bet · GJ01TU19 · 1996-05-23 00:00:00 — Utbildningsutskottetavstyrker således motion 1995/96:T51yrkande 7 och godkänner vad regeringenanfört under detta avsnitt.IT-baserade läromedel för skolan ochinformationssystem på utbildningsområdetRegeringen anmäler i propositionen sinavsikt att skapa ett nätverksbaseratnationellt resurscentrum för att främjaoch stimulera framväxten av IT-baseradeläromedel eller s.k. läromedia. Detnationella resurscentrumet bör baseraspå befintliga organisationer, t.ex.universitet och högskolor och kommunalaresurscentra. med sittuppdrag att utveckla Skoldatanätet börmedverka i uppbyggnaden.Vidare avser regeringen att uppdra åtSkolverket och attutveckla ett informationssystem påutbildningsområdet. Uppdraget skallgenomföras i samråd med ,och för utbildning ochkompetens.I motion 1995/96:T51 (m) yrkande 6ifrågasätts skapandet av ett statligtresurscentrum för IT-baserade läromedel.Motionärerna hävdar att ett sådantcentrum kan hämma den utveckling påområdet som bedrivs inomnäringslivet och universitetsvärlden.Likaså ställer sig motionärernatveksamma till utvecklandet av ettinformationssystem påutbildningsområdet. De anför bl.a. attarbetet med Skoldatanätet redan avkastatinformation för skolväsendet.Motionärerna framför i sammanhangetockså invändningar mot regeringensförslag att ett IT-körkort införs. Dettaskulle få till effekt att IT:saura av något svårt bibehålls, anför de.Regionala resurser bör enligt motion1995/96:T54 (s) tas till vara vidbildandet av det nationellaresurscentrumet för IT-baseradeläromedel. Motionärerna framhåller att iBlekinge län finns både kompetens ocherfarenhet när det gäller utveckling avsådana läromedel.Utbildningsutskottet konstaterar närdet gäller resurscentrumet för IT-baserade läromedel att det inte är frågaom en ny fysisk etablering utan omsammankoppling av olika nätverk, t.ex.vid universitet och högskolor ochkommunala resurscentra. I sistnämndaavseende kan även regionala resurser tastill vara. Med hänvisning härtillavstyrks motion 1995/96:T54.Utskottet instämmer med regeringen attdet är angeläget att stödjakompetensuppbyggnaden kring produktionav IT-baserade läromedel genom ettnätverksbaserat nationellt resurscentrummed uppgift bl.a. att erbjuda rådgivningoch medverka i utveckling av innehålloch miljöer i näten.Utskottet har inte heller något atterinra mot att olika informationskällorpå utbildningsområdet skall kunnakopplas samman i ett informationssystem.I frågan om examination för ett s.k. IT-körkort noterar utskottet att arbetetmed detta drivs av iSverige, vilket omnämns i propositionen.Trafikutskottet bör med godkännande avvad regeringen förordat avstyrka motion1995/96:T51 yrkande 6.Vuxenutbildning m.m.En utveckling av skolan till ettkunskapscentrum mitt i byn , angerregeringen, är ett bra sätt att breddatillgången till teknik och kunskap. Ävendatorteken spelar här en viktig roll.Enligt motion 1995/96:T57 (c) yrkande 8finns det betydande vinster att göra medett mer flexibelt utnyttjande av ochsamordning mellan datortek och skola.Vid inrättande av datortek bör detdärför alltid sökas lösningar sommöjliggör att en större grupp än de somdirekt berörs av datorteken får tillgångtill dessa. Dock betonas i motionen attskolans behov av modern datautrustninginte enbart kan lösas genom detta.Utbildningsutskottet erinrar om attdatortek infördes fr.o.m. den 1 juli1995 för arbetslösa ungdomar i åldern 20- som ett led i arbetet med attutveckla till ett ledande landinom informationstekniken. Kommunerna ärhuvudmän för verksamheten. Syftet meddatortek är att arbetssökande skallkunna få möjlighet att lära sig användainformationsteknik som ett hjälpmedelinom olika yrken och verksamheter.Enligt ett förslag underArbetsmarknadsdepartementets huvudtiteli proposition 1995/96:150 Ekonomiskvårproposition med förslag tillriktlinjer för den ekonomiska politiken,utgiftstak, ändrade anslag /96, m.m. bör datortekenöppnas även för personer som har fyllt25 år.Utskottets ser positivt på enutveckling