bet · GK01SoU5 · 1996-11-14 00:00:00 — Utskottet behandlar endast de delar av propositionen somavser lagen om receptregister.UtskottetPropositionenBakgrundRegeringen föreslår i propositionen att kostnadsansvaret för läkemedelsförmånerförs över från sjukförsäkringen till landstingen fr.o.m. den 1 januari 1998.Detta innebär att Apoteksbolaget då, i stället för att som fakturerastaten en gång för hela kostnaden för läkemedelsförmånen, skalldebitera 23 landsting och 3 landstingsfria kommuner för de läkemedelsförmånersom medborgarna bosatta inom respektive område utnyttjat.ReceptregisterEtt nytt personregister, receptregister, bör enligt regeringen inrättas hosApoteksbolaget för att i första hand användas som underlag för fakturering frånApoteksbolaget till landstingen. Lagen om receptregister skall reglera det nyapersonregistret. Lagen syftar till att bestämma i vilken omfattning data frånrecepten skall registreras hos apoteken för att ligga till grund fördebiteringar och erforderlig kostnadsinformation till det betalningsansvarigalandstinget. skall registret användas för att samla in ochvidarebefordra information från recepten för landstingens ekonomiska uppföljninoch planering och även för läkemedelskommittéernas, förskrivarnas,och medicinska uppföljning och kvalitets-säkringsarbete. Inom registret genereras också en databas som möjliggör förapoteken att erbjuda receptkunderna en möjlighet att hålla rätt på egenavgifterinom högkostnadsskyddet.Den totala sammansättningen av uppgifter som enligt regeringens förslag fårregistreras i receptregistret gör registret integritetskänsligt. Det är fråga oatt registrera information på individnivå om människors sjukdomar ochläkemedelsanvändning och om förskrivares sätt att utöva sin profession. Dettaförstärker kraven på att endast ett fåtal behöriga skall ha möjlighet att få deav den personbundna informationen.En grundprincip är att alla uppgifter som kan hänföras till någon enskildperson skall bevaras kortast möjliga tid i receptregistret innan de antingenredovisas till de mottagare som anges i lagen eller raderas. Personnummeranvänds i registret för att styra debiteringarna till rätt landsting men fåranvändas för de övriga ändamålen endast efter samtycke av den enskilde.Debitering av förmånskostnaderHälso- och sjukvårdslagen använder begreppet bosatt för att reglera landstingengeografiska ansvarsområde för medborgarnas hälso- och sjukvård. Regeringen anseatt det är nödvändigt att använda personnummer för attläkemedelsförmånskostnaden skall kunna fördelas korrekt på landstingen.För debiteringen till landstingen får inte redovisas andra uppgifter som kanhänföras till någon enskild person än inköpsdag, kostnad, kostnadsreducering ocpatientens personnummer.Högkostnadsskydd för patientserviceEtt ADB-stöd för beräkning av patientens egenavgift och för bevakning av attpatienten kommer i åtnjutande av sitt skydd för höga läkemedelskostnader börenligt regeringen ingå i receptregistret. Härigenom kommer apoteken att utansärskilda registreringar kunna hålla reda på receptkundernas läke-medelskostnader. Registreringen av patienternas egenavgifter för receptläkemedeskall vara en service som apoteken erbjuder och får endast omfatta den somlämnat sitt samtycke till det. Regeringen ser inga skäl för att registrering födetta ändamål skall vara obligatorisk.Registerdelen för bevakning av högkostnadsskydd bör enligt regeringen endastfå innehålla personnummer, läkemedelsutgifter och datum för inköptaförmånsberättigade läkemedel.Kostnadsuppföljning och medicinsk uppföljningÖverförandet av kostnadsansvaret för läkemedelsförmånen från staten tilllandstingen är en omfattande reform inte minst sett ur ekonomisk och medicinskuppföljningssynpunkt. Landstingen får ta över ansvaret för en utgiftspost somfinansierats inom den allmänna sjukförsäkringen och som inte innehållinågra egentliga budgetbegränsningar. En central utgångspunkt för reformen är atde samlade resurserna för hälso- och sjukvård och för läkemedel skall användasså effektivt som möjligt. En annan är att öka kvaliteten iläkemedelsförskrivningen genom att återföra till sjukvårdshuvudmännen ny ochändamålsenlig information som grund för deras analys- och förbättringsarbete.