bet · GJ01UU13 · 1996-03-07 00:00:00 — Ettsärskilt avsnitt om djurskydd börinföras i fördraget som innebär attpolitiken på jordbruks-, transport- ochforskningsområdet skall ta full hänsyntill kraven på gott djurskydd. Detsammagäller politiken för att förverkliga deninre marknaden. Det är oacceptabelt attsubventionera långa transporter avlevande djur före slakt. För hanteringenav levande djur skall särskilda reglergälla jämfört med andra regelområden somavser varor och produkter. Beslut inomdjurskyddsområdet skall fattas medkvalificerad majoritet med parlamentetsbestämmande. Varje land skall ha rättatt bibehålla eller införa strängareregler för djurskydd. Under rubrikenMiljöfrågor anför attartikel 2 i bör ändras såatt det framgår att en huvuduppgift förEU är att främja en hållbar utveckling,såväl i medlemsstaterna som globalt.Artikel 100a bör stärkas så att inteenbart en hög skyddsnivå utan också dens.k. försiktighetsprincipen skalltillämpas när rådet fattar beslut omharmonisering av lagar och författningari syfte att upprätta den inre marknaden.Enskilda medlemsländers rätt att gå föreoch införa strängare regler för varorskall förstärkas. Artikel 100a.4 skallformuleras om så att alla beslut imiljöfrågor, såväl för miljöförstörandeutsläpp från fasta anläggningar som förhandel med varor, skall varaminimiregler. Bevisbördan bär åläggaskommissionen och beviskraven skärpas ide fall kommissionen anser att strängaremiljökrav i ett medlemsland innebärgodtycklig diskriminering ellerförtäckta handelshinder. Påkemikalieområdet har regeringen enviktig uppgift att aktivt verka för enskärpning av EU:s gemensamma miljöreglerså att de når upp till minst gällandesvensk nivå. Om den nivån ej uppnåsmåste verka för att dispensernapå miljöområdet förlängs ytterligare.Det är viktigt att markera att Sverigeinte kommer att sänka sina ambitioner påmiljöområdet. Beslut om att införagemensamma ekonomiska styrmedel börkunna fattas med kvalificerad majoritet.Sverige bör vid konferensen driva attkravet på enhällighet för beslut ommiljöskatter enligt artikel 130s.2avskaffas. Varje land skall i enlighetmed artikel 130t ha möjlighet att införahögre miljöskatter.I ett avsnitt om den gemensammajordbrukspolitiken anför Centerpartietbl.a. att bör verka för att CAPges utrymme vid regeringskonferensen ochatt arbetet med riktlinjerna för enfortsatt CAP-reform nu inleds. Enreformering bör utgå från attmarknadsregleringarna successivtavvecklas. I stället skall ersättningutgå för bl.a. de miljöinsatser somjordbrukarna utför genom sin produktion.Liksom för spannmål och kött börgränsskyddet sänkas på alla produkter.Exportstödet bör trappas ned merän vad dagens kräver ochkopplas till de handelsliberaliseringarsom bör bli resultatet av kommandeförhandlingar inom WTO. En övergångskall ske från prisstöd till ettdirektstöd som bör vara så enhetligt sommöjligt. Den gemensammajordbrukspolitiken bör också stimuleraproduktion av bioråvaror till industrinoch biomassa för energiproduktion. Måletmed en ny jordbrukspolitik skall vara enökad marknadskontakt, att användajordbruket i miljöarbetet samt att gejordbrukaren ökad frihet och ökatansvar. bör vidregeringskonferensen verka förfördragsändringar som inleder denfortsatta reformeringen av CAP och fören resolution där riktlinjerna för enreformering läggs fast. Däremot fåröstutvidgningen inte villkoras med atten omfattande jordbruksreform förstgenomförs.Enligt motion U19 (fp) kan och bör EUspela en viktig roll för att förbättraallas vår gemensamma livsmiljö. Att tain de öst- och centraleuropeiskaländerna som medlemmar är också ett ledi miljöarbetet. Det bästa exemplet på enfråga där det är viktigt att tillämpamajoritetsbeslut är ekonomiska styrmedeli miljöpolitiken. bör verka föratt det till miljöbestämmelserna iartikel 130s tillfogas en ändring somgör det möjligt att med kvalificeradmajoritet inför avgifter för attmotverka gränsöverskridandemiljöproblem. Det