bet · GJ01UU13 · 1996-03-07 00:00:00 — att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om nationell gränskontroll förskydd mot införsel av i landet illegalaprodukter som narkotika, vapen ochmiljöskadliga eller ohälsosammaprodukter,49. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om den nationellabeslutanderätten övernarkotikapolitiken,50. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att samarbetet i den tredjepelaren kvarstår som mellanstatligtsamarbete,51. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att asyl- ochinvandringspolitiken inte bör föras övertill gemenskapslagstiftning,52. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ratificering av FN:snarkotikakonventioner,53. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om integritetskränkandepersonuppgifter i register inom EIS, SISoch CIS.1995/96:U23 av m.fl. (m) variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av Sverigeshållning vid EU:s regeringskonferens1996.1995/96:U24 av m.fl. (s)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att vid bör ta initiativtill en översyn och modernisering avEU:s personalpolitik,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att vid bör ta initiativtill riktlinjer för lobbyverksamheteninom EU,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att vid bör ta initiativtill en översyn av den omfattanderegleringen inom EU.1995/96:U25 av m.fl. (c)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om suspendering av enmedlemsstat och om införandet av enutträdesparagraf,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om lokal självstyrelse,förstärkning av subsidiaritetsprincipenstillämpning samt upprättandet av enkompetenskatalog,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att påskyndaEU:s utvidgning österut,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om sysselsättningspolitik inomEU,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om EMU:s tredje steg,6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om förändringar av artikel 102asamt om upprättandet av grönaräkenskaper,7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om fördragsändringar för attstödja jämställdhetsarbetet,8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att stärka konsumenternasställning i fördraget,9. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att stärkadjurskyddslagstiftningen inom EU,10. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att en huvuduppgift för EUskall vara att främja en hållbarutveckling såväl inom EU som globalt,11. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att tillämpa minimireglerockså för varor och förstärkamedlemsländernas rätt att gå före ochinföra strängare krav,12. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att reformera EU:stransportpolitik och politiken för attutveckla transeuropeiska nät,13. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om revidering avEuratomfördraget,14. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om svenska undantag påkemikalieområdet,15. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att beslut om att införagemensamma ekonomiska styrmedel börfattas med kvalificerad majoritet,16. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om hur bör driva enreformering av CAP,17. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att stödja utveckling avregioner i EU:s yttersta periferi,18. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken,19. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om förutsättningarna för attinom EU utveckla förmågan att delta ifredsfrämjande och humanitära insatsersamt om en klarare uppdelning av ansvarmellan EU och VEU,20. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om samarbetet i rättsliga ochinrikes frågor,21. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att värna de officiellaspråkens ställning,22. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om förändringar i rådets arbeteoch om att stärka de nationellaparlamentens ställning,23. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om antalet ledamöter iEuropaparlamentet och om parlamentetsarbetsformer,24. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kommissionens arbetsformer,25. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om regionkommitténsarbetsformer,26. