bet · GJ01FiU15 · 1996-07-05 00:00:00 — När det gällervuxna vill utskottet likaså peka på attvarje kommuninvånare har rätt att deltai grundläggande vuxenutbildning från ochmed det andra kalenderhalvåret det århan fyller , om han saknar sådanafärdigheter som normalt uppnås igrundskolan och är bosatt i landet (11kap. 10 § skollagen).Utbildningsutskottet utgår ifrån attkommunerna arbetar på ett sätt sominnebär att lagstiftningens kravuppfylls och föreslår attfinansutskottet avstyrker förevarandeyrkande. Vid yttrandet har Miljöpartietde grönas företrädare fogat en avvikandemening.Finansutskottet följerutbildningsutskottets förslag ochavstyrker motion Fi117 (mp) yrkande 51.Ökade insatser från näringslivet iutbildningenEtt uttalande av om krav påökade insatser från näringslivet vadgäller arbetsplatsförlagd utbildning,praktik och fortbildning begärs i motionFi117 (mp) (yrkande 52). Det handlar,anförs det i motionen, t.ex. om atttidigt väcka ungdomars intresse genomatt ställa upp med meningsfull praktikför skoleleverna. Motionärerna kommerockså in på frågan om ökad samverkan mednäringslivet när det gäller högreutbildning. Företagen borde kunna gå inmed t.ex. fortbildning av lärare ochforskare.Utbildningsutskottet har i sitt yttrande(UbU7y) inget att erinra mot syftet medmotionen. Förslaget om etttillkännagivande av i enlighetmed yrkandet bör emellertid enligtutbildningsutskottets mening avstyrkasav finansutskottet. Till yttrandet harfogats en gemensam avvikande mening frånMiljöpartiet de grönas ochKristdemokraternas företrädare.Finansutskottet gör sammaställningstagande somutbildningsutskottet och avstyrkerdärmed motion Fi117 (mp) yrkande 52.LärlingsutbildningarI två motionsyrkanden berörslärlingsutbildningen. Lärlingssystem börenligt motion Fi117 (mp) ingå som ennaturlig del i både ungdoms- ochvuxenutbildning (yrkande 54). Företagmed mer än ett visst antal anställda börta emot lärlingar för utbildning.I motion A49 (m) begärs förslag om ettbrett lärlingsprogram med introduktionden i enlighet med vadsom anförts i motionen (yrkande 42). Omyrkesinriktad utbildning mer målmedvetetintegreras i företagen, förbättraseffektiviteten.Utbildningsutskottet erinrar i sittyttrande (UbU7y) om att regeringen iproposition 222 ägnar ett särskiltavsnitt åt lärlingsutbildning ocharbetsplatsförlagd utbildning.Utbildningsutskottet instämmer iregeringens uppfattning att sådanutbildning bör kunna utnyttjas betydligtmer än vad som sker . ser det är syftetmed de förevarande yrkandenatillgodosett med vad utskottet harredovisat om regeringens avsikter i nuberört hänseende. Med hänvisning härtillanser utbildningsutskottet attfinansutskottet bör avstyrka motionerna.Till denna del av yttrandet har fogatsen gemensam avvikande mening frånModerata samlingspartiets, Folkpartietliberalernas, de grönas ochKristdemokraternas företrädare.Finansutskottet har inte anledning attgöra något annat ställningstagande änutbildningsutskottet utan avstyrkeryrkande 54 i motion Fi117 (mp) ochyrkande 42 i motion A49 (m).Fördelning av vuxenutbildningssatsningenmellan folkbildningen och komvux m.m.Vänsterpartiet förordar i motion Fi116(yrkande 18) en annan fördelning avvuxenutbildningssatsningen, nämligen15 000 platser i folkhögskolan och85 000 platser inom komvux. En utökningav platserna inom folkhögskolan skullege nya folkhögskolor en möjlighet attstarta sin verksamhet utan att någonminskning behöver ske på de redanetablerade skolorna, anför motionärerna.Vänsterpartiet föreslår vidare imotionen (yrkande 19) att ävenfolkhögskolor skall kunna anordna basår.En lägre utbyggnadstakt när det gällerkomvux och en annan fördelning avvuxenutbildningssatsningen mellan komvuxå ena sidan och folkbildningen å denandra förordas av imotion Fi118 (yrkandena 10 och 11). Föratt kvalitetskraven skall kunnauppfyllas och utbildningsanordnarna fårimliga planeringsförutsättningar börenligt motionärerna endast 10 000 nyapermanenta platser inom komvux