av samarbetet mellan skolor,bibliotek och datortek i syfte att skapakunskapscentra. Det får dock ankomma påkommunerna att bedöma i vilkenomfattning datorteken kan utnyttjas. Meddet anförda avstyrker utskottet bifalltill motionsyrkandet.I propositionen anförs att regeringenavser att ge i uppdrag att isamråd med berörda branscher utvecklanya yrkesinriktade kurser på IT-områdetinom gymnasieskolan och komvux. Det ärockså enligt regeringen naturligt attyrkesinriktade utbildningar inom IT-området kan ingå i försöksverksamhetenmed kvalificerad eftergymnasialyrkesutbildning.Det bör enligt motion 1995/96:T57 (c)yrkande 9 vara en självklarhet attyrkesinriktade utbildningar inom IT-området skall ingå i försöksverksamhetenmed kvalificerad eftergymnasialyrkesutbildning. Detta bör somsin mening ge regeringen till känna.Utbildningsutskottet anser inte att detföreligger några motsättningar mellanmotionsyrkandet och vad som förordas ipropositionen. Utskottet föreslår atttrafikutskottet med godkännande avregeringens planerade åtgärd avstyrkermotion 1995/96:T57 yrkande 9.Frågan om de lågutbildades situation närdet gäller användningen avinformationsteknik tas upp i motion1995/96:T56 (v) yrkande 5. Motionärernapekar på att lågutbildade ofta är deförsta som avskedas när den nya teknikenslår ut jobb. De har också ofta svårtatt tillgodogöra sig de positivaeffekterna av en mer allmän användningav IT i samhället, en situation som dedelar med dyslektiker och synskadade.Regeringen bör särskilt se över dessagruppers möjligheter till användande avden nya tekniken, anser motionärerna.Utbildningsutskottet har sammauppfattning som motionärerna att det ärviktigt att gruppen vuxna lågutbildadeges förutsättningar att lära siginformationsteknik. Här har denkommunala vuxenutbildningen liksomstudieförbund och folkhögskolor ettsärskilt ansvar för att vuxna inteställs utanför informations- ochkunskapssamhället utan får kunskaper omIT. Regeringen avser också, som meddelasi propositionen, att avsätta särskildamedel tillfolkbildning på IT-området.När det gäller dyslektiker ochsynskadade hänvisar utskottet till attregeringen avser att uppdra åtHandikappinstitutet att i samråd medberörda myndigheter och organisationerutarbeta ett förslag till IT-program medinriktning på funktionshindrade ochäldre personer (prop. s. 77 f.).Utbildningsutskottet anser inte attmotionsyrkandet bör föranleda någotriksdagsuttalande utan föreslår atttrafikutskottet avstyrker detsamma.Enligt motion 1995/96:T52 (kds) yrkande10 bör staten lyfta fram exempel påanvändningen av IT för att påskynda ochunderlätta integreringen av IT isamhället. På t.ex. bör liggaett ansvar för att sprida information omlyckade IT-satsningar i skolor.Utbildningsutskottet konstaterar attdet ingår i uppdrag pådataområdet att sprida information om IT-satsningar och ge beskrivande exempel pådatoranvändning i skolan, vilketutskottet har redovisat i detföregående. Därutöver bör nämnas attUngdomens IT-råd har lämnat ettdelbetänkande till regeringen ochmänniskor (SOU 1996:32) som lyfter fram34 exempel på bra användning avinformationsteknik (IT) bland barn ochungdomar. Motionsyrkandet bör inteföranleda någon åtgärd utanavstyrkas.Högre utbildning och forskningI propositionen anmäls att regeringenavser att uppdra åt varje universitetoch högskola att redovisa etthandlingsprogram för användning av ITinom utbildning och forskning.Regeringen kommer vidare att övervägaytterligare insatser om 15 miljonerkronor för att främja den pedagogiskaanvändningen av IT inom den högreutbildningen.Ett tillkännagivande av riksdagenbegärs i motion 1995/96:T57 (c) yrkande11 om att regeringen bör ta initiativtill ökad forskning om pedagogik ochmetodik för datorbaserad undervisning.Utbildningsutskottet tar fasta på vadregeringen anfört i propositionen om attsärskilda forskningsresurser - 5miljoner kronor av sammanlagt 15 - skallavsättas inom pedagogikämnet medinriktning på användning av IT iundervisningen. Motionsyrkandet bör medhänvisning