bet · GK01KrU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Ett sådant samspel kan enligtutskottets mening innebära inte endastanpassning utan även kontrast ochdialog.- Intresset för hög kvalitet inomarkitektur, formgivning och offentligmiljö bör stärkas och breddas.Goda resultat förutsätter en bredmedverkan från alla dem som deltar iskapandet av vår miljö och ett levandeintresse hos en bred allmänhet. Stat,kommuner, landsting,utbildningsväsendet, folkbildningen,näringslivet, enskilda och institutionermed ansvar inom områdena bör stimuleratill att frågorna debatteras offentligtoch att intresset och kunskapen ökar.- Offentligt och offentligt stöttbyggande, inredande och upphandling börbli förebildligt i sina kvalitetskrav.Hur staten, landstingen och kommunernaoch deras olika bolag bygger ochförvaltar sina egna byggnader ochmiljöer liksom hur inredningar ochbruksföremål väljs är specielltbetydelsefullt. Här framgår tydligtvilka prioriteringar som offentligainstanser gör samt deras inställningtill kvalitetsfrågor. Det gäller intebara utformningen och förvaltningen avoffentliga byggnader av högt symbolvärdesom riksdags- och regeringsbyggnader,kommunalhus, domstolsbyggnader,universitet, museer och liknande utanockså de vardagliga arbetsmiljöerna,sjukhusen, trafikmiljöerna och inteminst skolorna. Att ställa krav på ochstimulera till en höjning av kompetensenoch kvalitetsmedvetandet hos deoffentliga beställarna är en viktigfråga.- Svensk arkitektur och formgivning börutvecklas i ett fruktbartinternationellt samarbete.Sveriges ökade internationella kontakteroch förpliktelser gör det nödvändigt attdelta i, påverka och inspireras av vadsom händer utomlands också inomarkitektur- och formgivningsområdet. Attse den egna arkitekturen ochformgivningen i ljuset av andra ländersarbete ger ovärderliga insikter omsjälvvalda begränsningar och icke anademöjligheter.I motion Kr13 (kd) yrkande 11 hemställsatt ledstjärnan i handlingsprogrammetför arkitektur och formgivning bör varamedmänskligt ansvar, brukbarhet,uthållighet och ekologi. Närhandlingsprogrammet utformas är detviktigt att hänsyn tas till människorsbehov. Estetiska och praktiskakvaliteter bör komplettera varandra ibyggande och formgivning. Ett ekologisktbyggande ger en hälsosam miljö somhåller länge.I motion Bo534 (v) yrkande 1 tillstyrksatt ett arkitekturpolitiskthandlingsprogram utarbetas. Motionärernabetonar vikten av att arkitekturen sättsin i sitt samhälleliga sammanhang. Detkrävs också en översyn av de finansiellaaspekterna, framför allt förbostadsbyggandet. Handlingsprogrammetbör förankras i hembygdsförbund ochstadsdelsföreningar. Vidare framhållermotionärerna möjligheten att inom densärskilda vuxenutbildningssatsning somstartar vidareutbildaarbetslösa från byggbranschen,arkitekter, ingenjörer, hantverkarem.fl., i ny och nygammal teknik och ibyggnadsrenovering med miljövänligaförtecken (yrkande 4).Utskottet anser att de önskemål somframförs i motion Kr13 (kd) om särskildhänsyn till faktorer som medmänskligtansvar, brukbarhet, uthållighet ochekologi i handlingsprogrammet förarkitektur och formgivning bör blitillgodosedda mot bakgrund av vadregeringen anfört i kulturpropositionen.Med utgångspunkt i de begreppmotionärerna anger, har regeringenframhållit att det är angeläget attsäkerställa hög kvalitet i den byggdaoch formade miljön med utgångspunkt imänniskans behov av väl fungerande,konstnärligt genomarbetade ochstimulerande omgivningar. Vidare harregeringen understrukit attfunktionella, tekniska, ekonomiska,miljömässiga, sociala och estetiska kravskall tillgodoses. Utskottet anser attnågot särskilt uttalande av riksdageninte är påkallat varför motionsyrkandetavstyrks.Utskottet anser mot bakgrund av vad somanförts i kulturpropositionen att detinte heller är påkallat med ettuttalande från om attarkitekturen skall sättas in i sittsamhälleliga sammanhang då regeringen isin programförklaring inför arbetet medhandlingsprogrammet för arkitektur ochformgivning tagit