bet · GJ01UU13 · 1996-03-07 00:00:00 — Vidare vill jagge mitt fulla stöd till () särskilda yttrande angåendeanslutning av Europeiska gemenskapentill den europeiska konventionen ommänskliga rättigheter och grundläggandedemokratiska rättigheter, i allsynnerhet när det gäller frågan omkönsdiskriminering på arbetsmarknaden.Att som arbetsmarknadsutskottetsmajoritet på den här punkten avfärda ettsådant yrkande med hänvisning till atten stark ekonomi är en förutsättning förjämställdhet visar på att man där ärkvar i föreställningar och ståndpunktersom tillhör en förgången tid. Dessutomuppmuntrar man människor att tillsvidare avstå från kampen förjämställdhet till förmån för kampen fören bra ekonomisk utveckling. Det vittnarom både okunnighet och fördomsfullhetatt presentera dessa två mål sommotstridiga. Det finns ingen automatik iförhållandet mellan ekonomisk styrka ochjämställdhet. Bristen på jämställdhet,kvinnoförtrycket, förändrar möjligenform på grund av ekonomiska förändringar- innehållet förblir dock detsamma, dvs.om inget annat görs.Om internationell beskattning avvalutatransaktionerDet svar på yrkande 19 i Vänsterpartietsmotion /96:U22 som handlar ombeskattning av internationellavalutatransaktioner är mycket oprecist idet att man hänvisar till ett iframtiden mer utbyggt samarbete mellanländerna inom EU för att detta skall blimöjligt. En följdfråga efter ett sådantsvar måste bli: På vilket stadium ärsamarbetet tillräckligt utbyggt för atten fråga av detta slag skall kunnadiskuteras? Ett ärligt försök till svarpå en sådan följdfråga kan inte bliannat än att man skjuter helafrågeställningen mycket långt in iframtiden. Till saken hör att fråganredan diskuteras i olika FN-sammanhang.Inget torde hindra att fråganaktualiseras också inom EU.Om utvecklingen av den inre marknadenoch den nationella kontrollen avnaturresurser och infrastrukturerDet förefaller mig besynnerligt attutrikesutskottet ställer sig bakomnäringsutskottets majoritet och dessmotsägelsefulla yttrande. Jag villdärför uttala mitt stöd för innehållet iLennart Beijers och energipolitiken och EuratomLennart Beijer, och har i en reservation påpekatatt Euratomfördraget är föråldrat ochatt politiken bör inriktas på avvecklingav de icke förnybara energislagen, påskyddande av naturresurser, på främjandeav förnybara energislag ochenergieffektivisering. Jag vill uttalamitt stöd för deras ståndpunkt.Om asylrättenRegeringen säger i sin skrivelse att mankan tänka sig att föra över vissa delarav asyl- och invandringsfrågorna tillgemenskapslagstiftningen. Vänsterpartietär för en generös och human syn på asyl-och invandringspolitiken, menöverstatlighet på det här området kommeratt leda till försämringar avflyktingmottagandet både i och ihela EU. Med överstatligheten somförevändning kan man genomföraförsämringar utan att riskera att bliutsatt för kritik. inriktas EU:ssamordning av gränskontroll till attresa hinder för flyktingar att komma ini något av EU-länderna. Några seriösaplaner på att använda den gemensammapolitiken till att dela på ansvaret förflyktingarna lyser med sin frånvaro. Enmellanstatlig samordning för att delaansvaret är den enda realistiskamodellen. De länder inom och utom EU somhar en human flyktingmottagning bör gåföre och påverka andra länder genom attsluta bindande mellanstatligaöverenskommelser (multilaterala ochbilaterala) som ligger på en hög nivåoch som bygger på en human grund.Om narkotikapolitikenNär det gäller narkotikapolitiken finnsen övertro på att EU skulle kunna lösamånga problem. Det enda EU möjligen kangöra är att begränsa utbudet pånarkotika. Alla de andra stora frågornakan knappast lösas annat än i ettnationellt sammanhang. Det handlar då omefterfrågeminskning, rehabilitering ochvård och inre kontroll. Att läggatyngdpunkten när det gällernarkotikabekämpningen på detinternationella samarbetet är sålundaperspektivlöst. Inom olika EU-organfinns dessutom starka narkotikaliberalaströmningar, vilket knappast höjereffektiviteten