inrättasår 1997 och resurser för studiemedelanvisas i motsvarande grad. Motionärernavill att skallanvisas för utöverregeringens förslag till nya permanentaplatser på folkhögskolor och särskilthos studieförbunden.I motion Fi126 av ochKenth Skårvik (fp) erinras om attkulturministern i ett pressmeddelande ianslutning till proposition 222 lyftfram kulturens betydelse för tillväxtoch regional utveckling. Motionärernaefterlyser konkretiseringar ipropositionen av sådana satsningar somspeciellt avser kulturområdet. Deföreslår att det inom den särskildavuxenutbildningssatsningen även skall fåingå arbetsskapande kulturprojekt.Utbildningsutskottet har i sitt yttrandeöver den ekonomiska vårpropositionen(prop. 1995/96:150, yttr. UbU6y)tillstyrkt regeringens där framfördaförslag såvitt avserutbildningssatsningens omfattning.Utbildningsutskottet ser ingen anledningatt nu (UbU7y) göra någon annanbedömning. Vad gäller folkhögskolan ochstudieförbunden noterar utskottet attregeringen tydligt har markerat attkommunerna inom ramen förvuxenutbildningssatsningen skall kunnaanlita olika utbildningsanordnare, bl.a.såväl folkhögskolor som studieförbundoch enskilda utbildningsanordnare. Dethar enligt utbildningsutskottets meningstort värde att kommunerna på detta sättdels får den helt övervägande delen avansvaret för vuxenutbildningssatsningen,dels får frihet att välja denorganisation och utnyttja deutbildningsanordnare som är effektivastoch som bäst svarar mot målgruppernasbehov och de lokala förutsättningarna,vilka självfallet varierar mellankommunerna.Med hänvisning till vad det anförtförordar utbildningsutskottet attfinansutskottet avstyrker motionernaFi116 (v) yrkande 18 samt Fi118 (kds)yrkandena 10 och 11. Till yttrandet harfogats en avvikande mening frånKristdemokraternas företrädare.Vad avser yrkande 19 i motion Fi116 (v)utgår utbildningsutskottet från attkommunerna skall kunna utnyttjafolkhögskolor även för att anordnabasår. Något tillkännagivande om dettaär därför inte behövligt, varförfinansutskottet bör föreslå attriksdagen avslår yrkandet.Även kulturutskottet behandlar ochavstyrker i sitt yttrande (KrU12y)motionerna Fi116 (yrkandena 18 och 19)och Fi118 (yrkande 11). Vid yttrandethar fogats avvikande meningar frånVänsterpartiets och behandlar vidare motionFi126 av och (). villframhålla att utbildningssatsningensyftar till att ge sådana vuxnaarbetslösa och anställda som saknartreårig gymnasiekompetens möjlighet attskaffa sig denna kompetens. En viktigdel i satsningen är att motivera ochväcka intresse för utbildning, t.ex.genom orienteringskurser, pröva på-kurser och aktiv rekryteringsverksamhetbland studieovana. Det bör åvilakommunerna och utbildningsanordnarna attfinna de bästa och mest effektivaverksamhetsformerna. Med det anfördaavstyrker kulturutskottet motionen.Finansutskottet som vill understrykavikten av att utnyttja folkbildningens,inte minst studieförbundens, kapacitetatt nå ut till de människor som ärarbetslösa eller korttidsutbildade tarsamma ställning till motionerna somutbildnings- och kulturutskotten ochavstyrker därför bifall till motionernaFi116 (v) yrkandena 18 och 19, Fi118(kds) yrkandena 10 och 11 samt Fi126(fp).Särskilt utbildningsbidragRegeringen redovisar i proposition 222(avsnitt 6.7) sin avsikt att den 1 juli1997 införa ett särskiltutbildningsbidrag. Förslag härom kommeratt presenteras i budgetpropositionentill hösten. I nu förevarandeproposition anger regeringen attpersoner som ärarbetslösa bör ges möjlighet att underhögst ett studieår studera påmotsvarande grundskole- ellergymnasienivå med ett särskiltutbildningsbidrag på a-kassa/KAS-nivå.Anställda med heltids- ellerdeltidsanställning kan ges motsvarandemöjlighet, förutsatt att berörda lokalaparter har slutit avtal därarbetsgivaren åtar sig att som ersättarebereda plats åt en långtidsarbetslösinskriven vid arbetsförmedlingen.I motion Fi116 av m.fl.