bör ankomma påregeringen att utreda vilka föroreningarsom skall beröras, men koldioxid ochförsurande och gödande utsläpp till luftoch vatten bör ingå. Förstärkningen avmiljöpolitiken måste komma till uttryckgenom att viktiga principer skrivs in ifördragstexten. Besluten från i innebär ettåtagande att verka för en hållbarutveckling. Principen måste komma tilluttryck i fördragstexten genom etttillägg till artikel 2 om hållbarutveckling och medborgarnas rätt till engod miljö som ett av EU:s mål. Enskatteväxling bör genomföras mellanutsläpp av koldioxid och skatt påarbete, en s.k. grön skatteväxling(yrkandena 24).Vänsterpartiet konstaterar i motion U22att en utvidgning av EU får storakonsekvenser. Med all sannolikhet måstejordbrukspolitiken och strukturfondernareformeras radikalt. Det finns ingaenkla lösningar på dessa problem. Vi vetatt EU:s jordbrukspolitik i grundenmåste förändras. De ökande transporternaav livsmedel leder till storamiljöproblem. Regeringen bör kräva attdet i regeringskonferensens sluttextmarkeras att utvidgningen med nyamedlemsländer förutsätter en reformeringav den gemensamma jordbrukspolitiken(yrkande 11).Under rubriken bl.a. att EU inte fårhindra medlemsländerna att ställahårdare krav i internationellamiljösammanhang. När det gällerskatteväxling, miljödeklarationer avvaror och processer, miljöstandarder,miljöforskning m.m. kan EU göra viktigainsatser i ochMedelhavsregionen.Mellanstatliga avtal om miniminivåer påenergi- och miljöskatter skall kunnaingås. Vad gäller substitutionsprincipenär det viktigt att få den fördragsfäst.Principen skall gälla inte bara undermiljöområdet enligt artikel 130r utanockså enligt artikel 100a.4. Artikel 2bör ändras så att ett uthålligt,kretsloppsbaserat samhälle blir unionensöverordnade mål. Miljön skall anges somgrund för nationella särregler i artikel36. Artikel 100a4 skall förstärkas såatt den blir en verklig rätt att hanationellt hårdare krav. Den skallomfatta rätten att skärpa kraven, intebara behålla de befintliga. Den skallomfatta miljö, konsumentskydd, hälsa ochsäkerhet. Den skall kunna användasoavsett hur det berörda landet röstat iden aktuella frågan i tidigareomröstningar i rådet. Miljöhänsynenmåste få en överordnad roll i EU:sjordbrukspolitik. Därför måste derelevanta artiklarna (38 och följande)få en tydligare miljöprofil. Artikel 129om transeuropeiska nätverk måste ändrasså att trafiksektorn åläggs ett ansvarför luftföroreningar, buller,markintrång och säkerhet.Miljöorganisationerna måste utnyttjassom remissorgan i samtliga fall därmiljö, hälsa och säkerhet hotas. Enspeciell artikel för djurskydd, somklargör att levande djur inte är varor,bör skrivas in i fördraget. Artikelnskall ha sin utgångspunkt i att djur ärkännande varelser som inte skallbehandlas på ett plågsamt sätt. Alladjurskyddsregler, äventransportbestämmelser, skall varaminimiregler som tillåter ett land attställa hårdare krav. Beslut omminimiregler för djurskydd skall fattasmed kvalificerad majoritet (yrkandena24, 3235 och 3841).Miljöpartiet yrkar i motion U29 att dengemensamma jordbrukspolitikenssubventions- och bidragsmönster börförändras kraftigt innan EU utvidgas.Regeringen bör verka för attjordbrukspolitiken förändras radikalt såatt utvecklingen styrs mot ettekologiskt hållbart jordbruk (yrkandena14 och 31). Förklaringen vid förraregeringskonferensen om djurskydd skallskrivas in i fördragstexten. Regeringenbör verka för att hänsyn till djurensvälbefinnande skall vara grundläggandevid utformning av gemenskapslagstiftningom jordbrukspolitiken, transporter, deninre marknaden och forskning samt attdetta förs in i traktatstexten. Varjemedlemsstat skall ha en oomtvistad rättatt ställa högre djuretiska krav än vadEU föreskriver på såväl inhemskproduktion som vid import (yrkandena 24och 25). anser attuthållig utveckling bör bli det primäramålet i unionsfördraget. Under rubrikenMiljö anförs att regeringen bör