bet · GK01TU1 · 1996-12-03 00:00:00 — SJ och andratrafikföretag har tillsammans medtrafikhuvudmännen ansetts vara bästskickade att avgöra hur tågtrafikenskall utformas. Utskottet anser attdenna rollfördelning bör bestå.Motionsyrkandet avstyrks följaktligen.Utskottet övergår därefter till detönskemål som förs fram i motion A430(mp) om en utredning av åtgärder för attfrämja regional tågtrafik. Utskottet kankonstatera att de regionala tågresornahar fått en allt större betydelse. Dettagäller framför allt arbetsresor på detrafikstarka relationerna. Under senareår har SJ också förstärkt samarbetet medtrafikhuvudmännen i länen genom attträffa långsiktiga trafikavtal. Exempelpå detta är bl.a. Västtåg , etttågsystem som skapats i medGöteborg som nav, samt Vättertåg , ettpendeltågssystem som trafikerarsträckorna //. Genom att statenstrafikupphandling numera innefattarlångsiktiga avtal har ocksåförutsättningarna ökat för en utvecklingav den regionala tågtrafiken. I takt medatt pågående baninvesteringarfärdigställs planeras vidare fortsattatrafikutbyggnader för att utveckla detregionala tågresandet. Utskottet villvidare erinra om attKommunikationskommittén har till uppgiftatt utarbeta en nationell plan förkommunikationerna i . Kommitténskall bl.a. analysera hurkollektivtrafikens konkurrenskraft kanstärkas för att främja de trafik-, miljö-och regionalpolitiska målen i högregrad. Med hänvisning till vad som nuanförts anser utskottet att syftet medmotionen till väsentlig del torde kommaatt tillgodoses. Motionsyrkandetpåkallar därför ingen åtgärd frånriksdagens sida och avstyrksföljaktligen.Som framhålls i motion T214 (fp) harhastigheten stor betydelse förjärnvägens möjligheter att utvecklas ikonkurrens med andra färdmedel påtransportmarknaden. Tidigare studierinom har också visat att ettjärnvägsnät för höghastighetståg kanvara samhällsekonomiskt lönsamt.Regeringen avser att förelägga riksdagenett förslag till långsiktiginfrastrukturplanering, främst avseendevägar och järnvägar, för perioden1998-2007. Ett förslag till nationellkommunikationsplan baserad på enhelhetssyn på transportsystemet kommeratt ingå i Kommunikationskommitténsslutbetänkade som skall lämnas tillregeringen . Iavvaktan på regeringensställningstaganden är utskottet inteberett att förorda något initiativ frånriksdagens sida. Utskottet avstyrkerdärför motionsyrkandet.15.3 Godstrafik15.3.1 MotionsförslagSJ:s försök under andra halvåret 1996med kombinerade transporter i form avsärskilda lastbilståg, s.k. rullandelandsväg, mellan ochTrelleborg behandlas i tre motioner.Enligt motion T214 (fp) bör järnvägensgodstransporter främjas. Det måste blibilligare att transportera gods påjärnväg i stället för med lastbil. Ennyhet inom godstrafiken på spår är dens.k. rullande landsvägen mellanStrömstad och där helalastbilsekipage körs på tågen för attsedan transporteras till annan ort.Detta system föreslås utvecklas och ävenprövas för personbilstransporter.I motion T313 (mp) framhålls att denlåga beläggningen i lastbilstågenförklaras av att försöksperioden harvarit alldeles för kort. För attmöjliggöra en rättvis bedömning ochutvärdering krävs bl.a. att speditörernafår en chans att marknadsföra trafikenoch knyta samarbetspartner till sig. SJborde vidare betrakta försöket som enintressant möjlighet att utvecklajärnvägstrafiken och därför medverkaaktivt i projektet. Enligt motionenligger det i samhällets intresse attminska de tunga transporterna på vägarnaoch föra över dem till järnvägen imöjligaste mån. Försöket med rullandelandsväg föreslås därför förlängas medminst två år.I motion T211 (kd) anges attlastbilstågen har inneburit att den 50mil långa och hårt trafikeradevägsträckan genom , ochSkåne avlastats från tung trafik. Inteminst för miljöns skull bör dennasatsning på lastbilståg fortsätta.Utvecklingen av kombinerade transportermellan väg och järnväg behandlas vidarei följande två motioner.Enligt motion T213 (kd) lämpar sigjärnvägen bäst för långväga