(v) begärs ett uttalande av omatt särskilt utbildningsbidrag skallutgå för hela den studietid som behövsför att kortutbildade och arbetslösapersoner skall kunna fullfölja sinastudier (yrkande 20). Det anförs imotionen att det är få människor som påett år kommer att hinna med att fågymnasiekompetens. I yrkande 22 i sammamotion föreslås att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjligheten förarbetslösa akademiker mednaturvetenskaplig eller tekniskgrundexamen att få särskiltutbildningsbidrag för attgenomgå praktisk-pedagogisk utbildning.För att bl.a. minska orättvisorna istudiefinansieringen enligt regeringensförslag bör nedre åldersgränsen förstudier via a-kassa höjas till ,föreslås det i motion Fi117 av BirgerSchlaug m.fl. (mp) (yrkande 60). Vidarebör enligt motionärerna den övre gränsenmed hänsyn till de äldre arbetslösasspeciella situation tas bort.Motion Fi127 av () utgårfrån den praxis som gäller förarbetslösa som bedriverbegränsat eget företagande. Den innebäratt ersättning inte utges omverksamheten i företaget överstiger 10timmar . Motionären pekar påatt detta leder till attdeltidsföretagare inte kommer attomfattas av vissa av de nya åtgärder somföreslås i propositionen. Förslagen börändras så att dessa personer inkluderas(yrkandena 1 och 2).Utbildningsutskottet nämner i sittyttrande (UbU7y), som svar på förslageti motion Fi116, andra former avstudiestöd som vuxenstuderande kan sökaefter att de studerat med det avregeringen föreslagna särskilda studiestödet. konstaterardärefter att det inte är berett attförorda en ändring av de villkor för detnu aktuella särskildautbildningsbidraget som regeringen harangivit i propositionen.Ej heller beträffande målgruppen ochdet ändrade syftet medvuxenutbildningssatsningen ärutbildningsutskottet berett att ställasig bakom motionärernas förslag om attinom ramen för den nu aktuellasatsningen bereda arbetslösa akademikermöjlighet att genomgå en praktisk-pedagogisk utbildning.Med det anförda föreslårutbildningsutskottet att finansutskottetavstyrker bifall till yrkandena 20 och22 i motion Fi116 (v). Finansutskottetbör därjämte enligt utbildningsutskottetföreslå att godkänna vadregeringen anfört om syftet med ochmålgrupp för den särskildautbildningssatsningen i den mån det inteberörts i utbildningsutskottetsyttrande.Vad beträffar åldersgränsen harutbildningsutskottet inget att erinramot de åldersgränser som anges ipropositionen varför yrkande 60 i motionFi117 (mp) bör avstyrkas.Slutligen föreslår utbildningsutskottetatt även motion Fi127 (fp) i berördadelar bör avstyrkas.Vid yttrandet har fogats en avvikandemening från de grönasföreträdare.Arbetsmarknadsutskottet tar i sittyttrande (AU6y) upp motion Fi127(yrkandena 1 och 2) vari frågan omrätten till arbetslöshetsersättning förarbetslös deltidsföretagareaktualiseras. Arbetsmarknadsutskottethänvisar till att frågan omfattas av detuppdrag Utredningen om ersättning vidarbetslöshet och omställning (ARBOM)har. Utredningens arbete bör inteföregripas varför motionsyrkandena böravstyrkas.Finansutskottet avstyrker, i likhet medutbildningsutskottet, motionerna Fi116(v) yrkandena 20 och 22 och Fi117 (mp)yrkande 60. I likhet med såvälutbildningsutskottet somarbetsmarknadsutskottet avstyrkerfinansutskottet motion Fi127 (fp)yrkandena 1 och 2.Barntillägget i svuxaI motion Fi118 (kds) föreslås attriksdagen beslutar att barntillägget idet särskilda vuxenstudiestödet förarbetslösa, svuxa, återinförs (yrkande12).Utbildningsutskottet menar i sittyttrande (UbU7y) att bör avslådetta yrkande med hänvisning tillberedningen av (SOU 1996:90) förslag. Till yttrandethar fogats en avvikande mening frånKristdemokraternas företrädare.Finansutskottet instämmer iutbildningsutskottets ställningstagandeoch avstyrker därmed motion Fi118 (kds)yrkande 12.HögskoleutbyggnadenRiksdagen har tidigare beslutat omtillfälliga utbildningssatsningar inomhögskolan (senast prop. 1995/96:150,yttr. UbU6y, bet. FiU10, rskr. 304).Dessa kommer /97 att omfatta10 650 helårsplatser. godkändevid