drivakravet att en lägsta energi- ochkoldioxidskatt skall införasobligatoriskt och på en nivå som liggeri fas med vad föreslagit(yrkande 35). Den s.k. vitbokens idéerom skatteväxling skall påskyndas som delav ett mellanstatligt samarbete (yrkande34). Varje enskilt medlemsland skall haen oomtvistad rätt att införa en merstringent lagstiftning för miljö-, hälso-och djurskydd än vad unionen kräver(yrkande 27). EU:s miljöpolitik måstestärkas så att de harmoniseringsreglersom finns successivt skärps så att denår upp till den högsta nivå avmiljöskydd som råder i någon avmedlemsstaterna (yrkande 30).I motion U21 (kds) yrkas att Sverigebör arbeta utifrån en klar miljöstrategiför att skärpa EU:s miljöpolitik.Enskilda medlemsländer skall hamöjlighet att utöver fastställdaminiminivåer tillämpa hårdaremiljöregler. Miljöpolitiken skallintegreras inom den ekonomiska politikengenom att EU ges möjlighet att fattabeslut med kvalificerad majoritet omekonomiska styrmedel på miljöområdet.Sverige bör arbeta för en stärktmiljögaranti, skatteväxling för miljöoch jobb samt ett nytt energifördrag(yrkandena 4447).Utskottets övervägandenInledningUtskottets yttrande omfattar etttrettiotal yrkanden om främstmiljöfrågorna, den gemensammajordbrukspolitiken (CAP) ochdjurskyddsfrågorna. Som en allmänsynpunkt bör framhållas att de flestamotionsyrkandena berör frågor som ärviktiga för det fortsatta samarbetetinom EU. I flera andra sammanhang, bl.a.i anslutning till regeringens skrivelse1994/95:167 om inriktning ochgenomförande av det svenska miljöarbeteti EU, har utskottet gjort uttalanden omdet europeiska samarbetet som ligger väli linje med motionerna (1994/95:JoU23).I några fall är motionsyrkandena redantillgodosedda genom de överväganden somregeringen gör i den nu aktuellaskrivelsen. I övrigt ansluter sigutskottet till synpunkterna i fleramotioner om behovet av ett fortsattaktivt agerande från sida ibl.a. djurskydds- och miljöfrågorna. Somnärmare framgår av det följande anserutskottet att insatser inom olikapolitikområden inte nödvändigtvisbehöver knytas tillregeringskonferensen. I flera fall kandet vara lämpligt att anlägga ett merlångsiktigt perspektiv på det svenskaagerandet i avvaktan på t.ex. resultatetav pågående nationella utredningar. Iandra fall förutsätter utskottet attfrågorna tas upp i det löpandesamarbetet inom EU:s institutioner ochöver huvud taget inom ramen för detallmänna globala och europeiskamiljösamarbetet.Den gemensamma jordbrukspolitiken m.m.Utskottet konstaterar att den gemensammajordbrukspolitiken (CAP) är ett av deämnen som inte direkt kommer attdiskuteras vid regeringskonferensen mensom ändå är centrala för EU-samarbetetsfortsatta utveckling. I finns enbetydande politisk enighet om att CAPmåste reformeras. Frågan berördes bl.a.i regeringens skrivelse 1994/95:167 ominriktning och genomförande av detsvenska miljöarbetet i EU(1994/95:JoU23). Enligt skrivelsen, somi denna del godtogs av de flestapartierna i , borde Sverigeaktivt driva en revidering av CAP isyfte att miljöanpassa jordbruket ochfrämja en omställning mot ett ekologiskthållbart jordbruk inom unionen. Enutgångspunkt för revideringen bör varaatt subventionerna till detkonventionella jordbruket minskaskraftigt. Arbetet med en reformering avCAP bereds på nationellnivå. En parlamentarisk kommitté harinrättats med uppgift att utarbeta ensvensk strategi för denna reformering(dir. 1995:109). En analys skall görasav den förda jordbrukspolitikenoch vilka konsekvenser en utvidgning motCentral- och skulle få förCAP. Uppdraget skall slutföras till den30 . En särskild utredare hardessutom tillkallats för att i ett merkortsiktigt perspektiv analysera frågorom en revidering av CAP. I avvaktan påresultatet av dessa utredningar anserutskottet inte att nu i detaljvare sig kan eller bör ange hur en sådanreform bör utformas.Utskottet delar dock den allmännauppfattning som framförs i fleramotioner att den