transporteröver och stora volymer. Detbetyder att möjligheterna tillöverföring av gods från lastbil tilljärnväg främst rör fjärrtrafiken pålastbil. Kombitrafik bedöms vara enintressant lösning genom att lastbilenspunktlighet, dörr-till-dörr-kapacitetoch flexibilitet kan kombineras medjärnvägens volymkapacitet ochmiljövänlighet. Trots att kombitrafikenhar funnits i har den dock inte utvecklats sommånga hade önskat. Ett skäl är bristandekonkurrensförhållanden genom den roll SJhar på marknaden. Enligt motionen bördärför se övermarknadssituationen inom kombitrafikeninför sitt slutbetänkande 1997.I motion T518 (s) påtalas att den tungalastbilstrafiken har ökat under desenaste åren. Över den svensk-finskagränsen i passerar årligendrygt 100 000 lastbilar från ochFinland. Dessa transporter sliter påvägarna och ger ökade olycksrisker ochmiljöproblem utan att samhället harnågra intäkter från trafiken. Mot dennabakgrund föreslås att SJ inrättar s.k.biltåg så att lastbilstrafiken kanflyttas över till järnvägen.I motion T514 (c) om tågtrafiken isydöstra föreslås en utvecklingav regionala godstrafikbolag. Enligtmotionen bör bildandet av ett ellerflera järnvägsbaserade godstrafikbolagaktualiseras i samverkan mellan centralaoch regionala myndigheter och berördakommuner samt näringslivet i regionen.15.3.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet delar den uppfattning somkommer till uttryck i flera avmotionerna att utvecklingen avkombinerade transporter mellan väg ochjärnväg är trafikpolitiskt intressant. Itidigare trafikpolitiska beslut harockså stora förhoppningar knutits tillutvecklingen av kombitrafiken. Utskottetanförde exempelvis redan i samband med1985 års järnvägspolitiska beslut attdet var av mycket stor betydelse atttransportnäringen fick klart för sig attdet finns en politisk vilja att ge SJmöjligheter att tillhandahållakapacitet, teknik och service i enomfattning som tillgodoser långsiktigabehov. Utskottet ansåg mot dennabakgrund att en målinriktad satsning påkombitrafiken borde utgöra ett viktigtinslag i trafikpolitiken under restan av1980-talet och (prop.1984/85:114, bet. TU22, rskr. 348).I det gällande trafikpolitiska beslutetfrån uttalades vidare att enutveckling av kombitrafiken var ettstrategiskt medel för att detrafikpolitiska målen skulle kunnauppnås. Genom detta beslut meddeladesockså vissa riktlinjer i syfte attåstadkomma en kraftfull satsning påkombitrafiken. Utvecklingen har dockhittills, trots bl.a. försök med olikaaffärsformer, inte kunnat leva upp tillde förhoppningar som knutits till dennatrafikform.Utskottet anser fortfarande att enpositiv utveckling av kombineradetransporter är angelägen inte minst avmiljöskäl. Med en närmare europeisk inte-grering tillsammans med ökade krav påmiljövänliga transporter och önskemål omett effektivt resursutnyttjande blir detallt viktigare att varje transportmedelutnyttjas på ett effektivt sätt. Genomen utveckling av kombitrafiken främjasäven en närmare integrering avtransporterna mellan landsväg, järnvägoch sjöfart. Med hänsyn till attSveriges läge i förhållande till deviktigare marknaderna ofta innebär storatransportavstånd kan kombitrafiken varabetydelsefull för möjligheterna att ökaindustrins konkurrenskraft. Utskottetanser mot denna bakgrund att det ärangeläget med utvecklingsarbete somfrämjar kombinerade transporter.Enligt vad utskottet erfarit pågårbl.a. inom SJ ett utvecklingsarbete närdet gäller att finna lämpligaorganisationsformer och effektiv teknikför lasthantering. Bl.a. övervägs ettnytt transportsystem mellan 30 och 40terminaler för partigods på medellångaavstånd. Ny teknik studeras vidare föratt underlätta överföringar mellanjärnvägsvagnar och lastbilar. arbetsplan förslutbetänkandet framgår attkommittén särskilt kommer att behandladen fortsatta utvecklingen avkombinerade transporter.Beträffande SJ:s försök medlastbilståg, s.k. rullande landsväg,mellan och kannämnas att trafiken endast harutnyttjats i begränsad