upp ett stort antal, idetta betänkande återgivna,samhällsaspekter på nyskapandet,gestaltningen, formgivningen ochbevarandet av den byggda och avmänniskor formade miljön. Utskottetanser att den storavuxenutbildningssatsningen, lika väl somannan utbildning på gymnasienivån ochutbildning inom högskolan, bör kunna gemånga arbetslösa tillfälle att bådeaktualisera sina gamla kunskaper införett återinträde på arbetsmarknaden ochatt skaffa sig nya kunskaper som blirtill nytta i ett mera ekologiskt ochhållbart byggande med hänsyn tagen tillkulturarvet. Sådan verksamhet finnsockså inom arbetsmarknadsverksamheten,t.ex. i form av byggnadshyttor.Utskottet har i det föregående redovisatnya satsningar inom utbildningsområdetpå arkitektur och design. Motionen är idessa delar tillgodosedd. Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottetmotion Bo534 (v) yrkandena 1 och 4.10.4 ÅtgärderRegeringen redovisar slutligen deåtgärder den kommer att vidta för sindel för att föra arbetet med den närmareutformningen av handlingsprogrammetvidare.En interdepartemental tjänstemannagruppmed uppgift att bevaka och initieraregeringskansliets frågor med anknytningtill arkitektur och formgivning harinrättats. Därmed ges förutsättningarför att frågorna skall få en samlad ochkraftfull behandling inomregeringskansliet. Behov av översyn avde lagar och förordningar som påverkararkitekturområdet, t.ex. plan- ochbygglagen och lagen om offentligupphandling, särskilda uppdrag tillolika myndigheter att redovisa hur deverkar eller avser verka för att främjakraven på en kvalitativt god ochkonstnärligt stimulerande miljö,konsekvensbedömningar av olika statligabidrag och stimulansåtgärder liksominformationssatsningar av olika slag ärexempel på frågor som bör behandlas.Internationellt samarbete ocherfarenhetsutbyte mellan i första handde nordiska länderna skall eftersträvas.Resultatet av arbetet kommer fortlöpandeatt rapporteras till riksdagen.Regeringen anser att det är viktigt attstaten markerar formgivningsområdetsbetydelse för både kultur och näringslivoch stärker viljan att få till ståndlångsiktiga satsningar. Frågan ombehovet av ett statligt designråd samtdess relation till redan existerandeintressenter på området kommer attbehandlas i samband med regeringensvidare arbete med handlingsprogrammetför arkitektur och formgivning.Boverket har fått i uppdrag avregeringen att analysera vilken rollplan- och bygglagen (1987:10) har spelatavseende bristande arkitektoniskkvalitet i den byggda och anlagdamiljön. Om finner att lageneller dess tillämpning har påverkatkvaliteten i negativ riktning skallförslag lämnas till åtgärder som kanleda till att ökad hänsyn tas tillarkitektonisk kvalitet.Lagen (1992:1528) om offentligupphandling har kritiserats, bl.a. avarkitekter och ingenjörer. Kritikenhandlar främst om att EG:stjänsteupphandlingsdirektiv på ettofullständigt sätt införlivats i densvenska lagen. I jämförelse med EG-direktivet har i den svenska lagen bl.a.kvalitetsaspekter och estetiskakriterier för bedömning nedtonats. Mångahävdar att detta leder tillupphandlingar i vilka kriteriet lägstapris överbetonats på bekostnad avöverväganden om långsiktig kvalitet ochekonomi. Regeringen avser att noga följafrågorna och överväga behov av åtgärder.Utskottet välkomnar en diskussion avfrågor som rör hänsynstagande till deestetiska och kvalitetsmässigaaspekterna vid upphandling inomarkitektur- och formområdena.Motsvarande frågor kan också varaaktuella inom andra delar avkulturområdet.Den interdepartementala arbetsgruppenKultur i skolan som tillsattes 1995 harbl.a. till uppgift att arbeta med frågorsom rör skolan som kulturmiljö. Hurlandets skolbyggnader och skolgårdar ärutformade påverkar barns och ungdomarslivskvalitet, liksom deras inställningtill betydelsen av en omsorgsfullutformning av den fysiska miljön. Godaexempel på skolor som satsat påutveckling av arbetsmiljön bör lyftasfram.Arkitektutbildningen är kortare (4,5år) i än i övriga länder inomden Europeiska