Även förskrivarkårens eget kvalitetssäkringsarbete kommer att kunna utvecklas.Detta ställer krav på bättre informationssystem på läkemedelsområdet när detgäller såväl ekonomisk redovisning som ekonomisk och medicinsk uppföljning.Apoteksbolaget AB har enligt avtal med staten i uppgift att tillhandahålla enfortlöpande statistik över läkemedelsförbrukningens art och omfattning.Kännetecknande för den läkemedelsstatistik som produceras är att den integer kunskap om vem som förskriver läkemedel eller för vilka ändamål läkemedelförskrivs. Om patienten vet man bara ålder och kön men inte var patienten bor.De nya uppgifterna som avses finnas på receptet när det expedieras på apotek gödet möjligt att i avsevärd utsträckning förbättra den nationella statistikenöver läkemedelsanvändningen. En ytterligare detaljeringsgrad blir möjlig om detvisar sig att läkemedelsköparna är beredda att låta registrera sinläkemedelsanvändning på individnivå så att kan genomföraepidemiologiska studier.När det gäller den medicinska uppföljningen är det regeringens uppfattning attläkemedelsuppföljningen måste ske med förbättrad kunskap omläkemedelsanvändningen. En restriktiv hållning måste dock enligt regeringenintas till användningen av individdata. Om en medicinsk uppföljning av högkvalitet skall kunna genomföras måste förskrivningsorsaken finnas antecknad påreceptet. bör utarbeta ett system för att diagnoser skall kunnaantecknas genom angivande av en kod. En förutsättning för registrering avsjukdom eller symtom på sjukdom är alltså att koder finns tillgängliga.Redovisning av uppgifter från receptregistret bör få ske till Socialstyrelsenför medicinsk uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkring, forskning,epidemiologiska undersökningar och statistik. Det handlar här om uppgifter avliknande art som finns i befintliga register hos Socialstyrelsen.Informationsöverföringen för detta ändamål bör inte utan patientens samtyckeomfatta till enskild patient bunden läkemedelsinformation. Regeringen anseremellertid att uppföljningen av läkemedelsanvändning på individnivå som grundför epidemiologiska studier är ett angeläget ändamål och vill därför öppna förmöjligheten att, om patienten medger denna rätt, individuella data omläkemedelsanvändning skall kunna ställas till förfogande.Enligt lagförslaget skall receptregistret få användas för ekonomisk uppföljningoch framställning av statistik hos ( 3 § första stycket 3) ocför registrering och redovisning till landstingen av uppgifter för ekonomiskuppföljning och framställning av statistik (3 § första stycket 4). Dessa ändamåomfattar inte några åtgärder som innebär att uppgifter som kan hänföras tillnågon enskild person redovisas.Receptregistret får också användas för registrering och redovisning tillförskrivare, till verksamhetschefer enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)och till läkemedelskommittéer av uppgifter för medicinsk uppföljning,utvärdering och kvalitetssäkring i hälso- och sjukvården (3 § första stycket 5)Dessa ändamål omfattar inte några åtgärder som innebär att uppgifter som kanhänföras till någon enskild person redovisas, förutom redovisning av uppgiftersom kan hänföras till en enskild förskrivare.Receptregistret skall också få användas för registrering och redovisning tillSocialstyrelsen av uppgifter för medicinsk uppföljning, utvärdering ochkvalitetssäkring, epidemiologiska undersökningar, forskning och framställning astatistik (3 § första stycket 6). Redovisning av uppgifter som kan hänföras tilnågon enskild person får göras endast i fråga om den som har lämnat samtycketill det.GallringUppgifter som kan hänföras till enskilda personer och som bevarats för servicetill patienten när det gäller högkostnadsskyddet skall tas bort ur registretunder