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kampen mot bedrägerier ochslöseri inom EU.1995/96:U26 av ()vari yrkas1. att begär att regeringenför upp EMU på dagordningen vid , med syftet attEU-länderna beslutar avveckla EMU,2. att hos regeringen begärförslag till lag om folkomröstning omEMU att hållas innan kronan knyts tillERM och innan tar ställningtill EMU:s tredje fas,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om konvergenskraven.1995/96:U27 av () variyrkas att uppdrar åttalmanskonferensen att verka för attriksdagen skall delta ipåverkansprocessen gentemot andraparlament för en utökad öppenhet inomEU.1995/96:U28 av . (s, m, c, fp, v, mp, kds) variyrkas att begär att regeringenplacerar barnets rättigheter på denpolitiska agendan inför 1996.1995/96:U29 av m.fl.(mp) vari yrkas1. att begär att regeringeninför skallarbeta för att utträdesrätt från EUinförs i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att begär att regeringenunder regeringskonferensen skallverka för att införs iunionsfördraget,3. att begär att regeringeninför regeringskonferensen skall verkaför att de nationella parlamenten gesrätt att medverka i EU:sbeslutsprocesser genom att fåinitiativrätt och kunna ge förslag tillEU-regler,4. att begär att regeringeninför regeringskonferensen skallverka för att parlamenten och derasmotsvarigheter till börrekommenderas vara beslutande införministerrådsmöten,5. att begär att regeringeninför regeringskonferensen skall verkaför att större länder inom EU inte skallges ökat röstetal i ministerrådetjämfört med ,6. att hos regeringen begäratt skall motsätta sig varjesteg som ger karaktär avregering och rådets ordförande karaktärav statschef,7. att begär att regeringeninför regeringskonferensen skall verkaför att ges visslagstiftningsrätt endast när det gällerminiminormer för mänskliga rättighetersamt skydd för hälsa och miljö ienlighet med vad som anförts i motionen,8. att begär att regeringeninför regeringskonferensen skall verkaför att det slutna Coreper ersätts meden parlamentariskt förankradförberedelseprocess,9. att begär att regeringeninför regeringskonferensen skall verkaför att så länge Coreper finns kvar börländerna representeras av vald ledamot ide nationella parlamenten,10. att begär att regeringeninför regeringskonferensen skall verkaför att svensk offentlighetsprincipskall införas i EU-institutionerna,11. att begär att regeringeninför regeringskonferensen skall verkaför att svensk meddelarfrihet skallgälla även för EU-institutionerna,12. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att underregeringskonferensen skall verka förkönskvotering,13. att begär att regeringeninför regeringskonferensen skall verkaför att de länder som sökt om medlemskapges tillträde till förhandlingarna medyttranderätt,14. att begär att regeringeninför regeringskonferensen skall verkaför att jordbrukspolitikens subventions-och bidragsmönster förändras innan EUutvidgas i enlighet med vad som anförtsi motionen,15. att begär att regeringeninför regeringskonferensen skall verkaför att samtliga länder i ,antingen de sökt medlemskap i ellerinte, garanteras andra samarbetsformerän medlemskap,16. att begär att regeringenunder regeringskonferensen skall verkaför att det i fördraget skrivs in attmedlemskap i avgörs av varjemedlemsstat i enlighet med vad somanförts i motionen,17. att begär att regeringenunder regeringskonferensen skall verkaför att sysselsättningskrav och krav påmiljöskulden förs in i de s.k.konvergensreglerna,18. att begär att regeringenunder regeringskonferensen skall verkaför att sysselsättningsfrågorna inte gesden överstatliga natur som regeringenföreslår i enlighet med vad som anförtsi motionen,19. att begär att regeringeninför regeringskonferensen skall verkaför att lokal upphandling skall tillåtasför att skapa bättre miljö och flerarbetstillfällen,20. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om samarbete inom EU för attförhindra skadliga våldsskildringar iTV,21. att begär att regeringeninför regeringskonferensen skall verkaför att fördraget skall öppnamöjligheter att införa valutaavgiftermellan EU och omvärlden och inom EU ienlighet med vad som anförts i motionen,22. att begär att regeringeninför regeringskonferensen skall verkaför att varje land inom EU skall gesgenerell rätt att gå före genom attställa högre miljö- och hälsokrav pålivsmedel och andra varor,23. att begär att regeringenunder regeringskonferensen skall verkaför en generell rätt för varje enskiltland att ställa krav påproduktinformation som går längre änEU:s,24. att begär att regeringenunder regeringskonferensen skall verkaför att djurskyddsfrågan förs in itraktatstexten i enlighet med vad somanförts i motionen,25. att begär att regeringenunder regeringskonferensen skall verkaför att varje enskild medlemsstat skallges en oomtvistad rätt att ställa högredjuretiska krav än vad EU föreskriver ienlighet