bet · GJ01UU23 · 1996-04-25 00:00:00 — I detta betänkande behandlas svenska delegations berättelse(redog. 1995/96:NR1) angåendeverksamheten efter den 44:e sessionen imars 1994 och till och med den 47:esessionen . Fyra motionerhar väckts med anledning av berättelsen.I betänkandet behandlas även ett antalmotioner som väckts /95.Utskottet konstaterar i betänkandet genomgått storaförändringar somberättelsen avser. Vidare framhållerutskottet att och Finlandsmedlemskap i innebär att nyamöjligheter öppnas för nordisktsamarbete inom en europeisk ram.Utskottet föreslår att läggerberättelsen till handlingarna. Samtligamotioner anses besvarade eller avstyrks.BerättelsenI svenska delegationsberättelse redogörs för verksamhetenefter 44:e session imars 1994 och till och med den 47:esessionen . Motioner väckta /951994/95:K507 av m.fl.(mp) vari yrkas9. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att stödja samernas ansökanom medlemskap i ,1994/95:K508 av och () vari yrkas5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att i Nordiska rådetbör verka för att samerna i de nordiskaländerna erkänns som ursprungsbefolkningoch därtill ges eget fullt medlemskap irådet,1994/95:K509 av m.fl.(s) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att skapa plats för samernavid bord,1994/95:U502 av . (mp) vari yrkas15. att som sin mening gerregeringen till känna att börvägra efterfölja eventuella hot om attavskaffa den nordiska passfriheten,1994/95:U503 av m.fl.(fp) vari yrkas9. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om det framtida nordiskasamarbetet,1994/95:U701 av och (fp) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att flyttaNordiska rådets presidiesekretariat iStockholm och Nordiska ministerrådetssekretariat i till Göteborg.1994/95:U702 av () variyrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att verka för rationellalösningar som innebär att nordisktsamarbete förstärks,2. att - innan nya konstitution är beslutad -avslår regeringens propåer om kraftiganedskärningar i budget,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att verka för ett starktsamarbete mellan länder, EU:sparlamentariker m.fl. genom att ordnaformella och informella "mötesplatser"såsom t.ex. gemensamma sammankomster isamband med årliga möte.1994/95:U704 av ochLars (c, fp) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utformningen ochtillämpningen av det regelverk sompåverkar nordiska medborgaresrättigheter vid EU:s yttre gränser,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om stående instruktionerbeträffande det nordiska samarbetetsbetydelse vid utformandet av svenskapositioner i EU-samarbetet,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om nordisk samordning ocharbetsfördelning vid beslut omrationalisering av den statligaverksamheten,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om nordiskt samarbete för atttrygga miljön i närområde.Motioner väckta med anledning avRedogörelse till 1995/96:NR11995/96:U39 av m.fl.(m) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om nominering av ledamöter iEuropaparlamentet till ,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om riksdagsutskottens roll i detnordiska samarbetet,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om samarbete med parlamentarikerfrån , och ,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen iövrigt anförts om fortsatt reformeringav Nordiska rådet.1995/96:U40 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att iupprättandet av en plan för ettmiljövänligt energisystem prioriterarlokala förnyelsebara energikällorframför byggandet av ett naturgasnätmellan , och medeventuell utsträckning till de baltiskaländerna.1995/96:U41 av ochBarbro () vari yrkas1. att hos regeringen begäratt den nordiske samarbetsministern gesi uppdrag att i samråd med motsvarandeministrar i övriga nordiska länderutreda frågan om direktval till ,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att samarbetet mellan deofficiella och frivilliga organen förnordiskt samarbete bör intensifieras ochformaliseras för att förstärka denfolkliga förankringen av nordiskafrågor,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att börbli föremål för en grundlig debatt ochkonsekvensanalys i och deutskott som berörs av frågan.1995/96:U42 av och () vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen, för attförbättra uppföljningen av beslut, tar ett tydligare ansvarför den nationella uppföljningen avdessa,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen, i samband medkammarens behandling av Nordiska rådetssvenska delegations berättelse, redogörför av regeringen vidtagna åtgärder medanledning av de i berättelsen redovisaderekommendationerna ochframställningarna.BerättelsenAv svenska delegationsberättelse framgår bl.a. följande:Under den period berättelsen omfattarhar fattat beslut om denmest omfattande omorganisationen i sinhistoria. Mot bakgrund av den nyasituation som inträtt sedan, förutomDanmark, även (inklusive )och blivit medlemmar i , medanövriga nordiska länder respektivesjälvstyrande områden är anknutna genomEES-avtalet eller i annan form, harrådet fattat beslut som innebärprecisering av det nordiska samarbetetoch konkretisering av innehållet. Iberättelsen framhålls att effektivtresursutnyttjande och stärkande av dennordiska dimensionen i europeiskt ochannat internationellt samarbete harvarit viktiga riktlinjer för reformarbetet.Rådet har antagit betydelsefullaändringar av sin arbetsordning vilkabl.a. innebär att det skall hållasendast en årlig session och därutövertemakonferenser m.m. som komplement förfrågor av särskild politisk vikt. Denmest omfattande förändringen - och densom för det löpande arbetet framöver fårde största konsekvenserna - är en nyutskottsindelning. Förändringen innebäratt tre utskott för de tre geografiskahuvudområdena/pelarna inrättas: ettNordenutskott, ett närområdesutskott ochett Europautskott.I berättelsen anförs att den nyautskottsindelningen innebär både enkoncentration till politiskt viktigaområden och en breddning av rådetsverksamhet till närområdet och Europa.Samarbetet inom bygger på ochutvecklar den värdegemenskap som finnsmellan alla nordiska folk och får sittfrämsta uttryck i kulturell och språkliggemenskap och en likartad syn pådemokrati, miljö och grundläggandesociala rättigheter. Närområdesutskottetskall behandla frågor omÖstersjöregionen och , inklusiveBarentsområdet. Ett utbyggt samarbetemed de baltiska staterna och nordvästraRyssland är ett viktigt bidrag tillstabilitet och demokrati i regionen.Europautskottet skall behandla frågor avbetydelse i första hand för arbetet inomEU/EES, där de nordiska länderna har envärdegemenskap och sammanfallandeintressen. Det nordiska samarbetet skallutgöra en plattform för initiativ ifrågor där länderna önskar påverka deneuropeiska dagordningen.I berättelsen framhålls att, som enfortsättning på den utveckling sompågått , partigruppernasroll i berednings- och beslutsprocessenkommer att förstärkas. Partigruppernanominerar enligt de nya reglernakandidater till samtliga val som görs avplenarförsamlingen. Presidiets ställningsom rådets ledningsorgan stärks.Sammanfattningsvis präglas, enligtberättelsen, de beslutade reformerna avrådets organisation och arbetssätt av ensträvan till smidigare beredning,rationalisering och koncentration kringpolitiskt väsentliga frågor.Förändringarna gäller från den 1 januari1996. Den nya situationen i och kringNorden innebär nya utmaningar, ochNordiska rådets medlemmar kan förutsesanvända sig av de nya arbetsformerna föratt möta dessa.En av juridiska utskottets mestomfattande arbetsuppgifter underperioden har varitjämställdhetsfrågorna, främst arbetetmed ministerrådets program förjämställdhetssamarbetet i Norden1995-2000 och deltagandet i NordisktForum 1994 i Åbo. Av berättelsen framgårockså att