den femtonde månaden efter vilken de registrerades.Uppgifter som kan hänföras till den enskilde i övrigt skall tas bort urregistret under efter den under vilken de registrerades.GenomförandeEnligt regeringen bör det nya registret tas i bruk . Lagen omreceptregister bör därför träda i kraft den 1 januari 1997.MotionernaI motion 1996/97:So6 av m.fl. (m) yrkas bl.a. att riksdagenbeslutar att avslå propositionen i enlighet med vad som anförts i motionen(yrkande 1). Motionärerna anför när det gäller receptregister bl.a. att det intfinns några kostnadsberäkningar för vad dessa omfattande register kostar iinvestering och drift. Kostnadsaspekten är väsentlig men än väsentligare är depåtagliga nackdelarna av integritetsstörande natur. Det finns moderna tekniskametoder som skulle ge bättre information och skulle man helt undgå destötande drag av övervakning som de föreslagna registren är förknippade med.Propositionens förslag att ett privaträttsligt företag, , skallsvara för ett offentligt register är förvånande.I motion 1996/97:So10 av och (båda fp)yrkas att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omreceptregister och utredningar om läkemedelsbiverkningar (yrkande 10). Ipropositionen läggs tyngdpunkten för registrets ändamål vid att säkra kvalitetepå läkemedelsförskrivningarna. Det är enligt motionärerna förvånande attpropositionen inte mer ingående belyser registrets betydelse vid uppföljning avrapporter om läkemedelsbiverkningar. När larmet går gäller det att utanfördröjning få fram bevis om larmet är falskt eller sant. Då behövs uppgifter ppatientnivå om hur medlen förskrivits och vilka medicinska effekter de haft. Ärlarmet sant måste snabba åtgärder vidtas för att inte fler patienter skalldrabbas. och bör få ansvar för att utforma detföreslagna receptregistret så att övervakningen av läkemedels nytta och riskerblir så effektiv som möjligt som de enskildas integritet respekteras.Utskottets bedömningDet av regeringen föreslagna receptregistret skall i första hand användas somunderlag för Apoteksbolagets fakturering av landstingen när det gällerkostnaderna för läkemedelsförmåner. För att denna debitering skall bli korrektkrävs det enligt utskottet att patienternas personnummer registreras. För dettaändamål får inte några andra uppgifter hänförliga till någon enskild personregistreras än inköpsdag, kostnad, kostnadsreducering och som nämnts patientenspersonnummer. I detta fall är uppgifterna nödvändiga för ändamålet ochregistreringen bör enligt utskottet tillåtas. Uppgifterna skall tas bort urreceptregistret under efter den under vilken deregistrerades. Utskottet anser i likhet med regeringen att onödig registreringav uppgifter som kan hänföras till en enskild individ inte skall tillåtas. Förnu aktuellt ändamål får alltså inte personnumret registreras tillsammans meduppgift om läkemedel eller diagnos. En sådan registrering skulle enligtutskottet bli alltför integritetskänslig.Apoteken skall enligt regeringens förslag erbjuda service med beräkning avpatientens egenavgift och med bevakning av att patienten kommer i åtnjutande avsitt skydd för höga läkemedelskostnader. Denna service kan enligt utskottet vartill stor hjälp för många patienter. I likhet med regeringen anser utskottet atservicen skall vara frivillig. Varje enskild skall själv få avgöra om han ellerhon vill ta del av denna service. I och med att personnummer i så fall skallregistreras anser utskottet att det är angeläget att patienterna underrättashärom när apoteken erbjuder denna service. För bevakning av högkostnadsskyddetbör enligt regeringen endast personnummer, läkemedelsutgifter och datum förinköpta läkemedel få registreras. Utskottet delar denna bedömning. Det finnsalltså inte anledning att i detta sammanhang registrera t.ex. vilket läkemedelsom patienten hämtar ut eller vilken diagnos patienten fått.Det är enligt regeringens bedömning mycket angeläget med uppföljning avläkemedelsanvändningen i både när det gäller den ekonomiska och denmedicinska