härtill avstyrkas.Utskottet har inte något att invändamot vad regeringen anfört omhandlingsprogram och ytterligareinsatser för att främja den pedagogiskaanvändningen av IT.Regeringen anför i propositionen attSwedish () är en nationell tillgång som börkunna utnyttjas av ännu fler, t.ex. inomhela biblioteksväsendet. Länsbibliotekenoch inte minst folkbiblioteken bör gesförutsättningar att spela en roll sominformationscentraler och förmedlare avIT-kunskaper. Det är därför ettnationellt intresse att även läns- ochfolkbiblioteken får tillgång tillInternet, t.ex. genom SUNET. För attSUNET skall kunna utvecklas och spela enfortsatt viktig roll för IT-utvecklingenskall styrningen och finansieringen sesöver liksom riktlinjerna för anslutningav nya användare. Enligt regeringen börsjälvfallet en utveckling av SUNET skeså att dess ursprungliga syfte - attbetjäna universitet och högskolor - ävenfortsättningsvis tillgodoses.Avslag på regeringens förslag om en nyroll för SUNET yrkas i motion1995/96:T51 (m) yrkande 8. Motionärernamenar att SUNET:s roll är att varaInternetleverantör åt högskolevärldenoch att därutöver verka som ettnationellt kunskaps- och kompetenscenterav yppersta slag. Biblioteken gynnasbäst av de kommersiellaInternettjänsternas framväxt och av ettnära samarbete med kommuner och skolor,anser de.Också i motion 1995/96:T52 (kds)yrkande 9 görs invändningar motregeringsförslaget. SUNET kommer enligtmotionen att behöva uppgraderasbetydligt för attfylla universitetens och högskolornasbehov. Att i ett sådant läge öppna SUNETför kommunala biblioteks trafik ansermotionärerna vore olyckligt.Motsatta synpunkter anförs i motion1995/96:T57 (c) yrkande 10. Enligt dennabör användningen av SUNET breddas ochregeringen aktivt sträva efter attansluta alla skolor till SUNET. Ettlikartat yrkande, att skolor skall kunnaanslutas till SUNET, framställs i motion1995/96:T58 (fp) yrkande 2 i denna del.Utbildningsutskottet har inhämtat attuniversitetsdatornätet SUNET byggts uppi ett samarbete mellan universitet ochhögskolor i syfte att ge högskolornatillgång till nationell ochinternationell datakommunikation. SUNETskall erbjudauniversitet och högskolor de tjänstersom dessa efterfrågar inom främstdatakommunikationsområdet.Högskoleverket har sedan den 1 juli 1995det administrativa ansvaret för SUNET.Verket har i samråd med utsetten styrelse för SUNET och delegerat åtdenna att leda verksamheten. På detinternationella planet samarbetar SUNETmed övriga nordiska länder iorganisationen . SUNET:sverksamhet är till största delenanslagsfinansierad via den nationellahögskolemyndigheten. Organisationerutanför högskolan och nya högskolor somansluts får emellertid betala en avgift,om de vill använda sig av SUNET:stjänster.SUNET har ett eget fysiskt nät somutgår från Kungl. Tekniska högskolantill olika universitet och högskolor.Det håller hög kapacitet och mycket godkvalitet. Enligt vad utskottet erfaritfrån och styrelseskulle en uppkoppling via SUNET tillInternet från ett stort antalfolkbibliotek och skolor begränsaSUNET:s handlingsfrihet i vad gäller attutveckla den tekniska strukturen. SUNETdrivs med minimala personella resurser,och det gör att SUNET inte heller kan geadekvat stöd till alla nya användare somofta har begränsad IT-kompetens. Dethävdas från verket och styrelsen att deerbjudanden som finns från dekommersiella Internetoperatörerna imånga fall kan ge dessa nya användare enväl fungerande anser för sin delatt expansionen av IT-användningen viduniversitet och högskolor liksom inombiblioteks- och skolväsendet motiveraratt en översyn görs av såväl SUNET:sstyrning och finansiering somanslutningen av nya användare. Utskottetvill dock betona att det är av betydandevikt att universiteten och högskolornafår fortsatt tillgång till hög kapacitetoch kompetens inomdatakommunikationsområdet.Med det anförda föreslårutbildningsutskottet att motionerna1995/96:T51 yrkande 8, 1995/96:T52yrkande 9, 1995/96:T57 yrkande 10 och1995/96:T58 yrkande 2 i denna