utskottet har prioriteratfrågor om dagordning har underhela verksamhetsperioden dominerats avfrågan om det framtida nordiskakultursamarbetet. I berättelsenframhålls avtalet om ömsesidigttillträde till högre utbildning iNorden. Avtalet har, enligt berättelsen,aktivt understötts av kulturutskottetoch vuxit fram i nära kontakt ochkonstruktiv samverkan mellan råd ochministerråd.Under året har socialutskottetbehandlat frågor bl.a. i samband medmigrationen runt . Utskottethar understrukit att migrations-,flykting- och biståndsfrågor börbetraktas utifrån ett helhetsperspektivoch engagerat sig för en nordisksamordning av migrations- ochinvandrarfrågor.De viktigaste arbetsuppgifterna inomekonomiska utskottets område har varitsysselsättningsfrågor, EU-frågor,energifrågor och förhållandet till debaltiska och centraleuropeiska länderna.Av berättelsen framgår att utskottettillsammans med miljöutskottet anordnaten gemensam konferens om energi ochmiljö med deltagare från ochRyssland.Miljöutskottet har under det gångnaeret fäst stor vikt vid begreppetsektorsintegrering, dvs. integrering avmiljöarbetet i de olikasamhällssektorerna. Utskottet har ägnatfortsatt uppmärksamhet åt samarbetet omÖstersjöns rening, särskilt behovet avnordisk och nationell finansiering isamverkan med internationellafinansieringsinstitut.De utökade befogenheterna för att inom ramen för budgeten göraomfördelningar har varit ett viktigtinslag i budgetutskottets arbete.Utskottet, som har det överordnadeansvaret för behandlingen avministerrådets budgetförslag, hararbetat mycket med budgetproceduren ochmed koordineringen av partigruppernasoch fackutskottens synpunkter.Nordiska rådets svenska delegationskansli har under verksamhetsperiodenförts till internationellakansli och har upphört somegen myndighet. Detta har enligtberättelsen skett bl.a. för att markerabandet mellan nordiska, europeiska ochövriga internationella frågor.Berättelsen omfattar redogörelser från45:e, 46:e och 47:e sessionerna samtfrån den 5:e extrasessionen. Vidareanges de rekommendationer, yttranden ochinterna beslut som antagits avutskotten. Därjämte redovisas och musikpris samtdess natur- och miljöpris. organisation ochverksamhetMotionernaI motion U702 (fp) från allmännamotionstiden framhålls den erfarenhet avmellanfolkligt samarbete som finns iNorden. har bl.a. spelat en rolli det globala fredsarbetet. Genom attFinland och nu är EU-medlemmarhar en ny situation uppstått, som enligtmotionären gör det naturligt att även EU-frågor förs upp på Nordiska rådetsdagordning. Det är bl.a. mot dennabakgrund som behov finns för enreformering av det nordiska samarbetet.Sverige bör verka för rationellalösningar som innebär att nordisktsamarbete förstärks (yrkande 1). InnanNordiska rådets nya konstitution ärbeslutad bör avslå regeringenspropåer om kraftiga nedskärningar iNordiska rådets budget (yrkande 2).I följdmotionen U39 (m) föreslås attparlamentariker från de baltiskastaterna regelbundet bör inbjudas delstill session, dels tillrelevanta utskottsmöten för att stärkasamarbetet mellan och de baltiskastaterna. Vid behov kan en del av denårliga sessionen av ägnasåt en särskild baltisk samarbetssession.De baltiska parlamentarikerna skall varavälkomna att delta under hela mötet(yrkande 3).I samma motion, U39 (m), finnsytterligare förslag om fortsattreformering av . Blandannat framförs att rådsstyrelsen skallbestå av proportionellt valdaföreträdare från partigrupperna.Rådsstyrelsen skall hantera dengemensamma administrationen ochekonomin. Den skall också bära ansvaretför de organ som är direkt . Ärenden för rådetsbehandling initieras enligt följande:- genom regeringarna- genom utskotten i de nordiskaparlamenten- genom partigrupperna.Motionärerna yrkar att vad som anförtsom fortsatt reformering av ges regeringen till känna (yrkande4).I motion U702 (fp) begärs etttillkännagivande om att ett starktsamarbete mellan länder, EU:sparlamentariker