uppföljningen. De samlade resurserna för hälso- och sjukvården måsteanvändas så effektivt som möjligt. Kvaliteten på läkemedelsförskrivningen böröka. Detta ställer krav på bättre information på läkemedelsområdet såväl när degäller ekonomisk redovisning som ekonomisk och medicinsk uppföljning.Det ankommer inte på utan på socialutskottet att taställning till denna bedömning. Om socialutskottet delar regeringens bedömningav behovet av uppföljning av läkemedelsanvändningen anser konstitutionsutskotteatt uppgifter ur receptregistret bör få användas av Apoteksbolaget ochlandstingen för ekonomisk uppföljning och framställning av statistik. För dessaändamål skall, som regeringen föreslagit, inga uppgifter som kan hänföras tillnågon enskild person få redovisas. Uppgifter ur receptregistret bör också, ienlighet med regeringens förslag, få användas av t.ex. förskrivare ochverksamhetschefer för medicinsk uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring ihälso- och sjukvården utan att uppgifter som kan hänföras till någon enskildperson redovisas. Undantag görs dock för sådana uppgifter som kan hänföras enskild förskrivare och som denne och verksamhetschefen, vid den enhet vidvilken förskrivaren tjänstgör, får ta del av.Uppgifter ur receptregistret skall enligt förslaget också få användas avSocialstyrelsen bl.a. för medicinsk uppföljning, epidemiologiska undersökningaroch forskning. Uppgifter som kan hänföras till någon enskild person får i såfall användas endast i fråga om den som lämnat sitt samtycke.Förutom för ändamålet att debitera landstingen skall personnummer alltså fåanvändas endast om samtycke lämnas. Detta samtycke bör enligt utskottet lämnasskriftligt sedan personen i fråga informerats dels om receptregistret, dels omvad samtycket innebär. Det är enligt utskottet viktigt att de berörda personernfår möjlighet att i lugn och ro ta ställning till huruvida de vill lämnasamtycke. Det bör ankomma på Apoteksbolaget att utforma instruktioner för hurdetta lämpligen skall ske.Registerändamålen i lagen om receptregister är uttömmande. Någon möjlighet attfå tillgång till uppgifterna för andra ändamål finns alltså inte. Uppgifternaskall hos mottagarna behandlas enligt de bestämmelser i lag eller förordningeller Datainspektionens beslut, som gäller för dessa mottagare så länge somanvändningen håller sig inom ramen för det ändamål i receptregisterlagen förvilket uppgifterna lämnats ut. Integritetsrisker kan uppkomma genom brister isystem eller rutiner. Datainspektionen har här en viktig uppgift genom sinmöjlighet att både inspektera registret och meddela föreskrifter avseende t.ex.kontroll och säkerhet.Med hänvisning till vad som redovisats i det föregående tillstyrker utskottetregeringens förslag till lag om receptregister. Motionerna bör mot dennabakgrund avstyrkas.Stockholm den 24 oktober 1996På vägnarAnders BjörckI beslutet har deltagit: (), (), Axel Andersso(s), (), (m), (),(), (), (), MatsBerglind (s), (), (), (),(), () och ().Avvikande meningAnders (), (m), (), (),(), () och () anseratt den del av utskottets yttrande i avsnittet Utskottets bedömning som börjarmed ?Det av regeringen? och slutar med ?bakgrund avstyrkas.? bort ha följandelydelse:Regeringen föreslår inrättande av ett receptregister innehållande bl.a.uppgift om patienters personnummer, namn, diagnos, förskrivet läkemedel ochuppgift om läkarens namn och specialitet. Hälso- och sjukdomsuppgifter är frånintegritetssynpunkt mycket känsliga. För många människor rör det sig t.o.m. omde mest privata uppgifterna.Registret skall enligt regeringens förslag användas för flera ändamål, bl.a.för att debitera landstingen kostnader för de läkemedel som omfattas avhögkostnadsskyddet. Apoteken skall också erbjuda patienterna en frivilligservice som innefattar en beräkning av patientens egenavgift och bevakning avatt patienten kommer i åtnjutande av sitt skydd för höga läkemedelskostnader.För dessa ändamål, som gäller högkostnadsskyddet, krävs enligt regeringen attpersonnummer