i bekämpningen. Sverigebehövs som en stark motståndare till deninternationella narkotikaliberalismen.Sverige bör därför inte släppa en tum avbeslutanderätten över narkotikapolitikentill EU, och EU:s narkotikaarbete börbaseras på . Demedlemsländer som inte undertecknat FN:snarkotikakonvention måste förmås attgöra detta och börja tillämpa den.Om gränskontroll och registreringI har vi visatatt det går att kombinera passfrihet medgränskontroll. Att avskaffa den inregränskontrollen inom EU är enidealistisk utopi som kan få obehagligakonsekvenser om den förverkligas.Avskaffandet av de inregränskontrollerna kommer obönhörligt attleda till starkare krav på kompenserandeinrikes kontrollinsatser av polis,dataregister m.m., vilket är ett klartstörre hot mot den personligaintegriteten än vad en fortsattgränskontroll någonsin kan bli. Detfinns många mycket obehagliga inslag avintegritetskränkande åtgärder iförslagen till EIS (European InformationSystem, inom Europol), SIS () och CIS (). har alltidvarit ett föregångsland i kampen förmedborgerliga fri- och rättigheter ochmåste motarbeta de integritetskränkandeinslagen i de nämndadataregistersystemen.Om djurskyddEn speciell artikel för djurskydd, somklargör att levande djur inte är varor,bör skrivas in i fördraget.Djurskyddsartikeln skall ha somutgångspunkt att djur är kännandevarelser som inte skall behandlas på ettplågsamt sätt. Alla djurskyddsregler,även transportbestämmelser, skall varaminimiregler som tillåter ett land attställa hårdare krav. Beslut omminimiregler om djurskydd skall fattasmed kvalificerad majoritet.Om den s.k. miljögarantinArtikel 100a 4, ofta felaktigt kallad"miljögarantin", som aldrigkunnat användas, måste förstärkas så attden blir en verklig rätt att hanationellt hårdare krav. Den skallomfatta rätten att skärpa krav, intebara behålla befintliga. Den skallomfatta miljö, konsumentskydd, hälsa ochsäkerhet. Den skall vidare kunnaanvändas oavsett hur det berörda landetröstat i den aktuella frågan i tidigareomröstningar i rådet. Bevisföringenskall vara omvänd så att ett landanmäler att det genomför hårdare kravtill kommissionen. Kommissionen har tremånader på sig att invända mot dehårdare kraven och måste i så fall gåtill domstolen för att försöka hindradem. Domstolen skall behandla fråganutifrån dess miljö- och konsumentaspekt,inte utifrån varornas rörlighet. För attdetta skall fungera krävs att domstolenförstärks med en kompetent miljöinstans.Om det föreliggermiljö/konsumentskyddsskäl skalldomstolen döma till medlemsländernasfördel även om det innebär eninskränkning i varornas fria rörlighet.För att efterlevnaden av nationellamiljöregler skall kunna kontrolleras börrätten till nationell gränskontrollskrivas in i fördraget.Om statliga monopolNär det gäller vissa produkter som kanvara av livsavgörande betydelse - därdet vore olämpligt att prisernareglerades utifrån efterfrågan i ställetför av behov - och andra förlivsföringen destruktiva varor - därrestriktioner och kontroll avförsäljning kan medverka till attmänniskor får möjligheter till ensundare livsföring - är det viktigt attdet är tillåtet med statliga monopol. Idet förstnämnda fallet gäller dettat.ex. läkemedel och i det sistnämndaalkoholförsäljning. När det gäller dennatyp av krav torde moraliska skäl ochhälsoskäl väga tyngre än ekonomiskadoktriner.Om rätten att bedriva en nationellregionalpolitikFrihandel mellan nationerna och en ökadrörlighet mellan dem innebär mestadelsen utveckling av godo. Tullar,importkvoter och andrahandelsrestriktioner är hinder för ensådan utveckling. Omvänt gäller attförsummade miljökrav, social dumpninggör att en del nationer på ett felaktigtsätt gynnas i konkurrensen. På sammasätt kan geografiska och klimatologiskaförhållanden missgynna vissa ländereller delar av länder. I det sistnämndafallet torde det vara rimligt attregionalpolitiskt driftsstöd, t.ex.transportstöd, skulle vara tillåtet föratt uppväga de nackdelar som dessafaktorer