gemensammajordbrukspolitiken inom EU börreformeras grundligt i flera avseenden.I det arbetet bör tyngdpunkten läggas påbl.a. ökad hänsyn till miljön och kravenpå ett långsiktigt och ekologiskthållbart jordbruk. Subventions- ochbidragssystemet bör omprövas.Jordbrukets resurser och möjligheter attproducera bioråvaror och tillhandahållatjänster eller produktionsmetoder somgynnar miljövårdens och naturvårdensintressen måste beaktas. I perspektivetav en utvidgning av unionen med fleranya länder i t.ex. Central- ochÖsteuropa framstår en radikal reform avjordbrukspolitiken som nödvändig. mening bör dock inteutvidgningen göras villkorad av en sådanreform. Härvidlag instämmer utskottet ivad som anförs i motion U25 yrkande 16och avstyrker därmed motion U22 yrkande11, i den mån motionen ej tillgodosesmed det anförda.När det gäller kraven påfördragsändringar som innebär att dengemensamma jordbrukspolitiken tillförsett uttryckligt miljömål vill utskotteterinra om att det genomMaastrichtfördraget slagits fast attmiljöskyddskraven skall integreras iutformningen och genomförandet avgemenskapens politik på övriga områden(artikel 130r.2). Principen innebär isjälva verket att miljöskyddskravenskall beaktas på alla stadier iplaneringen, förberedandet ochgenomförandet av gemenskapens åtgärderinom andra områden. Utskottet villvidare särskilt peka på att regeringen,enligt vad som framgår av skrivelsen,vid regeringskonferensen ämnar föreslåatt ett miljömål för den gemensammajordbrukspolitiken införs iRomfördragets artikel 39.Härigenom tillgodoses i första handmotionerna U23 i motsvarande del och U25yrkande 16 delvis.Enligt utskottets mening är ävenmotionerna U22 yrkande 38, U23 imotsvarande del, U25 yrkande 16 iåterstående del samt U29 yrkandena 14och 31 i huvudsak tillgodosedda med vadutskottet här anfört.DjurskyddsfrågorUtskottet ansluter sig till synpunkternai motionerna U22, U23, U25 och U29 såtill vida att djurskyddsfrågorna bör fåen mer framträdande ställning igemenskapen. I skrivelsen anförs underrubriken intressen attSverige bör pröva möjligheten att vidkonferensen ta upp till behandlingfrågan om djurskydd i ett etisktperspektiv. Utskottet anser för sin delatt djurskyddsfrågorna bör bedömas i ettvidare perspektiv, där de grundläggandeetiska frågorna om hänsyn till djurensom levande varelser beaktas men ocksåsåväl konsumentintressen somproducentintressen. En grundlägganderegel i svensk djurskyddslagstiftning äratt djuren skall behandlas väl ochskyddas mot onödigt lidande och sjukdom.Djur som föds upp eller hålls förproduktion av livsmedel, ull, skinneller pälsar skall hållas och skötas ien god djurmiljö och på ett sådant sättatt det främjar deras hälsa och ger demmöjlighet att bete sig naturligt. Dessaprinciper bör vara vägledande för detsvenska djurskyddsarbetet inom EU.Utskottet har haftanledning att inhämta särskildinformation om vissa konkretadjurskyddsfrågor inom EU, såsom t.ex.användningen av hormoner ochantibiotika, uppfödningen av köttdjurmed egenskaper som betecknats somgenetiska defekter, transporter av djursamt uppfödning av kalvar. I dessafrågor har drivit en konsekventoch målmedveten linje, och vissaförbättringar, om än otillräckliga, harefter hand åstadkommits inomgemenskapen. Många problem återståremellertid att lösa. Enligt utskottetsmening är det viktigt attdjurskyddsarbetet drivs vidare och attdjurskyddsintresset får en starkareställning inom gemenskapen. Ett sätt attuppnå detta är att kraven på en goddjuromsorg förs in i . Medutgångspunkt i en sådan grundläggandebestämmelse bör även ifortsättningen verka för att gällande EG-rättsliga bestämmelser om djurmiljö,uppfödning och transporter m.m.successivt skärps. Varje medlemsland bördock, såsom är fallet, harätt att bibehålla eller införasträngare nationella regler för deninhemska animalieproduktionen.Utskottet föreslår att medanledning av motionerna U22 yrkande 41,U23 i motsvarande del, U25 yrkande 9och