unionen, därutbildningens längd varierar mellan femoch . Många hävdar att enförlängning av utbildningen skulle gemöjlighet till fördjupning i såvälgestaltningsfrågor som arkitektens rolli plan- och byggprocessen.I budgetpropositionen för år 1997föreslår regeringen ökade satsningar pådesign och arkitektur, såsom resurserför 50 nya helårsstudenter inom områdetdesign och en påbyggnadsutbildning om 40poäng för fem helårsstudenter förarkitekter, konstnärer och tekniker förkonstnärlig gestaltning av vägar, broaroch övriga trafikmiljöer. Församarbetsprojekt inom designområdetmellan de konstnärliga och de tekniskautbildningarna och näringslivet föreslåsatt anslås förde kommande tre budgetåren.Enligt motion Kr4 (mp) yrkande 29 börett tillägg göras i (1987:10) som innebär att kommunen kanstoppa byggandet av hus som inte ärvackra nog. Motionärerna hänvisar tillatt den norska plan- och byggnadslageninnehåller en s.k. skönhetsparagraf. Deanser att vad som sägs ikulturpropositionen om att kvalitets-och skönhetsaspekter inte skallunderställas kortsiktiga ekonomiskaöverväganden bör stärkas genom denföreslagna kompletteringen av plan- ochbygglagen.I XII kap. 74 § p. 2 plan- ogbygningsloven (1985:77) stadgasföljande.Kommunen skal se til at ethvert arbeidsom omfattes av lovens § 93, blirplanlagt og utfört slik at der etterkommunens skjönn tilfredsstellerrimelige skjönnhetshensyn både i segselv og i forhold til omgivelsene.Skjemmende farger er ikke tillatt ogkreves endret.Utskottet hänvisar till det uppdrag somgivits till att göra en översynav den svenska plan- och bygglagens(1987:10) roll för den byggda ochanlagda miljön och att komma med förslagtill åtgärder som kan leda till att ökadhänsyn tas till arkitektonisk kvalitet.Motionsyrkandet avstyrks därmed.I motion Kr8 (s) redovisas planer på attutvidga verksamhet bedriven vid SmålandsKonstarkiv i till ett centrumför konst och form benämnt SmålandsArena för Konst och Form i Norden.Verksamheten skall utvidgas till attomfatta både konst och industridesign.Konstnärer och formgivare skall därkunna mötas och få stimulans i sittskapande. Tillsammans medinternationella utställningar skalldetta skapa en kreativ miljö som gerinte endast utan en störreregion förutsättningar att ge sinamedborgare ett rikt immateriellt ochmateriellt liv. Staten bör stödjaverksamheten med medel underuppbyggnadsskedet och därefter tilldriften.Utskottet påminner om attkulturpropositionen innebär attsärskilda medel tillskjuts föruppbyggnaden av en basutställning iArkitekturmuseets nya byggnad iStockholm (se avsnitt 12.5.3) och attsärskilda medel tilldelas museeti som detta museumfår ett nätverksansvar för konsthantverkoch formgivning (avsnitt 12.5.4).Statliga medel går också, viaKulturrådet, till föreningen . Utskottet har i det föregåenderedovisat att regeringen anser att detär viktigt att staten markerarformgivningsområdets betydelse för bådekultur och näringsliv och stärker viljanatt få till stånd långsiktigasatsningar. Regeringen kommer attbehandla frågan om behovet av ettstatligt designråd samt dess relationtill redan existerande intressenter påområdet i samband med det fortsattaarbetet med handlingsprogrammet.Utskottet anser att detta fortsattaarbete får visa i vad mån andrasärskilda åtgärder för att stödjaformgivningen i landet är påkallade. Meddet anförda avstyrker utskottet motionKr8 (s).11 Bild- och formkonst (prop. 3 avsnitt13)11.1 Inriktningen på de framtidainsatserna för bild- och formkonsten(prop. 3 avsnitt 13.1)Regeringen anför inledningsvis attbildkonsten kanske är den mestnyskapande konstformen i dag.Bildspråket har dessutom fått en alltstörre betydelse somkommunikationsmedel. Bildkonsten hardock berörts minst av kulturlivetsregionalisering. Få länsmuseer har axlatden förväntade rollen som regionalakulturinstitutioner för bildkonsten. Desatsningar på detta som gjorts under1990-talet har fått liten effekt. Detminskade byggandet har fått effekt påbeställning av offentlig konst. Motbakgrund av det