med vad som anförts i motionen,26. att begär att regeringenunder regeringskonferensen skall verkaför att lagstiftningsrätt när det gällerminiminormer för hälsa, miljö ochdjuretiska frågor skall överföras tillEU-parlamentet,27. att begär att regeringenunder regeringskonferensen skall verkaför att varje medlemsland ges rätt attinföra en mer långtgående lagstiftninginom miljö- och hälsoskyddsområdet änvad EU föreskriver,28. att begär att regeringenunder regeringskonferensen skall verkaför att stärka roll attutdöma ekonomiska sanktioner mot dem sominte följer miljölagarna,29. att begär att regeringenunder regeringskonferensen skall verkaför att stärka individens rätt att föratalan mot dem som inte följermiljölagarna,30. att begär att regeringenunder regeringskonferensen skall verkaför att de befintligaharmoniseringsärendena som finnssuccessivt skall skärpas så att de nårupp till den högsta nivå av miljöskyddsom råder i något medlemsland,31. att begär att regeringeninför regeringskonferensen skall verkaför att den gemensammajordbrukspolitiken förändras radikalt såatt utvecklingen styrs i riktning motett ekologiskt hållbart jordbruk,32. att begär att regeringeninför regeringskonferensen skall verkaför att EU:s regionalpolitiska stödendast utgår till miljövänliga projekt,33. att begär att regeringeninför regeringskonferensen skall verkaför att industri- ochkonkurrenspolitiken skall förändras såatt den främjar miljövänlig produktion,34. att begär att regeringeninför regeringskonferensen skall verkaför att den s.k. vitbokens idéer omskatteväxling påskyndas som del av ettmellanstatligt samarbete,35. att begär att regeringeninför regeringskonferensen skall verkaför att en lägsta energi- ochkoldioxidskatt införs obligatoriskt ochpå en nivå som ligger i fas med vad föreslagit,36. att begär att regeringeninför regeringskonferensen skall verkaför att en EU-plan upprättas för hurmiljövänliga transportsystem, som integer upphov till bl.a. drivhusgaser,skall kunna byggas ut som ettmellanstatligt samarbete,37. att begär att regeringeninför regeringskonferensen skall verkaför att kommuner inom EU skall ges fullrätt att vid upphandling ställahögre miljö- och hälsokrav än vad EUstår bakom,38. att begär att regeringeninför regeringskonferensen skall verkaför att Euratom avvecklas,39. att begär att regeringenunder regeringskonferensen skall verkaför att vetorätten på intet sätturholkas,40. att begär att regeringenunder regeringskonferensen skall verkaför att förslaget om ett gemensamtansikte utåt i GUSP-frågor avslås,41. att begär att regeringenunder regeringskonferensen skall verkaför att inskränkningar i det nationellasjälvbestämmandet om stränga regler förvapenexport förhindras,42. att begär att regeringenunder regeringskonferensen skallmotsätta sig förändringar som gör att EUges fredspolitiska roller som bättre kanskötas av FN,43. att begär att regeringenunder regeringskonferensen skall verkaför att VEU bör avvecklas,44. att begär att regeringenunder regeringskonferensen skallmotsätta sig varje form avmilitarisering, däribland fusion ellernärmare samverkan med VEU,45. att begär att regeringenunder regeringskonferensen skall verkaför att gränskontrollerna bibehålls ochplanerna på en ökad kontrollapparatmotarbetas,46. att begär att regeringenunder regeringskonferensen skall verkaför att flykting- och asylpolitiken inteskall överföras tillgemenskapslagstiftningen.1995/96:U30 av () variyrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att vetorätten skall kvarstå,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att utträdesparagraf skallinföras,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att om icke betydelselösaförändringar av Maastrichtavtaletbeslutas vid regeringskonferensen skallen ny folkomröstning genomföras,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att reformeringen av EU skallbygga på ett mellanstatligt samarbete,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att EU:s kontakter med tredjeland skall beakta de mänskligarättigheterna,6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att alliansfriheten syftandetill neutralitet i krig skall liggafast,7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att möjlighet skall ges attkontrollera personer vid svenskagränsen,8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att skall verka föratt EU omprövar sin extremastabiliseringsinriktning,9. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att skallreformeras och effektiviseras,10. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att artikel 235 iRomfördraget skall tas bort,11. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen beaktar vadsom i motionen sagts om juridikens rolli den politiska processen.1995/96:U31 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att den bör verka för attEMU:s tredje steg inte blir verklighet.14. Yttranden från andra utskott m.m.Utrikesutskottet har berett samtligaövriga utskott, med undantag förutbildningsutskottet ochbostadsutskottet, vilka ej berörs avärendet, tillfälle att yttra sig överskrivelsen jämte motioner i de delar somhar samband med respektive utskottsberedningsområde. Yttranden har avgivitsav ,finansutskottet, skatteutskottet,justitieutskottet, lagutskottet,försvarsutskottet,socialförsäkringsutskottet,socialutskottet, kulturutskottet,trafikutskottet, jordbruksutskottet,näringsutskottet samtarbetsmarknadsutskottet. Yttrandena harintagits som bilaga till betänkandet.Särskilda föredragningar har lämnats avtjänstemän i . 5.1 Sammanfattning av skrivelsen5.1.1 BakgrundSverige är medlem i Europeiska unionen(EU) sedan den 1 januari 1995.Samarbetet inom EU grundar sig främst påFördraget om upprättandet av Europeiskakol- och stålgemenskapen(Parisfördraget), Fördraget omupprättandet av Europeiska ekonomiskagemenskapen (), Fördraget omupprättandet av Europeiskaatomenergigemenskapen (Euratomfördraget)och Fördraget om Europeiska unionen(). De treförstnämnda fördragen utgör den s.k.första pelaren i vilken medlemsstaternahar överlåtit vissa beslutsbefogenhetertill gemenskapen. GenomMaastrichtfördraget har samarbetetutvidgats till den gemensamma utrikes-och säkerhetspolitiken (andra pelaren)och till det rättsliga ochinrikespolitiska området (tredjepelaren).Fördragsändringar kräver enighet mellanföreträdare för medlemsstaternasregeringar. Ändringarna måste godkännasav samtliga medlemsstater i enlighet medderas konstitutionella bestämmelser.Fördragsändringar kan ske genom att enmedlemsstat eller kommissionen föreslårändringar till rådet. Rådet kan därefterinleda ett ändringsförfarande genom attkalla samman en regeringskonferens.Enligt (artikel N.2)skall en regeringskonferens sammankallasår 1996 för att undersöka vilkabestämmelser i fördraget som skallrevideras i enlighet med de mål somanges i fördragets inledning.Vid Europeiska rådets möte i ijuni 1994 beslutade stats- ochregeringscheferna att upprätta en gruppbestående av personliga representanterför medlemsländernas utrikesministrar(reflektionsgruppen) med uppgift attförbereda regeringskonferensen. Svenskföreträdare i gruppen, vars arbeteredovisas utförligare i skrivelsen, harvarit statssekreteraren iUtrikesdepartementet utrikesutskotten samtEU-nämnden har fortlöpande informeratsom arbetet i gruppen. Dess slutrapportframlades vid iMadrid den 15-16 december 1995.Konstitutionsutskottet har i sittbetänkande 1994/95:KU43 EU:sinstitutioner m.m. anfört att regeringenunder i en skrivelse tillriksdagen bör redovisa uppläggningen avförberedelsearbetet införregeringskonferensen samt vissa merprincipiella ställningstaganden frånregeringens sida i de sakfrågor somkonferensen kommer att behandla.Riksdagen beslutade att som sin meningge regeringen till känna vad utskottetanfört (rskr. 1994/95:387). I föreliggande skrivelse lämnarregeringen den redovisning som riksdagenhar begärt.I det svenska förberedelsearbetet införregeringskonferensen har de frågor somväntas komma upp vid konferensenidentifierats och de svenska intressenai dessa frågor analyserats. Arbetet harlöpande redovisats i samt vidföredragningar i konstitutions- ochutrikesutskotten. Regeringen har vidarei en skrift inför EU:s regeringskonferens1996 redovisat sina utgångspunkterinför konferensen.En parlamentarisk kommitté () har tillsatts med uppdragdels att genomföra kvalificeradeutredningar kring de frågor som väntaskomma upp i regeringskonferensen, delsatt anordna aktiviteter avsedda attstimulera den offentliga debatten kringdessa frågor (dir. 1995:15). Kommitténsverksamhet redovisas utförligare iskrivelsen. Som framgår av skrivelsenhar särskilda medel, ca 11 miljonerkronor, ställts till kommitténsförfogande för att bl.a. ge stöd tillkunskaps- och åsiktsbildningen kringfrågor om och EU:s långsiktigautveckling.Som ett led i förberedelserna förkonferensen har EU:s institutioner ochorgan lämnat särskilda yttranden medsynpunkter på hur Maastrichtfördragetoch unionen har fungerat.Regeringskonferensen kommer att inledasunder . Hos flertaletmedlemsländer förefaller för närvarandesiktet vara inställt på att konferensenskall vara avslutad sommaren 1997.5.1.2 Övergripande svenska målsättningaroch regeringens principiellaställningstagandenI skrivelsen anförs att