samma tillfälle regeringens förslagatt låta den tillfälliga satsningenavlösas av en permanent utbyggnad med 30000 utbildningsplatser under perioden1997-1999. Denna kommer att påbörjashösten med 15 000utbildningsplatser, en nettoökning med 4350 platser jämfört med /97.Till skillnad från vad som anfördes iproposition 1995/96:150 - attytterligare 10 000 platser bordetillkomma - bör enligt vadregeringen nu anför i proposition 222(avsnitt 6.8) de återstående 15 000platserna tillkomma först . Ipropositionen (s. 6.30) redovisarregeringen sin bedömning rörandefördelningen av de 30 000 platsernamellan universiteten och högskolorna.Kristdemokraterna föreslår i motionFi118 att högskoleutbyggnaden begränsastill 22 500 platser i stället för avregeringen föreslagna 30 000 (yrkande9). Motionärerna pekar på risken för attkvaliteten blir lidande vid en alltförsnabb utbyggnad. bör därförtillkomma endast 7 500 platser.Utbildningsutskottet noterar i sittyttrande (UbU7y) att regeringen - föratt ge utrymme för en god planering avden fortsatta expansionen - har ändratsitt förslag från den ekonomiskavårpropositionen (prop. 1995/96:150) omtakten i expansionen. I stället för attytterligare 10 000 platser skalltillkomma och ytterligare 5 000platser planerar regeringen nuatt samtliga 15 000 ytterligare platserskall tillkomma först . har anförti sitt yttrande över vårpropositionen(yttr. 1995/96:UbU6y s. 8) spelarHögskoleverkets bedömning avhögskolornas arbete medkvalitetsutveckling en viktig roll vidbeslut rörande den högre utbildningen.Verket har också till uppgift att stödjaoch främja arbetet vid universitet ochhögskolor med att förbättraverksamhetens kvalitet.Utbildningsutskottet anser inte attriksdagen bör motsätta sig regeringensplan för expansionen och förordar därföratt finansutskottet avstyrker motionFi118 (kds) yrkande 9. Till yttrandethar en avvikande mening fogats avKristdemokraternas företrädare.Finansutskottet instämmer iutbildningsutskottets ställningstagandeoch avstyrker därmed motion Fi118 (kds)yrkande 9.Kvalitet i utbildningenFrågan om bibehållen kvalitet iutbildningen mot bakgrund av denföreslagna satsningen tas upp iytterligare tre motionsyrkanden (jfryrkande 9 i motion Fi118 (kds) ovan).Att ständigt beakta utbildningarnaskvalitet bör enligt motion Fi121 avBeatrice m.fl. (m) vara denavgörande utgångspunkten såväl förtidpunkten för en fortsatt utbyggnad somför fördelningen av platser mellanlärosäten. Det är minst likaviktigt att öka examinationsfrekvensensom att forcera fram nya platser. Ettuttalande av härom begärs imotionen (yrkande 5).Även i motion A49 av m.fl.(m) framförs att utbyggnaden skall skemed beaktande av utbildningens kvalitet(yrkande 34). I syfte att ge företrädeåt kvalitetsinvesteringar, t.ex. vadavser lärarkompetens och utrustning, börenligt motionärerna ett särskiltkvalitetsanslag inrättas.I motion Fi123 av m.fl.(fp) föreslås att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av attutbildningssektorn präglas av kvalitet,mångfald och långsiktighet (yrkande 11).Ett långsammare tempo i självautbyggnaden kan accepteras, om det ärnödvändigt för att behålla kvaliteten.Utbildningsutskottet erinrar i sittyttrande (UbU7y) om att det tidigareunder innevarande vid ett partillfällen har behandlat motionsledesframförda yrkanden liknande dem som nuär för handen. Vid sin beredning av dens.k. tillväxtpropositionen (1995/96:25),i vilken regeringen hade aviserat sinavsikt att permanenta denhittillsvarande av arbetsmarknadsskälpågående satsningen på utbildning, ochmed anledning av en i anslutning tillpropositionen väckt motion utgickutskottet när det gäller de kvalitativavillkoren för en utbyggnad av den högreutbildningen från att de uppmärksammasav regeringen i kommande förslag omutbyggnad (1995/96:UbU2y). Frågor omkvaliteten i utbildningen aktualiseradesåterigen motionsledes med anledning avregeringens s.k. vårproposition(1995/96:150) med förslag till beräkningav utgiftsområdena 