omfattning. Igenomsnitt har av kapacitetentagits i anspråk. Trafiken har utförtsmed specialbyggda vagnar som SJ hyrt förbegränsad tid. Om förbindelsen skallåteruppstå måste enligt SJ egnaspecialbyggda vagnar anskaffas med enleveranstid . Enligt vadutskottet erfarit kommer SJ att göra enutvärdering som beräknas vara färdigkring /97.Utskottet förutsätter att de frågor somväckts i motionerna om en utveckling avkombinerade transporter kommer attbehandlas inom ramen för pågåendeutrednings- och utvärderingsarbete. Medhänvisning till vad som anförts ärutskottet inte nu berett att ta någotinitiativ vad gäller utvecklingen avkombinerade transporter och biltåg.Utskottet avstyrker därför motionernaT211 (kd), T213 (kd), T214 (fp), T313(mp) och T518 (s) i denna del.Utskottet anser att regionalagodstrafikbolag kan vara en intressantorganisationsform för att utvecklajärnvägens godstrafik. beslutår om trafikeringsrättensutformning har gett ökade möjligheterför nya operatörer att bedrivamatartrafik (prop. 1995/96:92, bet.TU12, rskr. Vidare kan erinras omatt har tilluppgift att analysera hurtransportsystemet bör organiseras,styras och finansieras. Med hänvisningtill vad som anförts avstyrkerutskottet motion T514 (c) i nu behandladdel.15.4 Kostnadsramar för trafikupphandling15.4.1 Regeringens förslagNär det gäller riktlinjer för statensköp av persontrafik på järnväg för år1988 erinrar regeringen om atttrafikupphandlingen under de senasteåren har modifierats genom att statensköp kan ske i konkurrens mellan olikajärnvägsföretag. Vidare har möjligheterskapats för att teckna långsiktiga avtalpå längst . I takt med minskandeanslag för statens köp av olönsampersontrafik på järnväg har ett antalsamarbetsprojekt med trafikhuvudmännenutvecklats, där basen är långsiktigaavtal om statligt köp av trafik.Resandeutvecklingen i trafiksystemen medlångsiktiga avtal i kombination medsamarbetsavtal mellan SJ och berördatrafikhuvudmän är enligt propositionenpositiv. Regeringen anser därför attstatens köp bör prioritera sådan trafiksom är utvecklingsbar.Av propositionen framgår vidare att enviktig utgångspunkt för statensupphandling är att skapa nät avkollektivtrafiksystem som är anpassadetill varandra, så att passagerare lättkan byta mellan långdistansresor ochlokala och regionala resor. Långsiktigaavtal om köp av persontrafik på järnvägbör därför inte tecknas utan att detsker ett samarbete med trafikhuvudmännensom säkerställer enproduktionssamordning. Samordningen avtrafiken bör syfta till att huvudmänneninte upprätthåller en konkurrerandebusstrafik parallellt medjärnvägstrafiken utan att den lokala ochregionala trafiken matar till järnvägensknutpunkter.Regeringen föreslår mot denna bakgrundatt utgångspunkten 1998 skall vara det trafikutbudoch de medel som tidigarebeslutat om för /96.Detta betyder att kostnadsramen förförhandlingarna skall vara379 miljoner kronor.Beträffande upphandling av flygtrafikmellan och erinras om attstatsmakterna har uttalat attstaten har ansvar för att säkerställaett grundläggande utbud av flygtrafikmellan de båda orterna med hänsyn tillregionsjukvårdens organisation iNorrland. Vidare hänvisas till att enparlamentarisk kommitté har tillkallatsmed uppdrag att utarbeta en nationellplan för kommunikationerna i Sverige.Mot denna bakgrund lämnar regeringen nuendast ett förslag om upphandling avflygtrafik mellan och en övergångsperiod i avvaktan påen reviderad trafikpolitik för landet.Regeringen bedömer att entillfredsställande trafikförsörjning medflyg mellan och bör kunnaupphandlas inom den nuvarande ekonomiskaramen på per år.Regeringen anser att det är angelägetatt upphandlingen kan ske med ettbibehållet mål om hög kvalitet itrafiken som baseras på en vid bedömningav begreppet kvalitet. För att skapautrymme för en kostnadseffektivupphandling anser regeringen attmöjlighet bör finnas att teckna avtalmed operatör för än ettbudgetår. Regeringen föreslår därför attflygtrafik mellan och fr.o.m. tilllängst den 31 december 