medför.3. () anförSubsidiaritetsprincipenSubsidaritetsprincipen, ellernärhetsprincipen, betyder att beslutskall fattas på den nivå där de hörhemma t.ex. på nationell nivå i ställetför på det vill poängtera att det ärfråga om en decentraliseringsprincip medsjälvbestämmande och inte endelegeringsprincip. Skrivelsens ochsedan också utskottets text, en välanvänd tillämpning av subsidaritets-eller närhetsprincipen , inskränkerprincipen i praktiken till EU-delegering. Ett land kan alltså intesjälvt bestämma om strängare miljö- ochhälsokrav på varor, om detta bedöms somhandelshinder för annat EU-landsekonomiska intressen.Suspension vid miljöbrottMiljöpartiet har i sin motion ettyrkande som gäller ekonomiska sanktionermot dem som inte följer miljölagarna. Iutskottets överväganden, vad gäller enrad motionsyrkanden som tar upp fråganom utträde ur unionen och suspenderingav traktaten i förhållande till enmedlemsstat, nämns också sanktioner.Utrikesutskottet noterar att ett flertalinom reflektionsgruppen anser att enbestämmelse bör införas i fördraget,vilken medger sanktioner mot varjemedlemsland som begår allvarliga brottmot de mänskliga rättigheterna eller degrundläggande demokratiska principerna.Miljöbrott och verkan av dem kan varasåväl brott mot de mänskligarättigheterna som mot grundläggandedemokratiska principer. harsuspensionsmöjligheten ett visst värde,särskilt i ett utvidgningsperspektiv,och skulle kunna fungera som ettpåtryckningsmedel. För tydlighetensskull, bör ett tillägg om miljöbrottgöras. Bestämmelsen kommer då attinnehålla ett medgivande om sanktionermot medlemsland som bryter mot mänskligarättigheter, grundläggande demokratiskaprinciper och ochlagar. slutord iövervägandet, att man utgår från attregeringen har beredskap att diskuterafrågan vid regeringskonferensen , tolkarMiljöpartiet som en stark uppmaning tillregeringen att aktivt agera i frågan.EU:s utvidgningMiljöpartiets åsikter om utvidgningen avEU baseras på att alla länder iEuropa som efter väl förankratdemokratiskt val önskar inträde iunionen skall få det. De som väljer attstå utanför skall kunna göra det ochgaranteras andra samarbetsavtal medunionen. Dessa avtal skall inte utformasså att de i praktiken är en kamoufleradinkörsport till medlemskap.Jämställdhet och icke-diskrimineringinom EURegeringens skrivelse saknar konkretabesked i sak om vilka krav man avserställa under regeringskonferensen.Sverige är känt som föregångare iinternationellt avseende. Denprocentuella andelen kvinnor i framhålls t.ex. alltid förutländska gäster. Den politiskarepresentationen i EU däremot dominerasav män. Den harhittills legat lågt när det gällerjämställdhetsfrågor i EU-sammanhang. Föratt uppnå grundläggande jämlikhet inomEU-institutionerna bör underregeringskonferensen driva kravet påkönskvotering.KemikaliekontrollKemikaliefrågorna är mycket viktiga, ochett av unionens största miljöproblem äranvändningen av kemikalier. Miljöpartietde gröna anser att det land som har deskarpaste reglerna skall varavägledande, inte som tvärtom.Dessa frågor måste drivas kontinuerligtinom unionen, framför allt mot bakgrundav att har fått fyraårigaundantag vad avser ett antal ämnen. Avdessa har kommissionen enbart börjathantera ett, varför det verkar troligtatt undantagen kommer att försvinna , om inte undantagen permanentaseller det på annat sätt blir möjligt attgå före på kemikalieområdet. Dock anservi det uteslutet attregeringskonferensen, vars syfte är atti första hand diskutera de storainstitutionella frågorna ochöstutvidgningen, skulle hamna på endetaljeringsgrad som denna. Viåterkommer därför i andra sammanhangtill dessa frågor.Den gemensamma jordbrukspolitikenDen gemensamma jordbrukspolitiken, CAP,med regleringar och subventionerskapades för att tryggalivsmedelsförsörjningen. stårjordbruket inför delvis andrautmaningar. Dagens jordbruk är inteekologiskt hållbart, och CAP måsteförändras radikalt. Detta är en frågasom, i samband med frågan omöstutvidgningen, kommer att berörasunder