätt attanpassa verksamheten efter detta.Regeringen är medveten om att detminskade bidraget kan leda till attverksamhet dras ner.Regeringen kommer att överlägga medLandstingsförbundet om en ny stödformför länsmusiken. När dessaöverläggningar avslutats kommer Statenskulturråd att få i uppdrag att överläggamed de enskilda landstingen i syfte attkartlägga verksamhetens omfattning ochinriktning. bör underarbetets gång samråda med bl.a.Landstingsförbundet.Kulturrådets kartläggning samtresultatet av regeringens överläggningarmed kommer attligga till grund för regeringens förslagtill inför budgetåret 1998.Den aviserade minskningen avlänsmusikbidraget tas upp i åttamotioner.I motionerna Kr4 (mp) yrkande 25 ochKr257 (mp) yrkandena 2 och 4, bådayrkandena i denna del, hemställs attriksdagen som sin mening skall geregeringen till känna att den aviseradebesparingen på länsmusikanslaget skallvara vart och ett avbudgetåren 1998 och 1999, dvs.sammanlagt och intesammanlagt somregeringen avser föreslå.Det är enligt motion A428 (kd) yrkande10 fel att dra ned länsmusikanslaget.Ett rikt kulturliv bidrar till att göraorter och regioner attraktiva för bådearbetskraft och företag. Det kan ävenbidra till ökade arbetstillfällen inomturistnäringen.Enligt motion Kr17 (fp) yrkande 18 börregeringen vid de kommandeöverläggningarna med Landstingsförbundetom det statliga bidraget tilllänsmusiken ha som utgångspunkt attstörre delen av bidraget inte bör bindastill fasta institutioner.Enligt motionerna Kr222 (s) och Kr227(fp) bör särskild hänsyn tas tillförhållandena i , där desammantagna resurserna från länsmusik-anslaget och bidraget till den regionalamusikteaterinstitutionen är av väsentligbetydelse för musikteaterns fortsattaexistens.