1999.15.4.2 MotionsförslagI motion T512 (s) anges att tågtrafikenpå Mittlinjen, dvs. järnvägslinjenmellan och , har storbetydelse såväl för regional pendlingsom för interregionala resor. Denpositiva resandeutvecklingen de senasteåren visar också att trafiken harmöjlighet att bliföretagsekonomiskt lönsam. FörMitthögskolans fortsatta utveckling hartrafiken också en avgörande betydelse.Motionärerna understryker därför viktenav att tågtrafiken på Mittlinjenupphandlas även under kommande budgetår.Motionärerna som står bakom motion T208(c) instämmer i regeringens uppfattningatt trafikupphandling bör stimulerakollektivtrafiksystem som är anpassadetill varandra. Det betyder attbusstrafik inte skall konkurrera medparallellgående järnvägstrafik. Däremotavvisas regeringens förslag attprioritera sådan tågtrafik som bedömsvara utvecklingsbar. Enligt motionen kandet finnas andra än rent ekonomiskamotiv för staten att upphandlatågtrafik. Järnvägstrafik som har ettstort regionalpolitiskt och socialtvärde samt där alternativ saknas bördärför även fortsättningsvis upphandlas.Motionärerna framhåller vidare att dentågtrafik som upphandlas inte fårminska. bör därför uttala attnuvarande upphandlade trafikvolym skallsäkerställas. Regeringen bör återkomma i1997 års kompletteringsproposition meden redovisning av vilken trafik somföreslås upphandlas för 1998.I motion T220 (mp) anges attutgångspunkten att SJ endast skall drivalönsam tågtrafik innebär att staten ärtvungen att ta ett vidgat ansvar förupphandling av samhällsköpta tjänster.För såväl som 1999föreslås därför att anslaget för köp avinterregional persontrafik höjs med 147miljoner kronor till sammanlagt 560miljoner kronor.15.4.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att regeringensförslag till kostnadsram för köp avinterregional persontrafik för år 1998på motsvarar denkostnad som harangett 1997.Utskottet anser det rimligt att dennakostnadsram bör vara vägledande förupphandling av interregionalpersontrafik på järnväg för år 1998.Utskottet är därmed inte berett attutvidga kostnadsramen som begärs imotion T220 (mp).Utskottet vill med anledning av motionT208 (c) erinra om att staten enligt1988 års trafikpolitiska beslut skallupphandla regionalpolitiskt viktiginterregional persontrafik på järnvägsom SJ inte kan driva på affärsmässigagrunder. För att främja en effektivmedelsanvändning har utskottet ingenerinran mot utgångspunkten attprioritera utvecklingsbar tågtrafik.Därmed kan järnvägstrafiken utvecklassamtidigt som statens kostnader fördelar av tågtrafiken kan sänkas och tilloch med ge utrymme för köp av annanregionalpolitiskt angelägen tågtrafik.Enligt utskottets mening kan heller intenågra invändningar riktas motregeringens förslag att utgångspunktenbör vara att upphandla nuvarandetrafikutbud. Utskottet vill vidare isammanhanget hänvisa dels till den av SJaviserade översynen avpersontågstrafiken, dels till denparlamentariska kommitté som hartillkallats med uppdrag att utarbeta ennationell plan för kommunikationerna iSverige.Beträffande motion T512 (s) omtågtrafiken på Mittlinjen konstaterarutskottet att den aktuella tågtrafikeningår i statens trafikupphandling för år1997. Trafiken bedöms fylla en viktigregional och interregionaltrafikuppgift. Det betyder att fortsattstatlig upphandling är en utgångspunktför den nu förestående upphandlingen för1998.Utskottet tillstyrker följaktligenregeringens förslag till kostnadsram förköp av interregional persontrafik för år1998 och avstyrker motionerna T208 (c),T220 (mp) i denna del och T512 (s).Syftet med motionerna T208 (c) och T512(s) torde dock komma att tillgodoses.Utskottet övergår därefter tillkostnadsramen för upphandling avflygtrafik mellan och har ingen erinran motregeringens förslag atttrafikförsörjningen på den aktuellarelationen bör tryggas genom att ettnytt upphandlingsförfarande genomförs.Utskottet tillstyrker därför regeringensförslag att regeringen inom enkostnadsram på per årfår upphandla