m.fl. kan ordnas genomformella och informella mötesplatser ,såsom t.ex. gemensamma sammankomster isamband med årliga möte(yrkande 3).I motion 701 (fp) föreslås att presidiesekretariat i Stockholmoch Nordiska ministerrådets sekretariati flyttas till . Imotionen framhålls att med sinagoda kommunikationer, sitt centrala lägeoch sitt värdskap för ett par nordiskainstitutioner borde utgöra en naturligknutpunkt för ett ökat nordisktsamarbete.Utskottets övervägandenDen period redogörelsen omfattar harvarit händelserik. och Finlandhar blivit medlemmar i medan har valt att ståutanför. I det reformarbete som hardrivits inom hareffektivt resursutnyttjande ochstärkande av den nordiska dimensionen ieuropeiskt och annat internationelltsamarbete varit viktiga riktlinjer.Utskottet konstaterar att Nordiska rådethar fattat beslut om stora förändringarunder den period som berättelsenomfattar. Tre områden kan sägas utgörahörnstenar för det framtida samarbetetinom och Nordiskaministerrådet:- Samarbete inom . Samarbete sombygger på den värdegemenskap som finnsmellan de nordiska folken och som fårsitt främsta uttryck i kulturell ochspråklig gemenskap och en likartad synpå demokrati och grundlägganderättigheter. Hit hör också samverkankring samhällsuppgifter där samnordiskalösningar ger fördelar och ett mervärdeframför andra arrangemang, nationellaeller på en bredare internationell bas.- och /EU/EES. Konsultationoch samverkan i frågor av betydelse förarbetet inom EU/EES, där de nordiskaländerna har en värdegemenskap ochsammanfallande intressen.- och dess närområden; samverkani internationella fora. Samverkan tillförmån för utvecklingen i Nordensnärområden - , Östersjöregionenoch - som bidrag tillstabilitet och demokrati och till enutveckling i harmoni med miljöhänsyn.Nordiska rådets nya utskottsindelningsvarar mot dessa tre områden. De nyautskotten är sålunda ett ,ett närområdesutskott samt ettEuropautskott.Vidare innebär omorganisationen attpartigruppernas roll i berednings- ochbeslutsprocessen kommer att förstärkas.Enligt de nya reglerna nominerarpartigrupperna kandidater till samtligaval som görs av plenarförsamlingen.Ett av de tre utskotten kommer alltsåatt ägna sig åt Europafrågor. Den nyaorganisationen innebär sammantaget attdet nordiska samarbetet förstärks påviktiga områden.Nordiska rådets nya konstitution ärbeslutad och genomförd sedan den 1januari 1996. Erfarenheterna av den nyaorganisationen bör avvaktas innan nyaförändringar görs. Vidare noterarutskottet att de nordiskasamordningsministrarna har kommitöverens om en nedskärning av budget med tjugo miljoner kronorför 1997.Med hänvisning till det anförda ansesmotion U702 (fp) yrkande 1 besvarat.Också motion U39 (m) yrkande 4 ansesdärmed besvarat.Utskottet avstyrker motion U702 (fp)yrkande 2.Utskottet ser positivt på vikten avsamarbete mellan de nordiska ländernaoch övriga , inte minst med debaltiska länderna. Att det nordiskasamarbetet även i fortsättningen kommeratt bereda viktiga mötesplatser förnordiska politiker och andra torde varaklart. Ett av de tre nya utskotten ärett närområdesutskott. Detta utskottskall bl.a. ägna sig åtÖstersjöregionen. Detta är ett av mångabevis på hur högt samarbetet med debaltiska staterna värderas. Företrädareför närområdesutskottet deltog i detbaltisk-nordiska samarbetsmötet iVilnius . utformar sina sessioneroch andra sammankomster ankommer dock iförsta hand på självt attavgöra.Därmed anses motion U702 (fp) yrkande 3besvarat. Även motion U39 (m) yrkande 3anses därmed besvarat.Utskottet har tidigare behandlatyrkanden med samma innebörd som i motionU701 (fp). I det av godkändabetänkandet /94:UU6 avstyrktesyrkandena med hänvisning till attGöteborg ej varit aktuellt i dediskussioner om en eventuellomlokalisering som då fördes på nordisknivå samt att något beslut i frågan inteborde fattas av de nationellaparlamenten i enskildhet. Beslut har nufattats om att Nordiska rådetspresidiesekretariat