regeringskonferensen, men som ävenkommer att ta och utrymme ianspråk än vad som blir möjligt underdenna. ser därför anledningatt återkomma mer utförligt i dennafråga.DjurskyddMiljöpartiet de gröna anser att djurensställning inom EU bör hävdas bättregenom att djurskyddet stärks iRomtraktaten. Att som ijordbruksutskottets yttrande hänvisadetta till att ett sätt att uppnå dettaär att kraven på djuromsorg förs in iRomfördraget är att inte driva fråganhårt nog. Frågan är mycket viktig, ochMiljöpartiet efterlyser därför enstarkare skrivning i den här frågan.Samarbetet inom den tredje pelarenRegeringen vill i sin skrivelse ge merstyrka åt EU:s institutioner i frågorsom faller under den s.k. tredjepelaren, bl.a. vill man ge initiativrätttill kommissionen i fråga omstraffrättsligt samarbete samt tull- ochpolissamarbete. Dessutom skallkommissionens roll ytterligareförstärkas genom en övervakningsfunktioninom ramen för det rättsliga samarbetetoch inrikessamarbetet. Miljöpartietanser att den nuvarande ordningen börbehållas och ställer sig alltså intebakom de förändringar som föreslås iskrivelsen om den tredje pelaren. Vidareär inte berett att avskaffade inre gränskontrollerna för att uppnåfri rörlighet för personer. Dekompensatoriska åtgärder i form av bl.a.olika dataregister med personuppgifterav olika slag som planeras för attuppväga avskaffandet är för ossoacceptabla. Allt fler krav på inrikeskontrollinsatser av polis, registreringi dataregister m.m. på grund avavskaffade gränskontroller är ett störrehot mot den personliga integriteten änvad en fortsatt gränskontroll någonsinkommer att vara. I fråga om Europolanser att , somaktivt föregångsland i fråga ommedborgerliga fri- och rättigheter,aktivt måste motverka registerföring avintegritetskränkande uppgifter i t. ex.Europols register.Den inre gränskontrollenMiljöpartiet är inte berett att avskaffade inre gränskontrollerna för att uppnåfri rörlighet för personer, eftersom vimenar, att detta, förutom andra effektersom förstärkt polis och utökadedataregister, också innebär attgränserna öppnas för knarket. Vi ärdärför emot svensk medverkan iSchengenavtalet. Friheten att passeragränser länder emellan kan man uppnå meden passfrihet, som kombineras medgränskontroll. Systemet har sedan längefungerat bra i de nordiska länderna.Europaparlamentets rollMiljöpartiet de gröna anser attEuropaparlamentet, för att minskaavståndet mellan beslutsfattare och desom berörs av besluten och för attstärka demokratin, bör ges visslagstiftningsrätt, men endast såvittgäller miniminormer för mänskligarättigheter, skydd för hälsa, miljö ochdjuretiska frågor.Yttranden från andra utskottKonstitutionsutskottets yttrande1995/96:KU5yEU:s regeringskonferens 1996Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har den 30 januari 1996beslutat bereda samtliga övriga utskottutom utbildnings- och bostadsutskottentillfälle att yttra sig över regeringensskrivelse /96:30 jämte motioner ide delar som ligger inom respektiveutskotts beredningsområde.Konstitutionsutskottets yttrande avserde delar som rör demokrati ochgrundläggande fri- och rättigheter,öppenhet och insyn samt institutionellafrågor (i huvudsak avsnitten 4 och 10 iskrivelsen) samt frågor om utträde uroch suspension från fördragen. Iyttrandet behandlas således motionernaU19 (fp) yrkande 6, U21 (kds) yrkandena1, 2, 4, 6-8 och 10-25, U22 (v)yrkandena 1-9, 13 och 36, U23 (m)delvis, U24 (s) yrkande 2, U25 (c)yrkandena 1, 2 och 21-26, U27 (fp), U29(mp) yrkandena 1, 3-11, 26, 28 och 29samt U30 (s) yrkandena 2-4 och 9-11.Utskottet1 Allmän bakgrund1.1 Europeiska unionen (EU) och dessutvecklingI tillkom i fördragetom Europeiska kol- och stålgemenskapen(EKSG). Samarbetet inom EKSG skulle inteutgöra ett traditionellt mellanstatligtsamarbete utan också ha överstatligainslag. Målet för detta samarbete varatt skapa förutsättningar för fred iEuropa. För att uppnå detta politiskamål och också för att befordravälståndsutvecklingen i de medverkandeländerna skulle