flygtrafik mellan ochÖstersund fr.o.m. tilllängst den 31 december 1999.15.5 MedelsomföringUtskottet har inget att erinra motförslaget i budgetpropositionen attregeringen vid behov får omfördela medelmellan anslagen Köp av interregionalpersontrafik på järnväg m.m. ochErsättning till trafikhuvudmännen förköp av viss kollektivtrafik. Regeringensförslag tillstyrks följaktligen.16 Kommunikationsforskning ochmeteorologiAvsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottetregeringens förslag omkommunikationsforskning och meteorologi.Det gäller yrkandena 35 och 36 iregeringens hemställan enligt vilkenriksdagen föreslåsdels bemyndiga regeringen att beslutaom den ram som skall gälla förKommunikationsforskningsberedningensåtaganden vad avser fördelning avforskningsmedel under de kommande sexåren i enlighet med vad som anförts ipropositionen,dels godkänna att verksamhetsidéskall vara i enlighet med vad regeringenförordar i avsnittet Verksamhetensinriktning.Vidare behandlar utskottet tre motioner,nämligen T904 (m) och T913 (kd), avgivnaunder den allmänna motionstiden ,samt Ub8 (kd) yrkande 12, väckt medanledning av proposition 1996/97:5Forskning och samhälle.16.1 Självständigare ställning förStatens väg- ochtransportforskningsinstitut16.1.1 MotionsförslagI motion T904 (m) anförs attKommunikationsforskningsberedningen,och enligt gällandeforskningspolitiska beslut skall varaVTI:s huvudfinansiärer. har, iavvaktan på resultatet av en genomgångav sina forskningsåtaganden, infört etttemporärt beställningsstopp ,medan har visat ett ljumtintresse för VTI. För att bli ettkonkurrenskraftigt forskningsinstitutmåste VTI göra omfattande investeringari utrustning. Men finnsinga möjligheter att finansiera dessainvesteringar vare sig genomuppdragsintäkter, anslag eller lån.Därför bör frågan om en försäljning avVTI utredas.16.1.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet vill med anledning av motionenkort redovisa innebörden av denforskningspolitiska reform inomkommunikationsområdet som beslutadesunder /(prop.1992/93:170 avsnitt 6, bet. TU34, rskr.397).Syftet med reformen var att få tillstånd höjd effektivitet, förbättradöverblick och ökad samordning avforskningsresurser inomkommunikationsforskningen. Detta skulleåstadkommas bl.a. genom en renodling avbeställar-, utförar- ochanvändarrollerna. Rollen som beställareav forskning tilldeladesKommunikationsforskningsberedningen(KFB), och . KFBskulle stärkas och utvecklas sombeställare av övergripandekommunikationsforskning. Beredningenskulle vidare få ansvar för alllångsiktig kunskapsuppbyggandeforskning, även inom ochVägverkets områden, och dessutom gesbättre möjligheter att utöva sinsamordningsroll. För att bättre kunnafylla sin funktion som beställare avforskning skulle beredningen överta enbetydande del av VTI:s medel för egenforskning och utveckling och därutövertillförsäkras betydande resurser.Banverket och fick ansvar församhällsmotiverad tillämpad forskninginom sina respektive områden. När detgällde utförarrollen slogs principenfast att all sektorsforskning skulleutföras i konkurrens. Universitet ochhögskolor samt andra utförare skulle sessom en samlad resurs. VTI skullerenodlas till ett kvalificerat institutför tillämpad forskning. Slutligenskulle Delegationen för prognos- ochutvecklingsverksamhet (DPU), senareombildad till förkommunikationsanalys (), övertaVTI:s ansvar för trafikprognoser,planeringsmodeller ochsamhällsekonomiska bedömningar. DPU fickdessutom ansvar för nulägesbeskrivningaroch statistik m.m.Riksrevisionsverket () har påregeringens uppdrag utvärderat årsforskningsreform. Resultatet avutvärderingen har redovisats i rapportenDelat ansvar för forskning - beställareoch utförare inom kommunikationssektorn(RRV 1996:22). RRV konstaterarsammanfattningsvis att reformen hargenomförts i formell mening men knappasti praktiken och i enlighet medintentionerna. Beträffande VTI finnerRRV att och inte tarett gemensamt ansvar för att ge VTIlångsiktiga