U29 yrkande 24 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts.Motion U29 yrkande 25 avstyrks i denmån den ej tillgodoses genom utskottetsställningstagande. Som framgår av vadutskottet anfört ärdjurskyddsbestämmelserna i principminimiregler och utgör ej hinder förenskilda medlemsländer att ställasträngare krav.MiljöfrågornaUtskottet vill inledningsvis hänvisatill behandlingen av den redan tidigarenämnda skrivelsen 1994/95:167 ominriktning och genomförande av detsvenska miljöarbetet i EU (skr.1994/95:167, JoU23). I detta sammanhanguttalades att huvuduppgiften var attmedverka till en långsiktigt hållbarutveckling i i linje medslutsatserna från Riokonferensen.Sverige skulle vara pådrivande iomställningen av sådan produktion ochkonsumtion som utgör ett hot mot miljön.I första hand gällde det omställningeninom tre för det ekonomiska livetcentrala områden, nämligen transporter,energiförsörjning och livsmedelsområdeti vid mening. I EU-arbetet skulleSverige förena insatserna för en bättremiljö med åtgärder för att skapa nyaarbetstillfällen. Med hänsyn tillmiljöfrågornas stora betydelse var detnaturligt att den fortsatta utvecklingenav EU:s miljöpolitik diskuterades vidregeringskonferensen . Regeringenhade för avsikt att lyfta frammiljöfrågorna i samband med översynen avde grundläggande fördragstexterna.Utskottet uttalade i detta sammanhangför sin del bl.a. att regeringen bordeverka för att principen om en hållbarutveckling införs i fördragstexten.Vidare ansåg utskottet att bordeverka för en gemensam miniminivå förbeskattning av koldioxidutsläpp och varaaktivt i det arbete som pågår i EU ifråga om skatteväxling. Enligtskrivelsen ankom det på medlemsländernasjälva att ta initiativ påskatteväxlingsområdet.Det kan tilläggas att regeringensskrivelse /96:120 Vår miljö, medredovisning av miljöarbetet under år1995, också innehåller ett avsnitt omutgångspunkterna för miljöarbetet i EU.Skrivelsen behandlas i utskottetsbetänkande /96:JoU17.Grundläggande principer om hållbarutveckling m.m.Utskottet delar regeringens allmännabedömning att Maastrichtfördragetinnebar en förstärkning av deteuropeiska miljösamarbetet. Medborgarnai kräver en bättre miljö, och ettgränsöverskridande samarbete är ettoundgängligt medel för att uppnå dettamål. Ytterligare åtgärder måste vidtas isyfte att stärka såväl den gemensammamiljöpolitiken som förpliktelsen attväga in miljön vid beslut inom andrapolitikområden. I likhet med regeringenanser utskottet det viktigt att deprinciper för en hållbar utveckling somman enades om vid på etttydligare sätt återspeglas ifördragstexten. Vidare finns det starkaskäl som talar för att tillgången god miljö som en medborgerligrättighet markeras i någon av degrundläggande artiklarna. Utskottetutgår från att tar upp frågan omändring av fördragstexten utan attriksdagen gör något uttalande härom ienlighet med motionerna U19 yrkande 3,U22 yrkande 33 och U25 yrkande 10. Motbakgrund av regeringens övervägandenförutsätter utskottet också att Sverigearbetar utifrån en klar miljöstrategiför att skärpa EU:s miljöpolitik ienlighet med yrkande 44 i motion U21.Miljögarantin m.m.Ett övergripande svenskt mål enligtskrivelsen är att inte skallbehöva sänka sin miljöstandard samt attvi skall vara drivande i EU:smiljöpolitik så att nya miljöreglersätts på en så hög skyddsnivå sommöjligt. Miljöreglerna bör i huvudsakvara minimibestämmelser som ger ländermöjlighet att gå före i miljöpolitiken.Utskottet ansluter sig till dennabedömning. Vad särskilt beträffar dens.k. miljögarantin enligt artikel 100a.4vill utskottet understryka att artikelnär av grundläggande betydelse när detgäller möjligheten för enskildamedlemsländer att gå före imiljöarbetet och införa eller bibehållasträngare nationella regler. Av domar i hithörande mål är detsvårt att dra några säkra slutsatser omhur långt ett medlemsland kan gå närmiljökraven kommer i konflikt med t.ex.kraven på varors fria