växande intresset förbild- och formkonsten, inte minst i denunga generationen, är det enligtregeringens uppfattning av stor vikt attdet skapas möjligheter för människoröver hela landet att få mötasamtidskonsten.Statens insatser inom området bild- ochformkonst bör syfta till att- fler får ta del av bild- ochformkonst av god kvalitet oavsett var debor i landet,- fler, särskilt barn och ungdomar,får möjlighet till eget skapande,- verksamheter inom samtidskonstenutvecklas och stärks,- konstnärlig kvalitet, mångfald ochutveckling främjas,- konstbildningens roll stärks,särskilt i regionerna,- bildkonsten intar en naturlig ochframträdande plats i den gemensammamiljön.Utbudet av kvalificerad bildkonst ärkoncentrerad till de trestorstadsområdena. Regeringen anför attMalmöregionen intagiten särställning när det gäller densamtida och internationella konsten.Moderna museet, med sina konsthistorisktsett betydande samlingar, flyttar in ien ny byggnad under Kulturåret 1998.Regeringen finner anledning att i dettasammanhang erinra om museets uppgifterinom samtidskonsten. Museet bör, vidsidan av sina museala uppgifter,återfinna sin tidigare roll somvägröjare, introduktör, debattforum ocharena för den samtida konsten.Möjligheten att möta nya strömningarinom bildkonsten bör öka i hela landet.Länsmuseerna bör därvid spela en viktigroll.11.2 Utställningsersättning (prop. 3avsnitt 13.2)Regeringen anför att många och bratillfällen att ställa ut har storbetydelse för den nyskapande konsten.Det behövs utställningsarrangörer, ävenutanför storstäderna, som visar dennyskapande konsten utan att främst setill konstverkens kommersiellabetydelse. Statens stöd tillkonstbildningsrörelsen har lett till ettbreddat konstintresse och enkvalitetshöjning av lokalautställningar. Statens insatser börinriktas på fortsatt kvalitetshöjningoch på att utveckla former för attintroducera konsten för nya grupper. Ibudgetpropositionen föreslår regeringenatt stödet till det konstbildande arbetesom bedrivs bl.a. inom ochFolkrörelsernas konstfrämjande skallökas med . Ökningenavser utställningsersättning tillkonstnärer inom bild- och formområdet.Denna fråga tar utskottet upp senare ibetänkandet vid behandlingen av anslagetBidrag till bild- och formområdet(avsnitt 19.5).11.3 (prop. 3 avsnitt13.3)Regeringen tar först upp frågan om konsti lokaler för statlig verksamhet.Regeringen anser att Statens konstrådbör bekosta fast konst endast om man kanräkna med att statlig verksamhet kommeratt bedrivas i lokalerna under lång tid.Konstrådet skall kunna finansieraförvärv av fast konst som överlåts tillbolag om lokalerna är avsedda för ettlångsiktigt bruk av staten. Ansvaret förförvärv och utplacering av lös konst börkvarstå hos skall enligt regeringensuppfattning även kunna göra insatser iandra gemensamma miljöer än sådana somär avsedda för statlig verksamhet. Dennautvidgning av uppgifterbehandlar utskottet i det följande(avsnitt 11.4).11.4 En bredare insats för konstnärliggestaltning av den gemensamma miljön(prop. 3 avsnitt 13.4)I budgetpropositionen för år 1997föreslår regeringen att det bidrag somBoverket disponerar för konstnärligutsmyckning i bostadsområden skallupphöra och att skalltillföras förmedverkan vid konstnärlig gestaltning avolika slags samhällsmiljöer, t.ex.skolor, fritidslokaler, torg- ochgaturum, lokala service- ochaffärscentrum, trafik- ochindustrimiljöer. Stor vikt bör även ifortsättningen läggas vidbostadsmiljöer, liksom vid miljöer därbarn och ungdomar vistas. Regeringenföreslår i kulturpropositionen attriksdagen skall godkänna vad regeringenförordar om en vidgad uppgift förStatens konstråd, nämligen att görainsatser även i andra gemensamma miljöeräven sådana som är avsedda för statligverksamhet.Enligt motion Kr260 (m) yrkande 10 idenna del bör statens uppgifterrenodlas. Därför bör Konstrådetsuppgifter inte utvidgas på föreslagetsätt.Utskottet har inte något att erinra motatt får den vidgade uppgiftsom föreslås i kulturpropositionen ochföreslår att med