del avstyrks avtrafikutskottet.Regeringen anmäler i propositionen attHögskoleverket skall få i uppdrag att isamråd med m.fl.utarbeta ett förslag till ettforskningsinformationssystem medInternet som informationsbärare. Måletär att nå ett väl utbyggt ochöverblickbart system över hela landet år1998.Utskottet har inget att erinra häremot.DistansutbildningFlera motioner tar upp frågor omdistansutbildningen och angelägenhetenav en utbyggnad av denna.Enligt motion 1995/96:T51 (m) yrkande 9bör en betydande del av det företagsstödsom utbetalas till inlandomvandlas till en bred satsning på IT-baserad distansutbildning, riktad tillsamma område. En sådan satsning skullekunna tjäna som pilotprojekt för en merallmän utveckling av teknik ochpedagogik för distansutnyttjande.Motionärerna vill att regeringen snarastskall återkomma till med ettkonkret förslag. Förslaget bör ta tillvara den utvecklingskraft somprogramvaruföretagen besitter och förenadenna med det offentligautbildningsväsendets uppenbarautvecklingsbehov.Regeringen bör enligt motion1995/96:T57 (c) yrkande 12 återkommatill med förslag om hurhögskolans utbud av distansutbildningskall kunna förbättras. Motionärernaframhåller att endera bör högskolornakompenseras extra för distansutbildningeller bör staten ålägga högskolorna attviss del av utbildningsuppdragen skallske som distansutbildning.Genom lärosalar för bredbandigkommunikation med högskolor och enalltmer nätbaserad undervisningmöjliggörs enligt motion 1995/96:T52(kds) yrkande 8 en kraftigt utbyggddistansutbildning.Utbildningsutskottet erinrar om attregeringen genom beslut i maj 1995tillkallat en utredning omdistansmetoder i utbildningen, den s.k.Distansutbildningskommittén. Enligtdirektiven för kommittén (dir. 1995:69)har denna till uppgift att föreslååtgärder som kan främja användningen avdistansmetoder inom främstvuxenutbildningen och högskolan.Kommitténs huvuduppgift är att föreslåen strategi som långsiktigt främjarutvecklingen i hela landet av demöjligheter till distansutbildning somIT erbjuder. En annan uppgift är attbereda och till regeringen lämna förslagtill beslut om bidrag tilldistansutbildningsprojekt. Isammanhanget kan nämnas attDistansutbildningskommittén i skrivelsei till regeringen (Utbild-ningsdepartementet) föreslagit attbidrag skall utgå om sammanlagt 45miljoner kronor till ett fyrtiotalutvecklingsprojekt inom högskolan. Likamycket vill kommittén att regeringenskall dela ut tilldistansutbildningsprojekt inomföretagsutbildning, vuxenutbildning ochfolkbildning.Utskottet anser att resultaten avkommitténs arbete med utvecklingen avdistansutbildning bör avvaktas, varförmotionerna 1995/96:T51 yrkande 9,1995/96:T52 yrkande 8 och 1995/96:T57yrkande 12 bör avstyrkas.I motion 1995/96:T56 (v) yrkande 10förespråkas utvecklandet av ett folk-universitet enligt Open University-modellen, dvs. en universitetsutbildningpå distans med lokal förankring ochkommunikation via moderna medier.Utbildningsutskottet vill påminna om attregeringen budgetproposition(prop. 1994/95:100, bil. 9) framhöll attmöjligheterna borde prövas att skapaförutsättningar för ett öppet svensktfolkuniversitet med ett brettutbildningsutbud som når mångamänniskor. Därvid borde erfarenheternafrån det brittiska Open Universitystuderas. Detta uttalande har återgettsi direktiven tillDistansutbildningskommittén. Utskottetutgår från att kommittén kommer attpröva frågan. Också motion 1995/96:T56yrkande 10 bör därmed avstyrkas.Stockholm den 25 april 1996På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), TorgnyDanielsson (s), (), MargittaEdgren (fp), (), (), MajléneWesterlund Panke (s), (), (), IngerDavidson (kds), () och ().Avvikande meningarStrategier för användningen avinformationsteknik i skolan1. (), (), UlfMelin (m) och () anser att den del avutbildningsutskottets yttrande sombörjar med Utskottet har frånUtbildningsdepartementet och slutar med i denna del bort ha följande lydelse:Utbildningsutskottet har erfarit attregeringen kommer att ge