15 och 16(1995/96:UbU6y). Utbildningsutskottethänvisar i nu förevarande sammanhangtill vad det tidigare anfört i frågan.Utbildningsutskottet ställer sig intebakom förslaget om ett särskiltkvalitetsanslag. All verksamhet inomhögskolan är underkastad bestämmelsernai 1 kap. högskolelagen (1992:1434) därdet föreskrivs att verksamheten skallavpassas så att en hög kvalitet nås,såväl i utbildningen som i forskningenoch det konstnärliga utvecklingsarbetet.Det är en gemensam angelägenhet förhögskolornas personal och studenternavid högskolorna att de tillgängligaresurserna utnyttjas effektivt för atthålla en hög kvalitet i verksamheten(4 §).Utbildningsutskottet föreslårsammanfattningsvis att finansutskottetavstyrker bifall till motionerna. Tillyttrandet har fogats en gemensamavvikande mening från Moderatasamlingspartiets, Folkpartietliberalernas och avstyrker i likhet medutbildningsutskottet motionerna Fi121(m) yrkande 5, Fi123 (fp) yrkande 11 ochA49 (m) yrkande 34.Forskningsområden av särskild betydelseför SverigeI motion A49 (m) anförs att forskningenmåste hålla högsta kvalitet för attSverige skall kunna möta deninternationella konkurrensen (yrkande37). Motionärerna föreslår attregeringen säkerställer att en bredprocess inleds genom vilken universitet,högskolor och företag söker definieravilka forskningsområden, inriktningaroch villkor i övrigt som är av särskildbetydelse för och svenskaföretags utveckling, liksom vilkaområden där har särskildamöjligheter att hävda en position iforskningsfronten. I yrkandet talas detom en särskild utredning.Utbildningsutskottet noterar i sittyttrande (UbU7y) att utredningenNyttiggörande av forskningsresultat,samverkan näringsliv-högskola, NYFOR, (N1995:10) överlämnade sitthuvudbetänkande Samverkan mellanhögskolan och näringslivet (SOU 1996:70)till regeringen. Utredningen behandlarutförligt frågor som rör exempelvisnäringslivets behov av högskolan ochhögskolans uppgift att samverka mednäringslivet. Utredningens betänkande,som remissbehandlas,kommer att ingå i underlaget förforskningspropositionen i september.Utbildningsutskottet utgår från attfrågor av den art som motionärerna härtar upp kommer att behandlas iforskningspropositionen, varförfinansutskottet bör föreslå attförevarande yrkande avslås av riksdagen.Till yttrandet har fogats en avvikandemening från Moderata samlingspartietsföreträdare.Finansutskottet gör sammaställningstagande till förslaget somutbildningsutskottet, och motion A49 (m)yrkande 37 avstyrks därmed.Utbytet mellan högskolor och näringslivI motion Fi117 (mp) yrkande 53 begärsatt som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ökat deltagande frånuniversitet och högskolor i form avservice till och samarbete med denoffentliga tjänstesektorn och detprivata näringslivet.I sitt yttrande (UbU7y) erinrarutbildningsutskottet om det nyligenavlämnade utredningsbetänkandetSamverkan mellan högskolan ochnäringslivet (SOU 1996:70), i vilketNYFOR-kommittén framför ett antalförslag för att underlätta ett samspelmellan högskolan och näringslivet.Utbildningsutskottet konstaterar att defrågor som motionärerna tar upp heltnyligen har utretts och utgår från attde kommer att närmare behandlas avregeringen i forskningspropositionen ochbudgetpropositionen. Med hänvisninghärtill bör, enligtutbildningsutskottets mening,finansutskottet avstyrka motionen. Tillyttrandet har en gemensam avvikandemening fogats av de grönasoch företrädare.Finansutskottet gör ingen annanbedömning än utbildningsutskottet,varför motion Fi117 (mp) yrkande 53avstyrks.Stiftelsehögskolan i motion Fi128 (m) yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statens avtalmed Stiftelsen utbyggnaden av InternationellaHandelshögskolan (IHH). Motionärenåberopar vad regeringen i propositionenanför om ytterligare platser (600) tillhögskolan och finner som det endarimliga att utbyggnaden av IHH enligtavtalet med staten (100 platser årligenunder ) ligger utöver nytillskottet .Regeringen har i proposition 222redovisat sin bedömning rörandefördelningen av de 30 000 platsernamellan universiteten och högskolornaunder . Av dessatillförs Stiftelsen iJönköping 600 platser.Utbildningsutskottet har i sitt yttrande(UbU7y) inget att erinra mot attregeringens slutliga förslag i höstensbudgetproposition utarbetas ihuvudsaklig överensstämmelse medsammanställningen i propositionen.Motionen bör enligt utbildningsutskottetavslås av . Till yttrandet harfogats en avvikande mening från Moderatasamlingspartiets företrädare.Finansutskottet gör från sinautgångspunkter ingen annan bedömning änutbildningsutskottet och avstyrkerdärmed motion Fi128 (m).Individuella utbildningskontonI fyra motioner tas frågan om personligautbildningskonton upp. Motionärerna imotion Fi121 av m.fl. (m)begär ett uttalande av om vadi motionen anförts om sådana konton förvuxnas utbildning (yrkande 3) ochhänvisar till motion A49 (m) yrkande 36,där ett system med personligautbildningskonton närmare utvecklas. Ettlikartat förslag framförs avKristdemokraterna i motionerna Fi118(yrkande 13) och A46 (yrkande 8).Utbildningsutskottet erinrar i sittyttrande (UbU7y) om att det vid tvåtillfällen tidigare under innevaranderiksmöte har behandlat motionsyrkandenmed förslag om en ordning medindividuella utbildningskonton och dåavstyrkt dem (1995/96:UbU2y och 6y).Studiestödsutredningen har tillregeringen överlämnat sittslutbetänkande (SOU 1996:90)Sammanhållet studiestöd. Regeringensöverväganden och förslag med anledningav det betänkandet bör avvaktas, enligtutbildningsutskottet, innan riksdagenuttalar sig om formerna för ett framtidastudiestödssystem. Till yttrandet har engemensam avvikande mening fogats frånModerata samlingspartiets, Folkpartietliberalernas och avstyrker i sittyttrande (SkU13y) från sinautgångspunkter motionerna A49 (m), Fi118(kds) och Fi121 (m) i här aktuelladelar. Till yttrandet i denna del harfogats avvikande meningar från Moderatasamlingspartiets och gör ingen annanbedömning än utbildnings- ochskatteutskotten och avstyrker därmedmotionerna A46 (kds) yrkande 8, A49 (m)yrkande 36, Fi118 (kds) yrkande 13 ochFi121 (m) yrkande 3.BetygskompletteringI proposition 222 (s. 6.15) angerregeringen att kommunerna inom ramen förden nu aktuellavuxenutbildningssatsningen får enskyldighet att genomföra prövning förden som vill skaffa sig ett formelltbetyg utan att ha gått en kurs.Prövningen skall kunna ske avgiftsfritt.I motion Fi116 (v) begärs etttillkännagivande av tillregeringen om att även gymnasieskolanselever skall ges möjlighet attbehörighets- eller konkurrenskompletterabetyg utan att behöva erlägga någonavgift (yrkande 17).Utbildningsutskottet har i sitt yttrande(UbU7y) inget att erinra mot vadregeringen anfört om kommunernasskyldighet. Vad avser motionsförslagethänvisas till gällande bestämmelser påområdet varefter det avstyrks.Finansutskottet har från sinautgångspunkter ingen anledning att göranågon annan bedömning änutbildningsutskottet och avstyrkerdärmed motion Fi116 (v) yrkande 17.Nationell skolpengRiksdagen bör, föreslås det i motion A49(m), hos regeringen begära förslag omett system med nationell skolpeng isyfte att konkurrensutsätta skolan(yrkande 32). En förutsättning för attgöra skolan mer variationsrik är attfristående skolor garanteras godaarbetsmöjligheter. En full frihet kanfrämjas genom introduktion av ennationell skolpeng som går till deskolor, fristående och kommunala, somförmår tillgodose elevers och föräldrarsönskemål. Formerna för systemet börutvecklas skyndsamt, så att det kanintroduceras ,anför motionärerna.Utbildningsutskottet avstyrker motioneni här aktuell del med hänvisning tillatt det sedan behandladeett likartat yrkande väckt med anledningav den ekonomiska vårpropositionen(prop. 1995/96:150, mot. 5,UbU6y) och utgår från att förevarandeyrkande innefattar samma grundläggandeförändring såvitt avser kommunernasansvar för skolans finansiering som detdå aktuella yrkandet.