skall flytta frånStockholm till under andrahalvåret 1996.Mot bakgrund av det anförda avstyrksmotion U701 (fp).Vissa frågor rörande förhållandet mellande nationella parlamenten ochregeringarna å ena sidan och å den andraMotionernaI motion U39 (m) framhålls att skall främja ett kontinuerligtsamarbete mellan de nationellaparlamenten. Det kan enligt motionärernaske genom att de traditionella utskotteni de olika nordiska parlamentensamarbetar med varandra.Ordförandelandets utskott utövar ettaktivt ledarskap och ansvarar för denpolitiska agendan. Initiativen tas i denationella utskotten och frågorna beredsav dessa gemensamt. Förslag lämnas tillrådets styrelse för beslut i . Vidare menar motionärerna attordförandelandets utskottskansli skallha det administrativa ansvaret församarbetet inom sitt område under ettår. Vad som anförts omriksdagsutskottens roll i det nordiskasamarbetet bör enligt motionärerna gesregeringen till känna (yrkande 2).I motion U42 (fp) framhålls att det påverkställighetsplanet ibland förekommerett dubbelarbete t.ex. genom bristfälligkoordinering av nordiska och nationellainsatser i närområden. För attförbättra uppföljningen av beslut bör regeringen, enligtmotionärerna, ta ett tydligare ansvarför den nationella uppföljningen avdessa beslut (yrkande 1).Vidare föreslås att regeringen, isamband med kammarens behandling avNordiska rådets svenska delegationsberättelse, redogör för av regeringenvidtagna åtgärder med anledning av de iberättelsen redovisaderekommendationerna och framställningarna(yrkande 2).I motion U39 (m) föreslås att kretsen avvalbara till utökas medde folkvalda EU-parlamentarikerna(yrkande 1).Den nordiska samordningsministern börenligt motion U41 (mp) ges i uppdrag atti samråd med motsvarande ministrar iövriga nordiska länder utreda frågan omdirektval till . Enligtmotionärerna skulle de nordiska frågornaupplevas som än mer angelägna och detnordiska samarbetet skulle kunna öka omdirektval infördes (yrkande 1).Utskottets övervägandenUtskottet ser positivt på att denationella parlamenten kan engageras meri det nordiska samarbetet. Utskotten kandärvid spela en viktig roll. Somredovisats har dock justgenomgått stora organisatoriskaförändringar och utskottet vill därförinte ta initiativ till ytterligareförändringar i detta skede.Utskottet anser därmed motion U39 (m)yrkande 2 besvarat.De insatser - nationella och nordiska -som görs i närområden börnaturligtvis organiseras på etteffektivt sätt. Utskottet förutsätteratt regeringen i sitt arbeteeftersträvar detta.Därmed anses motion U42 (fp) yrkande 1besvarat.Utskottet utgår från att regeringenbeaktar antagnarekommendationer m.m. och att deninformerar om vidtagnaåtgärder. Det ankommer dock inte påutskottet att i detalj regleraregeringens deltagande i samband medkammarens behandling av Nordiska rådetssvenska delegations berättelse.Mot bakgrund av det anförda ansesmotion U42 (fp) yrkande 2 besvarat.Utskottet vill erinra om att höll en i mars1996. Flera nordiskaEuropaparlamentariker deltog vilketvisar att det nordiska och deteuropeiska samarbetet har näraberöringspunkter. Organisatoriskaförutsättningar för samarbete ochEuropaparlamentarikerna finns sålundaredan. Vidare vill utskottet framhållaatt efter förändringarna av organisation har rådet nu treutskott. Ett av dessa är ettEuropautskott. Den nya organisationen,som i sig försäkrar att Europafrågorkommer att behandlas, måste få tid attverka innan det kan bli aktuellt mednågra ändringar. Detta gäller även omändringarna har det vällovliga syftetatt markera plats i Europa.Med hänvisning till det anförda ansesmotion U39 (m) yrkande 1 besvarat.