ettförnyat och fortsatt uppdrag bl.a. ifråga om utvecklingen av Skoldatanätetoch av användningen av IT sompedagogiskt hjälpmedel i skolan.Utskottet vill betona att uppdraget ävenbör innefatta att förstärkeroch utvidgar sitt arbete medSkoldatanätet. Projektet måstetillförsäkras resurser under minst femår till. Användningen av IT måste ocksåpå ett helt annat sätt än komma ini de olika utvecklingsprojekt somSkolverket bedriver.Med det anförda anserutbildningsutskottet att trafikutskottetbör föreslå att med bifalltill motion 1995/96:T51 yrkande 5 ochmed avslag på motion 1995/96:T58 yrkande2 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vadutbildningsutskottet anfört.2. () anser dels attden del av utbildningsutskottetsyttrande som börjar med Med detanförda och slutar med bör avstyrkas bort ha följande lydelse:Utbildningsutskottet anser, i likhetmed vad som anförs i motion 1995/96:T52yrkande 7, att skolan behöver enövergripande vision och ett konkret målför att kunna kraftsamla inför de storatekniska förändringar som IT-användningen innebär. Visionen bör varaatt varje individ i all slagsundervisning skall kunna utvecklas tillsin fulla individuella potential genominteraktion med lärare, studiekollegeroch tekniska hjälpmedel. Som konkret målbör gälla att alla elever som år 2010fyller skall ha kunskaper ochfärdigheter som minst motsvarar godkäntstudieresultat efter slutfördagymnasiestudier. Detta bör medbifall till motionsyrkandet som sinmening ge regeringen till känna.dels att den del avutbildningsutskottets yttrande sombörjar med Utbildningsutskottethänvisar till och slutar med avtrafikutskottet bort ha följandelydelse:Enligt utbildningsutskottets mening ärdet viktigt att de fristående skolornaomfattas av den kommunala IT-strateginför skolan. De bör erbjudas likamöjligheter som de kommunala skolornaatt delta i genomförandet av planerna,och medlen som satsas av kommunen för ITbör också komma de fristående skolornatill del. bör föreslåatt med bifall till motion1995/96:T52 yrkande 6 som sin mening gerregeringen detta till känna.Lärarutbildning och fortbildning avlärare3. (), (), UlfMelin (m) och () anser att den del avutbildningsutskottets yttrande sombörjar med Enligt utskottets ochslutar med detta avsnitt bort haföljande lydelse:Utbildningsutskottet delarmotionärernas uppfattning att detsjälvklart åligger lärarhögskolorna attanvända modern informationsteknik iundervisningen av blivande lärare. Någraextra medel för utbildningsinsatser förlärarutbildare bör därmed inte utgå.Trafikutskottet bör föreslå riksdagenatt med bifall till motion 1995/96:T51yrkande 7 som sin mening ge regeringentill känna vad utbildningsutskottetanfört.IT-baserade läromedel för skolan ochinformationssystem på utbildningsområdet4. (), (), UlfMelin (m) och () anser att den del avutbildningsutskottets yttrande sombörjar med Utskottet instämmer ochslutar med yrkande 6 bort ha följandelydelse:Utbildningsutskottet anser, i likhetmed motionärerna, att ett statligtresurs-centrum för IT-baserade läromedelkan hämma den utveckling på området somi dag bedrivs såväl inom näringslivetsom inom universitetsvärlden. Områdetbör vara helt fritt för enskildainitiativ.Utskottet anser sig inte heller kunnagodkänna regeringens planer för ettsammanhållet informationssystem påutbildningsområdet. Det bör enligtutskottets mening ligga i allaintressenters egenintresse att göra sininformation allmänt tillgänglig. Vadgäller har arbetet medSkoldatanätet redan avkastat informationför skolväsendet.Utskottet ställer sig vidare heltavvisande till tanken på ett IT-körkort.Körkorten kan lätt upplevas som enpåtvingad aktivitet som inte på någotsätt underlättar IT-användningen utansnarare får till effekt att IT-teknikensaura av något svårt bibehålls.Vad utbildningsutskottet nu anfört börriksdagen med bifall till motion1995/96:T51 yrkande 6 som sin mening geregeringen till känna.Högre utbildning och forskning5. (), (), UlfMelin (m), ()och () anser att dendel av utbildningsutskottets