en gemensam marknad förkol och stål upprättas. Diskrimineringoch konkurrensbegränsande åtgärder iförhållandet mellan medlemsstaternaskulle förhindras.Fördraget om kol- och stålgemenskapenföljdes av fördragen omEuropeiska ekonomiska gemenskapen (EEG)och Europeiska atomenergigemenskapen(Euratom). Fördraget om EEG, det s.k.Romfördraget, kan sägas vara ett avtalmellan stater som på ett antaldefinierade områden avhänder sigsjälvbestämmande till förmån för ettgemensamt beslutsfattande i gemenskapensinstitutioner. EEG:s uppgifter var attfrämja en harmonisk utveckling av denekonomiska verksamheten inom gemenskapensom helhet, en fortgående och balanseradtillväxt, en ökad stabilitet, en alltsnabbare höjning av levnadsstandardensamt närmare förbindelser mellanmedlemsstaterna. Detta skulleåstadkommas genom att en gemensammarknad upprättades och genom attmedlemsstaternas ekonomiska politikgradvis närmades till varandra.Genom etablerades fyrainstitutioner:, rådet, kommissionen,domstolen och församlingen, som senarekom att bli parlamentet. De olikagemenskapernas församlingar resp.domstolar gjordes gemensamma genom enkonvention 1957, och råden resp.kommissionerna genom det s.k.fusionsfördraget 1967.Den första större revisionen avParisfördraget (om EKSG) ochRomfördragen om EEG och Euratom skeddegenom Europeiska enhetsakten 1986 medikraftträdande . Genomenhetsakten gjordes på detinstitutionella området viktigaförändringar av beslutsprocessen inomgemenskaperna. När det gällde åtgärderför att förverkliga den inre marknadenskulle besluten i ministerrådet somregel fattas som majoritetsbeslut, ochenhällighet krävdes mer undantagsvis. Idessa frågor infördes också ensamarbetsprocedur mellan rådet ochparlamentet, som stärkte parlamentetsställning men utan att det fick detslutliga avgörandet. Även kommissionenfick en starkare position genom attbefogenheterna att tillämpa av rådetbeslutade föreskrifter och utfärdatillämpningsföreskrifter till dessautvidgades.Genom det fördrag som slöts i denholländska staden och somträdde i kraft den 1 november 1993upprättades Europeiska unionen (EU). Deninnesluter tre stora samarbetsområden,tre pelare. Den första pelaren utgörs avEuropeiska ekonomiska gemenskapen somnumera betecknas Europeiska gemenskapen(EG). Den andra pelaren omfattar ettmellanstatligt samarbete inom utrikes-och säkerhetspolitikens område och dentredje ett likaledes mellanstatligtsamarbete inom området för rättsligafrågor och inrikes angelägenheter.Inom unionen sker det överstatligtpräglade samarbetet fortfarande inom detre gemenskaperna. Till detta samarbeteförs också vissa nya samarbetsområden avvilka det mest långtgående är det somsyftar till att upprätta en ekonomisk-monetär union.Inga djupgående förändringar i deninstitutionella strukturen blev följdenav . Beslutsordningenändrades dock på flera viktiga punkter.Användning av majoritetsbeslut i rådetvidgades. fick ettökat inflytande genommedbestämmandeproceduren som bl.a.tillämpas på inre marknadsfrågor. Denger parlamentet en möjlighet attförhindra beslut avlagstiftningskaraktär.Utvecklingen inom EG har under 1980-och således gått mot ökadöverstatlighet. Parlamentets ställninghar stärkts i två omgångar.Majoritetsbeslut tillämpas i ökandeutsträckning i rådet. Kommissionen harfått en starkare position. Till dennautveckling har emellertid ihög grad bidragit.Domstolens främsta uppgifter är atttolka och tillämpa ochregelsystem. Genom sin verksamhetutvecklade domstolen under 1970-taletfler av EG-rättens viktigaste principer,bl.a. principerna om EG-rättensföreträde framför nationell rätt och omEG-rättens direkta tillämplighet.Maktfördelningen mellan medlemsstaternaoch gemenskaperna är i princip given ide grundläggande fördragen. Förändringarav denna kompetensfördelning fordrarsåledes fördragsändringar. Det betyderatt en utvidgning av samarbetet till nyaområden eller en ökad kompetens för EG-institutionerna på tidigaresamarbetsområden kräver att fördragenändras.I EG:s