avslag påmotion Kr260 yrkande 10 i denna delgodkänner regeringens förslag i dennafråga. Utskottet behandlar i detföljande under anslaget Konstnärliggestaltning av den gemensamma miljön(avsnitt 19.2) frågan om överföring avmedel från till Konstrådet.I motion Kr230 (m) hemställs om endecentralisering av Konstrådetskonstinköp till lokala museer för attgynna mångfalden vid statens konstinköp.Utskottet vill erinra om attKonstrådets upphandling sköts av etttiotal projektledare, som är regionaltfördelade över landet och har storöverblick över landets konstliv.Konstförvärven sker i nära samråd medlokalbrukarna. Utskottet avstyrkerförslaget i motion Kr230 om överförandeav inköpsuppdraget till lokala museer.I motion Kr4 (mp) yrkande 30 hemställsatt som sin mening gerregeringen till känna att avbyggkostnaderna skall användas tillestetisk utformning och konstnärligutsmyckning vid ny- och ombyggnad avoffentliga lokaler, hyresbostäder ochbostadsrätter.Utskottet delar regeringensuppfattning, vilken uttrycks ikulturpropositionen, att de statligakonstinköpen snarare bör grundas på enkulturpolitisk bedömning än att kopplastill nivån på det statliga byggandet viden given tidpunkt, särskilt om byggandethar liten omfattning. Dock bör avden totala byggkostnaden kunna vara ettrimligt riktmärke vid konstnärligutsmyckning av enskilda byggobjekt.Vidare vill utskottet framhålla att detinte skulle vara en framkomlig väg attfå en bättre estetisk utformning av ny-och ombyggnader genom att ange en exaktprocent av byggkostnaderna att användastill den estetiska utformningen. Det fårförutsättas att byggherrar ocharkitekter strävar efter att låtabyggprojekten i sin helhet genomsyras avomtanke om den estetiska utformningen,materialvalet, detaljernas utformningm.m. utan att det sätts upp mål för hurstor - eller liten - del av kostnadernasom skall avse arbetet med utformningenav byggobjektet. Utskottet avstyrkerdärmed motion Kr4 (mp) yrkande 30.Enligt motion Kr283 (c) yrkande 27 bören procent av infrastruktursatsningarnagå till konstnärlig utsmyckning ochutformning av de byggda miljöerna.Riksdagen bör göra ett principuttalandeav denna innebörd som skall gälla allaoffentliga investeringar inomkommunikationsområdet.Utskottet erinrar om att Konstrådetdeltar i den konstnärliga utsmyckningenav byggnader i samband medinfrastruktursatsningar, t.ex. avjärnvägsstationer och statligaflygplatsbyggnader. Utskottet har i detföregående tillstyrkt att fårett vidare uppdrag och att Konstrådetskall kunna medverka vid konstnärliggestaltning även av andrasamhällsmiljöer än lokaler för statligverksamhet, dock i första handbostadsmiljöer och miljöer där barn ochungdomar vistas.Det torde vara svårt att vidutformningen av trafikmiljöer avgränsasärskilda medel avsedda för arbetet medutformningen. I stället bör alla som ärinbegripna i arbetet med att utforma nyaoch gamla miljöer vid vägar, järnvägarm.m. ha en sådan insikt och kunskap attomsorgen om miljöernas utformning ingårsom en naturlig del i planeringen,projekteringen och genomförandet.Utskottet erinrar om att regeringen iårets budgetproposition beräknarpermanenta resurser under utgiftsområde16 för en påbyggnadsutbildning om 40poäng för arkitekter, konstnärer ochtekniker för konstnärlig gestaltning avvägar, broar och övriga trafikmiljöer.Utskottet vill också nämna att destatliga trafikbolagen t.ex. genomförarkitekttävlingar inför stora byggen.Nyligen har en internationell tävlingavgjorts om utformningen av Banverketsplanerade järnvägsbro över iStockholm. Utskottet kan inte tillstyrkaatt en sådan regel som föreslås imotionen skall införas för de statligamyndigheterna och bolagen påtrafikområdet. bör avslåmotion Kr283 (c) yrkande 27.11.5 av nutidasvensk konst i utlandet (NUNSKU) (prop.3 avsnitt 5)Regeringen föreslår att Nämnden förutställningar av nutida svensk konst iutlandet (NUNSKU) skall avvecklas ochatt nämndens uppgifter skall övertas avModerna museet inom Statens konstmuseer.Utskottet föreslår att riksdagengodkänner