yttrandesom börjar med Utbildningsutskottetanser för och slutar med avtrafikutskottet bort ha följandelydelse:Utbildningsutskottet delar denuppfattning om SUNET:s roll somframförts i motionerna 1995/96:T51 och1995/96:T52. SUNET bör främst varaInternetleverantör åt högskolevärldenoch därutöver verka som ett nationelltkunskaps- och kompetenscenter avyppersta slag. Det vore enligtutskottets mening olyckligt att i ettläge då IT-användningen expanderar viduniversitet och högskolor tillåta attett stort antal folkbibliotek och skolorfår ansluta sig till SUNET. Detta kommeratt kräva så mycket resurser -personellt och utrustningsmässigt - attuniversiteten och högskolorna riskeraratt drabbas hårt av dålig service, dåligtillgänglighet och kapacitetsbrister.Vad utbildningsutskottet här anfört börtrafikutskottet föreslå attmed bifall till motionsyrkandena som sinmening ge regeringen till känna.6. () och MargittaEdgren (fp) anser att den del avutbildningsutskottets yttrande sombörjar med anserför och slutar med av trafikutskottet bort ha följande lydelse:Utbildningsutskottet ser det sompositivt att regeringen i propositionenanger att SUNET bör kunna utnyttjas avännu fler, t.ex. inom helabiblioteksväsendet. Enligt utskottetsmening bör regeringen även aktivt verkaför att alla skolor skall kunna kopplasupp på SUNET. Därmed kan på siktunderlaget för finansiering av SUNETbreddas. Detta bör med bifalltill motionerna 1995/96:T57 yrkande 10och 1995/96:T58 yrkande 2 i denna delsom sin mening ge regeringen till känna.Distansutbildning7. (), (), UlfMelin (m) och () anser att den del avutbildningsutskottets yttrande sombörjar med Utskottet anser att ochslutar med bör avstyrkas bort haföljande lydelse:Utbildningsutskottet ställer sig bakomförslaget i motion 1995/96:T51 yrkande 9om att en betydande del avföretagsstödet till inland böromvandlas till en bred satsning på IT-baserad distansutbildning. Regeringenbör återkomma till medett konkret förslag som tar till varaden utvecklingskraft somprogramvaruföretagen har. Förslaget börockså beakta utvecklingsbehovet påområdet inom det offentligautbildningsväsendet. börtillstyrka motionsyrkandet och föreslåriksdagen att som sin mening geregeringen till känna vadutbildningsutskottet här anfört.8. () anser att dendel av utbildningsutskottets yttrandesom börjar med Utskottet anser att ochslutar med bör avstyrkas bort haföljande lydelse:Utbildningsutskottet konstaterar attdet nya resurstilldelningssystemet förhögskolan har inneburit attdistansutbildningen på flera hållminskat i omfattning. Detta hängersamman med att distansutbildninggenerellt sett är dyrare och attgenomströmningen är lägre än förreguljär utbildning. Utskottet anser attregeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag om hur högskolans utbud avdistansutbildning skall kunnaförbättras, i första hand genom atthögskolorna kompenseras extra fördistansutbildning. Detta bör riksdagenmed bifall till motion 1995/96:T57yrkande 12 som sin mening ge regeringentill känna.9. () anser att dendel av utbildningsutskottets yttrandesom börjar med Utskottet anser att ochslutar med bör avstyrkas bort haföljande lydelse:Utbildningsutskottet delaruppfattningen i motion 1995/96:T52yrkande 8 att en kraftigt utbyggddistansutbildning kan åstadkommas genomsatsningar på lärosalar med tillgångtill bredbandig datakommunikation medhögskolor. Utskottet föreslår attmotionsyrkandet tillstyrks och attriksdagen gör ett tillkännagivande tillregeringen i enlighet med vad som häranförts.10. (), (),(), (),(), Britt-MarieDanestig-Olofsson (v), () och ()anser att den del avutbildningsutskottets yttrande sombörjar med villpåminna och slutar med därmedavstyrkas bort ha följande lydelse:Utbildningsutskottet anser attmotionsyrkandet om att skapa ett öppetsvenskt folkuniversitet efter modell avdet brittiska är ettkonkret förslag som bör kunna realiserasutan att kommitténs förslag inväntas.Ett sådant folkuniversitet kan tjäna somen brygga mellan folkbildningen ochhögskolan.