registreras. Registrering av diagnos, läkare eller läkemedel behövinte och är enligt förslaget inte heller tillåtet för dessa ändamål. Sådanauppgifter skall därför, enligt utskottet, inte få finnas i det föreslagnareceptregistret. Utskottet anser inte heller att registrering av personnummer änödvändig för att Apoteksbolaget skall kunna debitera landstingen för kostnaderför läkemedelsförmåner. För detta ändamål borde det räcka med uppgift omfödelsedatum, dvs. inget personnummer, och uppgift om betalningsansvarigtlandsting genom att postnummer anges.Enligt regeringens förslag skall registret dessutom ha andra ändamål som intehar samband med högkostnadsskyddet. Det gäller ekonomisk uppföljning ochstatistik hos Apoteksbolaget och landstingen samt redovisning av uppgifter förmedicinsk uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring i hälso- och sjukvårdenhos läkemedelsförskrivare, verksamhetschefer och läkemedelskommittéer. För dessändamål skall inga uppgifter som kan hänföras till någon enskild få redovisasmed undantag för uppgift om förskrivande läkare som får lämnas till denne ochdennes verksamhetschef. Uppgifter om t.ex. diagnos och läkemedel får registreramen utan koppling till någon enskild.Regeringen har också föreslagit att skall få uppgifter frånreceptregistret för bl.a. medicinsk uppföljning, epidemiologiska undersökningaroch forskning. För detta ändamål skall enligt regeringens förslag uppgifter somkan hänföras till någon enskild person få redovisas endast i fråga om den somhar lämnat sitt samtycke till det. Det kan här bli fråga om att mycketintegritetskänsliga uppgifter redovisas. Detta ställer enligt utskottet högakrav på hur patienten skall informeras om registreringen och hur samtycket skallämnas. I propositionen framgår inte hur detta skall ske. Till vem skallsamtycket lämnas, skall det ske på inför andra apotekskunder eller påannat sätt, skall samtycket lämnas muntligt eller skriftligt? Utskottet är inteberett att godkänna att får uppgifter om identitetsammankopplade med diagnos och läkemedel.Utskottet anser att de uppgifter som behövs för högkostnadsskyddet är såskilda från de övriga att dessa över huvud taget inte skall finnas i sammaregister. Övriga ändamål bör kunna tillgodoses genom ett separat register. Dettregister bör inte bygga på registrering av personuppgifter beträffande enskildapersoner.Utskottet anser inte att ett bolag, , bör anförtros uppgiftenatt ansvara för ett offentligt register.En av Datainspektionens huvuduppgifter är att se till att enskilda personerinte utsätts för otillbörliga integritetsintrång när personuppgifter om dem ADBbehandlas. Datainspektionen är kritisk mot förslaget till lag om recept-register. Utskottet delar denna uppfattning. Regeringen bör återkomma med ettnytt förslag där registret delats upp på det sätt utskottet föreslagit och därden registeransvarige är en offentlig myndighet.Med bifall till motion So6 (m) yrkande 1 avstyrker utskottet dels förslagettill lag om receptregister, dels motion So10 (fp) yrkande 10.Socialförsäkringsutskottets yttrande 1996/97:SfU2yLäkemedelsförmåner och läkemedelsförsörjningTill socialutskottetSocialutskottet har berett bl.a.socialförsäkringsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1996/97:27Läkemedelsförmåner och läkemedelsförsörjning m.m. jämte de motioner som harsamband med socialförsäkringsutskottets beredningsområde.Socialförsäkringsutskottet begränsar sitt yttrande till att avse regeringensförslag att överföra kostnadsansvaret för läkemedelsförmånen från staten tilllandstingen och kommunerna. Utskottet yttrar sig också över motionerna1996/97:So6 yrkande 1, 1996/97:So7 yrkande 1 och 1996/97:So9 yrkande 1 variyrkas avslag på propositionen.Samhällets finansiering av läkemedelNuvarande ordningStaten svarar genom den allmänna försäkringen för finansieringen avläkemedelsförmånen. Förmånen omfattar prisnedsatta och vissa kostnadsfrialäkemedel, kostnadsfria förbrukningsartiklar vid vissa sjukdomar samt vissaprisnedsatta