beslutsprocess har den avmedlemsländerna oberoende kommissionenen initiativtagande, övervakande ochverkställande roll. Den formellainitiativrätten i normgivningsfrågortillkommer endast kommissionen. Ettförslag från kommissionen är således enförutsättning för att en formellbeslutsprocess skall initieras.Kommissionens övervakande roll tar bl.a.sikte på tillämpningen avfördragsbestämmelserna och debestämmelser som institutionerna antagitmed stöd av fördraget (sekundärrätten).Kommissionsförslagen riktas främst tillEuropeiska unionens råd (ministerrådet)där de viktigaste besluten fattas inomEU. Rådet utgörs av representanter förmedlemsstaternas regeringar.Vissa beslut kräver enhällighet irådet. Men flertalet beslut inom ramenför EG-samarbetet fattas medkvalificerad majoritet. Genom regeln omkvalificerad majoritet kan en stat ochdess medborgare bli bundna av ett beslutsom staten motsatt sig.Europeiska unionens råd skall skiljasfrån , som är unionens"toppmöte". I ingårmedlemsstaternas regeringschefer,presidenter ochkommissionens ordförande. Rådet möts engång för överläggningar ochbeslut i övergripande politiska frågor.Europaparlamentet fungerar dels som ettberedande organ till rådet i ett tidigtskede av processen, dels som ett i vissasammanhang beslutsfattande organtillsammans med rådet. I det förstafallet gäller att rådet inte kan fattanågra beslut som är bindande förmedlemsstaterna utan att parlamentetåtminstone yttrat sig i saken. I detandra fallet finns två former förEuropaparlamentets medverkan:samarbetsförfarandet ochmedbeslutandeförfarandet.Europaparlamentet har också enavgörande roll när det gäller attansluta nya medlemsstater till unionenoch ingå s.k. associationsavtal medandra länder.Europaparlamentet har vidare viktigakontrollerande funktioner.EG-domstolens viktigaste uppgift är attövervaka att EG-rätten tolkas ochtillämpas enhetligt av institutionernaoch i medlemsstaterna. harensam befogenheten att slutligt tolka EG-rätten och har därvid utvecklat flera avEG-rättens viktigaste principer.Genom infördes enny institution, revisionsrätten. Dessuppgift är att granska räkenskapernaöver gemenskapens och dess organssamtliga inkomster och utgifter.Revisionsrätten skall pröva om samtligainkomster och utgifter varit lagliga ochkorrekta och om den ekonomiskaförvaltningen varit sund.1.2 19961.2.1 FördragsbestämmelserFörslag till ändringar av de fördrag somunionen bygger på kan föreläggas rådetav regeringen i en medlemsstat eller avkommissionen. Rådet kan efter att hahört och iförekommande fall kommissionen uttalasig för att sammankalla en konferens medföreträdare för medlemsstaternasregeringar. Denna konferens sammankallasav rådets ordförande i syfte att isamförstånd komma överens om deändringar som skall göras i dessafördrag. Ändringarna skall träda i kraftnär de har ratificerats av samtligamedlemsstater i överensstämmelse medderas konstitutionella bestämmelser.I fastslogs att enkonferens med företrädare förmedlemsstaternas regeringar skallsammankallas för att undersökavilka bestämmelser i fördraget som skallrevideras för att uppfylla de mål förunionen som anges i fördraget.1.2.2 Förberedelser inom EU -reflektionsgruppenVid Europeiska rådets möte på ijuni 1994 beslöt rådet att tillsätta ens.k. reflektionsgrupp med företrädareför de 15 medlemsländernasutrikesministrar, kommissionen ochEuropaparlamentet. Vid mötet på Korfuanmodades också ministerrådet,kommissionen och attupprätta rapporter med utgångspunkt i enutvärdering av hur unionsfördragetverkat . Rapporterna lades frami när reflektionsgruppensförberedande arbete skulle inledas. Ävendomstolen och revisionsrätten haravgivit rapporter införregeringskonferensen.Reflektionsgruppens uppgift var attkartlägga aktuella frågor införkonferensen men inte att förhandla omsjälva frågorna. Gruppen skulle granskaoch utveckla idéer om de bestämmelser iunionsfördraget där en revideringförutses och om andra möjligaförbättringar som kan göras i en anda avdemokrati och öppenhet.