rörlighet. Dennuvarande utformningen av fördragstexteninnebär otvivelaktigt attmedlemsländerna åläggs flerabegränsningar i detta avseende.Utskottet delar den uppfattning somframförs i flera motioner att artikelnbör ses över med en klar inriktning motatt miljöintresset får en starkareställning och att enskilda ländersmöjligheter till nationella och merlångtgående regler utökas. Också i dettasammanhang anser sig utskottet kunnautgå från att regeringen driver frågan ienlighet med motionerna U21 yrkande 45,U22 yrkande 35, U25 yrkande 11 och U29yrkande 27. Motionerna bör kunna lämnasutan vidare åtgärd med dessa uttalanden.Utskottet gör samma bedömningbeträffande motion U29 yrkande 30.Motion U22 yrkande 34 om räckvidden avartikel 36 har nära samband med artikel100a.4 och bör inte föranleda någotsärskilt uttalande av . Det kantilläggas att miljöskydd i ordets vidarebemärkelse inte tillhör de allmännaintressen som uppräknas i artikel 36 ochsom utgör grund för nationella särreglerför handel m.m. Däremot omfattas sådanmiljölagstiftning som berör skyddet avden mänskliga hälsan, av djur och avväxter. Utskottet utgår från att artikel36 inte kan lämnas utanfördiskussionerna när artikel 100a blirföremål för överväganden. Vid eneventuell fördragsändring måste sådanaöverväganden givetvis omfatta dengrundläggande frågan om hur avvägningenmellan den inre marknadens funktionerrespektive miljöskyddsintresset skallgöras.Ekonomiska styrmedel, skatteväxling m.m.Som redovisats ovan ansåg utskottet ibetänkande 1994/95:JoU23 att Sverigeborde verka för en gemensam miniminivåför beskattning av koldioxidutsläpp ochvara aktivt i det arbete som pågår i EUi fråga om skatteväxling. mening är frågan omkoldioxidutsläppen och andraklimatpåverkande gaser av den störstabetydelse både från europeisk och globalsynpunkt. Enligt beräkningar gjorda avStatens naturvårdsverk harkoldioxidutsläppen ökat ,och gjorda prognoser tyder påsvårigheter att uppfylla det nationellamålet att stabilisera koldixidutsläppentill . Utformningen av en globalstrategi förbereds nu iregeringskansliet i anslutning tillKlimatdelegationens ochNaturvårdsverkets rapport klimatförändras (SOU 1995:96). Utskottet anserdet angeläget att regeringen kraftfulltdriver denna fråga i både nationella ochinternationella sammanhang. Avskrivelsen framgår att regeringenförutser att frågan om majoritetsbeslutpå områden där det nu krävs enhällighetkan tas upp på regeringskonferensen.Till dessa områden hör bl.a. skatter ochandra ekonomiska styrmedel. Utskottetdelar regeringens bedömning att flerbeslut bör kunna fattas med majoritet ommiljösamarbetet skall bli effektivt. Detgäller inte minst på de områden somaktualiseras i motionsyrkandena om olikamiljöpåverkande utsläpp. När det gällerskatteväxling kan det enligt utskottetsmening vara lämpligt att avvaktaresultatet av det nationellautredningsarbetet för att få en fastaregrund för eventuella konkreta förslaginom gemenskapen. Utskottet är utöverdet anförda inte berett att föreslånågot uttalande från sida medanledning av motionerna U19 yrkandena 2och 4, U21 yrkandena 46 och 47, U22yrkande 24, U23 i motsvarande del, U25yrkande 15 och U29 yrkandena 34 och 35.KemikaliekontrollLiksom koldioxidutsläppen är frågorna omkemikaliekontroll exempel på angelägnamiljöfrågor som med fördel kan drivasäven i andra sammanhang än vidregeringskonferensen. Enligt tidigareriksdagsbeslut är kemikaliekontrollenett prioriterat område i miljösamarbetetinom EU. Som framgår av skrivelse1995/96:120 (s. 45) driver ettaktivt kemikaliearbete inom EU. Ienlighet med anslutningsfördragetarbetar kommissionen med att se över sinkemikalielagstiftning så att den höjstill den svenska nivån för hälso- ochmiljöskydd. EU skall hagenomfört förändringar som motsvarar desvenska undantagen. driver nuaktivt på arbetet i ochi kommissionen. En särskild utredninginom arbetar medfrågor angående de svenska undantagen ifråga om vissa kemikalier.