livsmedel vid vissa sjukdomar för barn . Den enskildekonsumenten betalar vid inköp av ett förskrivet prisnedsatt läkemedel en avgiftpå högst med ett tillägg på högst för varje ytterligare samtidigtförskrivet läkemedel. Den som köpt prisnedsatta läkemedel eller erlagtpatientavgift för läkarvård eller annan sjukvårdande behandling med sammanlagtminst erhåller kostnadsbefrielse som återstår av ett årräknat från den första betalningen (högkostnadsskydd). Om ett landsting harbeslutat om att för sin del tillämpa ett lägsta belopp som understiger 2 200 krskall dock det beloppet gälla. gäller att 21 av 26 landsting haren högkostnadsgräns på . Statens kostnader 1995 till . beräknas kostnaden til13 . Konsumenternas andel av de totala kostnaderna förprisnedsatta och kostnadsfria läkemedel utgör ca 20 %.De läkemedel som används inom den slutna vården betalas helt avsjukvårdshuvudmännen och finansieras liksom hälso- och sjukvården i övrigtfrämst via landstingsskatten.PropositionenI propositionen anförs att ett nytt system måste utformas så att de samladeresurserna för hälso- och sjukvården används så effektivt som möjligt i ettlängre perspektiv. Den snabba kostnadsutvecklingen vad avser läkemedel måstebromsas såväl kortsiktigt som i ett längre perspektiv. Att samla resurserna förhälso- och sjukvård och läkemedel gör det enligt regeringen möjligt för hälso-och sjukvården att samordna och avväga olika former av terapier, att riktakostnaderna för allt dyrare vård och behandlingsmetoder till dem som har destörsta behoven och att göra en bättre samordning mellan den öppna och slutnavården. Enligt regeringen måste läkemedelsförmånen sålunda mer aktivt än förnärvarande medverka till ett rationellt utnyttjande av de samlade resurserna octill hög kvalitet i verksamheten.I propositionen föreslås att kostnadsansvaret för läkemedelsförmånen skallöverföras till sjukvårdshuvudmännen . är emellertid ense om att överskridande av beräknadekostnader är ett gemensamt ansvar även för och att det åligger såvälstaten som landstingen att söka motverka en sådan avvikelse och att kostnadernaför läkemedelsförmånen skall fördelas enligt en vinst- ochförlustdelningsmodell. När landstingen övertar kostnadsansvaret förläkemedelsförmånen skall den statliga ersättningen lämnas i form av ett särskilstatsbidrag. Storleken på detta skall, enligt en överenskommelse mellan statenoch , fastställas med senast kända utfall som grund, vareftehänsyn tas till förväntad inflation samt volym- och sortimentsförändringaravseende läkemedel som beräknas t.o.m. . En vinst- ochförlustdelningsmodell skall finnas även för . En liknande modell förersättning skall även gälla . Vidare anges i överenskommelsenatt parterna är ense om att träffa överenskommelse om ny modellför statens ersättning till landstingen för läkemedelsförmånens kostnader.Enligt nu gällande bestämmelser tillhandahålls förbrukningsartiklar vidinkontinens kostnadsfritt den som på grund av sjukdom eller efter behandling avsådan sjukdom är i fortlöpande behov därav. I propositionen föreslås attansvaret för tillhandahållande av sådana artiklar överförs fr.o.m. den 1 januar1997 från staten till landstingen vad avser brukare med eget boende och tillkommunerna vad avser brukare i särskilt boende. Däremot skall kostnadsansvaretför dessa artiklar åvila staten för för att därefter föras över tilllandstingen och kommunerna . Ansvaret regleras i hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763).MotionernaI motion So6 yrkande 1 av m.fl. (m) yrkas avslag påpropositionen. Beträffande överförandet av kostnadsansvaret förläkemedelsförmånen från staten till landstingen anför motionärerna bl.a.följande. Den svenska sjukvårdspolitiken har under de senaste 25 årenkännetecknats av att det finansiella ansvaret för sjukvården successivtöverförts från nationell nivå till landstingsnivå. Motiveringarna bakomöverföringarna har varit att landstingens dominerande roll som producent av vårborde sammanföras med det finansiella ansvaret.