planeringsförutsättningar.I proposition 1996/97:5 Forskning ochsamhälle presenteras regeringensforskningspolitik för åren 1997-1999.Där uttalas att den reform avkommunikationsforskningens organisationsom påbörjades genom 1993 årsforskningspolitiska beslut börfullföljas. Den nu gällande fördelningenav ansvar för övergripandekommunikationsforskning bör bibehållas.Regeringen säger sig också dela RRV:suppfattning att det är hög tid attberörda myndigheter utformarverksamheten i enlighet medstatsmakternas beslut. ochVägverket har ej utformat sin roll somfinansiärer enligt gällandeinstruktioner. Regeringen betonar attfinansiärerna, dvs. KFB, ochVägverket, har ett gemensamt ansvar attskapa stabila förutsättningar förutförarna. VTI måste få bättremöjligheter till långsiktig utvecklingeftersom VTI är beroende av så fåbeställare. I ett särskilt avsnittrörande resurser för övergripandekommunikationsforskning kommenterarregeringen ett förslag från VTI omuppbyggnad av nya forskningsmiljöer inomde tre områdena tätorternas trafik- ochtrafiksäkerhetsproblem,informationsteknik samt trafik,transporter och luftföroreningar. Enligtregeringen är insatser inom samtligadessa områden angelägna. Men med denansvarsfördelning mellan beställare ochutförare som tillämpas inomkommunikationsforskningen ärfinansieringen av dessa insatser enfråga främst för KFB, ochVägverket.Utskottet konstaterar mot den bakgrundsom ovan har redovisats att VTI, vidsidan av universitet, högskolor ochandra forskningsutförare, fyller enviktig funktion som kvalificeratstatligt inom kommunikationsområdet.En avyttring av VTI, vilket föreslås imotion T904 (m), skulle enligtutskottets mening innebära att statenavhände sig forskningskompetens av storbetydelse för den samhällsmotiveradeforskningen inom kommunikationsområdet.Utskottet delar motionärernasuppfattning att VTI måste tillförsäkrasresurser för uppbyggnad avkonkurrenskraftig utrustning. Men såsomanförs forskningspolitiskaproposition bör det varaforskningsfinansiärernas, främstBanverkets och , ansvar att -i enlighet med 1993 årsforskningspolitiska beslut - se till attVTI får bättre förutsättningar för enlångsiktig utveckling. Enligt utskottetsmening är det väsentligt att verken tardetta ansvar. Utskottet vill isammanhanget också peka på att VTI harvissa möjligheter att lånefinansierainvesteringar. en låneram iRiksgäldskontoret som för närvarandeuppgår till 28 miljoner kronor.Med hänvisning till vad som ovan haranförts föreslår utskottet att riksdagenavslår motion T904 (m).16.2 förKommunikationsforskningsberedningensåtaganden16.2.1 Regeringens förslagRegeringen föreslår att den bemyndigasatt besluta om den ram som skall gällaför Kommunikationsforskningsberedningensåtaganden vad avser fördelning avforskningsmedel under de kommande sexåren. Av budgetpropositionen framgår attKFB med stöd av särskilt bemyndigandegjort sådana åtaganden för totalt avseende budgetåren 1997 och1998. Enligt regeringen är det angelägetatt KFB kan besluta om fördelning avmedel för forskningsprojekt som löperöver . Regeringen anserdärför att det även fortsättningsvisskall vara möjligt för beredningen attfatta sådana beslut för en sexårsperiod.Det bör såsom ankomma påregeringen att i regleringsbrevetnärmare precisera en högsta ram försådana åtaganden.16.2.2 Utskottets ställningstagandeI den av beslutadelagen om statsbudgeten (prop.1995/96:220, bet. KU3, rskr. 27-30)finns bestämmelser ombeställningsbemyndiganden. I 12 § nämndalag stadgas sålunda att regeringen fårbeställa varor eller tjänster samtbesluta om bidrag, ersättning, lån ellerliknande som medför utgifter även undersenare budgetår än det statsbudgetenavser, dock endast för det ändamål ochmed högst det belopp som riksdagenbestämmer. Enligt vad utskottet harerfarit avser regeringen att - underförutsättning av godkännande- bemyndigaKommunikationsforskningsberedningen attför besluta omfördelning av medel förforskningsprojekt till ett sammanlagtbelopp om högst .