medlemskapet iEU ger ökade möjligheter attverka för ett präglat avdemokrati, solidaritet och öppenhet. Enfortsatt sammanflätning av de europeiskastaternas ekonomier och en ökadförståelse kulturer emellan skall görakrig och konflikter otänkbara i vår delav världen. Regeringen avser att bedrivaen aktiv och framåtsyftande EU-politiksom bidrar till att lösa gemensammaproblem och till att forma äger rum i ensituation då unionen står inför storautmaningar, internt och externt. Encentral utmaning förregeringskonferensen är att inrikta EU-samarbetet mer på människors behov ochproblem i vardagen. För många ter sig EU och dess arbete avlägset ochabstrakt. Endast om samarbetet avsätterkonkreta resultat som bidrar tillmänniskors trygghet och välstånd kan EUfå den förankring hos medborgarna som brister. Då måste EU bl.a. göra merför att öka sysselsättningen ochförbättra miljön, sträva efter attförbättra konkurrens och frihandel,stärka den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken, främja jämställdhetmellan kvinnor och män, bekämpainternationell brottslighet och stärkakonsumenternas och löntagarnas ställningpå den gemensamma marknaden.Regeringens utgångspunkt är att EU ocksåi fortsättningen kommer att utvecklassom en sammanslutning av självständigastater till vilken medlemsstaterna ivissa fall överför beslutsbefogenheterför att lättare uppnå gemensamma mål. Desmå staterna i unionen är relativtstarkare i EU:s första pelare än itraditionella mellanstatliga relationer.En väl avvägd tillämpning avsubsidiaritets- eller närhetsprincipenleder till ett effektivareunionssamarbete genom att beslut fattaspå den nivå där de hör hemma. Vissaproblem behöver hanteras på deteuropeiska planet medan andra bästbehandlas på nationell, regional ellerlokal nivå. Regeringen anser att detnoggrant bör prövas vilka frågor som medfördel kan föras till gemensam ellernationell nivå. Försök att isubsidiaritetens namn till detnationella planet återföra frågor sombäst hanteras på gemenskapsplanet, t.ex.miljösamarbetet, bör dock avvisas. Attytterligare fördragsfästasubsidiaritetsprincipen synes enligtregeringen inte vara motiverat.Att tillgodose medborgarnas växande ochberättigade krav på öppenhet och insynär ett starkt svenskt intresse införregeringskonferensen. Regeringen anseratt EU måste bli öppnare. Enoffentlighetsprincip lik vår svenska börgälla även för institutionerna inom EU.Sverige vill uppnå att medborgarnasmöjligheter till insyn i EU-institutionernas verksamhet säkerställspå ett varaktigt sätt. Vår egenerfarenhet, som grundar sig på enlångvarig tradition avoffentlighetslagstiftning, visar att ettsätt att åstadkomma detta är att det iEU:s fördrag skrivs in grundläggandeprinciper om offentlighet inom EU:sinstitutioner. Regeringen avser att vidregeringskonferensen verka för attfördragsändringar av denna innebördgenomförs.De principer som på detta sätt bör slåsfast i grundfördragen skall gälla denverksamhet som EU:s institutionerbedriver. Däremot skall medlemsstaternaliksom själva bestämma vilkaregler om offentlighet som skall gällapå det nationella planet.Den höga arbetslösheten är detstörsta interna problemet för EU ochdess medlemsstater. Om lösningar intenås kan detta utgöra ett hot motfortsatt social och ekonomisk stabilitetoch ytterst mot själva demokratin. Genomväl avvägda insatser av ekonomiskpolitik och aktiv arbetsmarknadspolitikkan förutsättningar skapas för en högtillväxt och en låg arbetslöshet. Attbekämpa den höga arbetslösheten i Europaär ett centralt mål i EU-samarbetet, ettmål som enligt regeringen bör främjasäven inom ramen förregeringskonferensen.Ett nytt avsnitt omsysselsättningspolitik i fördragetskulle ge frågan en större tyngd i ettmer långsiktigt perspektiv. Sverigesrepresentant i reflektionsgruppen harunder konferensens förberedelser lagtfram förslag om mekanismer som bl.a.skulle kunna öka samordningen av denekonomiska politiken i syfte att nå enhögre och jämnare tillväxt ochsysselsättning.Sverige eftersträvar inte någonrevidering av regelverket för denekonomiska och monetära unionen (EMU)inom ramen för regeringskonferensen. EMUär inte heller tänkt att bli ett ämnevid konferensen. deltar fullt uti EMU:s andra etapp. Som framgår avskrivelsen har regeringen den 19 oktober1995 tillsatt en utredning som skallanalysera för- och nackdelar med ettsvenskt deltagande i tredje etappen avEMU.Den inre marknaden är i det närmastefullbordad när det gäller den friarörligheten av varor, kapital ochtjänster. En viktig uppgift är nu attsäkerställa en effektiv tillämpning avdenna lagstiftning och att verka förfortsatt regelförenkling.