År 1989 avvisade ett förslag omdirektval till rådet. hänvisade till en alltigenomnegativ inställning hosremissinstanserna och till att det intefanns belägg för att samarbetet inområdet skulle förbättras genom direktval.Juridiska utskottets talesman framhöllatt den direkta anknytningen tillrespektive lands parlament var en storfördel för samarbetet.Utskottet vill vidare erinra om enbart har en rådgivandefunktion. Att införa direktval till enförsamling som saknar beslutsrätt ärprincipiellt tveksamt. Mot bakgrund avdet anförda är inte utskottet berett attförorda direktval till Nordiska rådet.Nordiska rådets verksamhet är inte avdet slaget att direktval skulle varalämpligt.Därmed avstyrks motion U41 (mp) yrkande1.Nordiskt samarbete inom miljö- ochenergiområdet m.m.MotionernaI motion U704 (c, fp) anförs exempel påhur nordiskt samarbete bidragit tillbl.a. en mer kostnadseffektiv offentligverksamhet, ett ökat utbud av varor ochtjänster till lägre kostnader samtstärkt konkurrenskraft för näringslivet.Möjligheterna till nordisk samordningoch arbetsfördelning bör övervägas vidall rationalisering av statligverksamhet (yrkande 3). Nordisktsamarbete är också nödvändigt för atttrygga miljön i närområde.Beslut bör tas så att Nordiskainvesteringsbanken får möjlighet att gekrediter till miljöinvesteringar iBaltikum och nordvästra . Denordiska länderna bör samordna sittuppträdande i syfte att effektivarepåverka prioriteringarna i deinternationella finansinstituten, somEBRD och (yrkande 4).Samarbetet mellan de officiella ochfrivilliga organen för nordisktsamarbete tas upp i motion U41 (mp).Motionärerna erinrar om att ett mötemellan svenskadelegation och frivilliga organisationeri anordnades tillsammans medFöreningen . Mötetvar ett led i förberedelserna för detandra mötet med , som hålls i iseptember 1996. För att förstärka denfolkliga förankringen av nordiska frågorbör samarbetet mellan de officiella ochfrivilliga organen för nordisktsamarbete intensifieras ochformaliseras. En starkare formellanknytning av frivilligorganisationernasarbete till vore enlämplig åtgärd, som bör utredas. Dettabör enligt motionärerna ges regeringentill känna (yrkande 2).I svenska delegationsberättelse redogörs för miljöutskottetsrekommendation angående regionaltsamarbete inom energiområdet. rekommenderar de nordiskaländernas regeringar att i samråd med debaltiska staterna och upprättaen plan för etablerandet av ettregionalt miljövänligt energisystem, istörsta möjliga utsträckning baserat påanvändande av förnybara energikällor.Vidare rekommenderas regeringarna attsom ett led i upprättandet av planenutreda förutsättningarna för ettnaturgassystem, inklusive utbyggnad aven naturgasledning från viaSverige till , samt under vilkaförutsättningar de baltiska staterna kananslutas till detta system. Motion U40(mp) behandlar denna rekommendation. Imotionen yrkas att som sinmening ger regeringen till känna i upprättandet av en planför ett miljövänligt energisystem börprioritera lokala förnybara energikällorframför byggandet av ett naturgasnätmellan , och medeventuell utsträckning till de baltiskaländerna.Utskottets övervägandenUtskottet har ingen invändning motpåpekandet i motion U704 (c, fp) attmöjligheten till nordisk samordning ocharbetsfördelning bör övervägas vid allrationalisering av statlig verksamhet.Utskottet förutsätter att regeringenutnyttjar de möjligheter till en merkostnadseffektiv offentlig verksamhetsom kan finnas, inte minst mot bakgrundav det ännu känsliga budgetläget.Vidare konstaterar utskottet attmiljösamarbetet, särskilt avseendeNordens närområden, är ett av deprioriterade insatsområdena inom ramenför Nordiska ministerrådets verksamhet.Av svenska delegationsberättelse framgår bl.a. attmiljöutskottet har ägnat fortsattuppmärksamhet åt samarbetet omÖstersjöns rening, särskilt behovet avnordisk och nationell finansiering isamverkan med internationellafinansieringsinstitut.Något tillkännagivande är inte påkallatoch med det anförda anser utskottetmotion U704 (c, fp) yrkandena 3 och 4besvarade.Utskottet vill erinra om att verksamhet täcker endast enbråkdel av hela det nordiska samarbetet,som framför allt äger rum genom en radinformella kontakter och nätverk.