det som regeringen förordar omNUNSKU.11.6 Nationellt uppdrag inomsamtidskonsten (prop. 3 avsnitt 13.6)Regeringen betonar vikten av att detlokala konstlivet i landet vitaliserasoch får kontakt med nya strömningar inomsamtidskonsten. I detta sammanhang harModerna museet ett självklart nationelltutvecklingsansvar. Denna uppgift börfullgöras i nära kontakt medinstitutioner och konstnärer i ochutanför landet. Ett systematisktsamarbete bör etableras mellan Modernamuseet och regionala institutioner medhög kompetens inom området samtidskonst.I syfte att utveckla ett sådantkvalificerat samarbete föreslårregeringen att ett tidsbegränsatnationellt uppdrag inrättas inom områdetsamtidskonst.Regeringen avser att ge konsthalldet nationella tidsbegränsade uppdragetinom samtidskonsten. En huvuduppgift förMalmö konsthall bör vara att verka föratt internationella konstutställningarav hög kvalitet förs till ochvisas på så många platser som möjligt ilandet. skall fungerasom samordnare i ett systematisktsamarbete mellan ochMalmöområdets konstinstitutioner.Utskottet tillstyrker att riksdagengodkänner det som regeringen förordar omtidsbegränsat nationellt uppdrag inomområdet samtidskonst.11.7 Slöjd för barn och ungdomar (prop.3 avsnitt 13.7)Enligt regeringens bedömning harerfarenheterna av försöksverksamhetenmed rikskonsulent i hemslöjd för barnoch ungdom varit positiva. Ipropositionen anförs att satsningar pådessa grupper, utifrån deras olikabehov, måste bedrivas målmedvetet ochlångsiktigt. För att arbetet skall kunnafortsätta föreslår därför regeringen attdet statliga stödet till rikskonsulenteni hemslöjd för barn och ungdom på görs permanent.Frågor om medelsanvisning m.m.behandlar utskottet i ett senare avsnitti detta betänkande (avsnitt 19.4).12 Kulturarvet (prop. 3 avsnitt 14)12.1 InledningRegeringen anför att de genomgripandeförändringar som präglat samhället desenaste decennierna har föranlett statenatt genomföra satsningar för attkulturarvet i större utsträckning skallkunna bevaras och förmedlas. skett genom lagstiftning och nyamedel till olika typer av verksamhetersamt genom stöd till denprofessionalisering av sektorn som bl.a.det ökade samarbetet med andra delar avsamhället krävt. Kulturarvets ställningi samhället har därför stärkts ochmedvetenheten om dess betydelse har ökat(prop. s. 126).12.2 Inriktningen på de framtidainsatserna för kulturarvet (prop. 3avsnitt 14.1)Regeringens bedömning innebär attstatens insatser bör syfta till att- jämna ut de skillnader som finnsmellan olika grupper av människor närdet gäller bevarandet av och tillgångentill kulturarvet,- stärka intresset för kulturarvet ochmedvetenheten om dess betydelse församhället.Bl.a. anges att de centrala uppgifternai arbetet med kulturarvet är att bevaraoch förmedla. Under de senastedecennierna har de professionelltverksamma inom sektorn blivit fler. Stödi den allmänna opinionen och engagemanghos föreningar och enskilda kommer dockalltid att behövas, oavsett hur välorganiserad och är.Samarbetet mellan sektorn ochallmänheten måste därför ständigtvidgas. Kulturarvspolitiken skall taansvar både för kunskapen om ochtolkningen av kulturarvet och härigenommedverka till ett ansvarsfulltanvändande. Staten har - anförs det - enformande roll för kulturarvet genombl.a. den lagstiftning som finns förkulturmiljön och myndighetsarkiven ochdet insamlingsarbete som de statliga ochstatsfinansierade museerna utför.Utskottet har inte något att erinra motregeringens bedömning.I detta sammanhang behandlar utskottettvå motioner, nämligen motion Kr208 (s)och motion Kr264 (c), som båda syftartill att staten skall stödja inrättandetav en tjänst som länshembygdskonsulent ivarje län.Utskottet vill inledningsvis erinra omden nära koppling som finns mellanhembygdsrörelsen och de regionalamuseerna, som ofta övertagithembygdsrörelsens samlingar. I flertaletlänsmuseer är hembygdsrörelsenrepresenterad i styrelserna. I en dellän ger länsmuseerna visst stöd tillhembygdsföreningarnas arbete.