bet · GK01AU2 · 1996-11-28 00:00:00 — Som skälanges att flertalet av de kvinnor som ärarbetslösa väljer annan väg tillsysselsättning än att starta eget,vilket är den verksamhet som NUTEKprioriterar.UtskottetUtskottet vill inledningsvis betonavikten av ett jämställdhetsperspektivvid utformandet av regionalpolitiken. Idetta ligger bl.a. att deregionalpolitiska stödens utformning ocheffekter fortlöpande bör utvärderas urett könsperspektiv. Detta är ocksåbakgrunden till regeringens uppdrag tillNUTEK, för vilka en redogörelse lämnatsi det föregående. Vidare vill utskottetpeka på de undersökningar till vilkapropositionen hänvisar och som går ut påatt det är fler kvinnor än män somdeltar i det lokala utvecklingsarbetet.Det är, menar utskottet, angeläget attdenna omständighet beaktas, särskilt motbakgrund av det regionalpolitiska måletom uthållig tillväxt.Med hänvisning till vad som harredovisats och anförts avstyrkerutskottet motion A432 (c) i nu berörddel.Beträffande motionsförslagen omresurscentrum för kvinnor vill utskottetinledningsvis erinra om det uppdrag somår 1995 gavs till länsstyrelserna attmedverka till bildande av sådana. Enligten redovisning i propositionen harresurscentrum - regionala eller lokala -nu etablerats i samtliga län; sammanlagthar anslagits förverksamheten.För stöd till dessa regionala ochlokala centrum finns ett nationelltresurscentrum, NRC. ochGlesbygdsverket har, som nämnts, lämnatett förslag till fortsatt verksamhetinnefattande ett handlingsprogram . Vidare har NUTEKlåtit genomföra en utvärdering av NRC:sverksamhet. Enligt propositionen avserregeringen att ta ställning till dennafråga . Utskottetanser att det är angeläget att avvaktaen sådan behandling och förutsätter attregeringen därefter återkommer tillriksdagen med förslag i denna fråga. Motdenna bakgrund avstyrks motionerna A410(mp, s, m, c, fp, v, kd), A428 (kd) ochA432 (c) i berörda delar.UtbildningMotionerModeraterna betonar i kommittémotionA418 (yrk. 7) betydelsen av att denintellektuella infrastrukturen kanutvecklas i alla delar av landet. Enmålmedveten satsning på kunskap skullekunna ersätta en stor del av dagensregionalpolitik. Ett virtuelltutbildningssystem bör byggas upp, somkan bidra till att avståndsgränsernaslutligt kan sprängas. Motionärernahänvisar till kravet om att medel idetta syfte skall reserveras under vissaanslag. (Detta krav behandlar utskotteti det följande. )Ett närbesläktat krav framförs i motionA411 (yrk. 3) av m.fl. (fp).Utbildningsnivån hos befolkningen blirallt viktigare för att en region skallkunna hävda sig. Människor kommer iframtiden att behöva utbilda sig mångagånger under sin livstid eftersomkunskap fort blir inaktuell. Av speciellvikt för landsbygden är utvecklande avdistansundervisning och nätverk. Överhuvud taget bör moderninformationsteknologi i större utsträckning utnyttjas i utbildningen, anförsdet.UtskottetKunskaps- och kompetensutveckling harunder utgjort ett alltviktigare inslag i regionalpolitiken.Ett antal åtgärder för att höja nivån påutbildningen i landet är beslutade,däribland en kraftig utbyggnad av denhögre utbildningen, särskilt vid demindre och medelstora högskolorna.Vidare vill utskottet erinra om den s.k.REKO-STAT-utredningens uppdrag om denstatliga sektorn, till vilket utskottethar hänvisat i det föregående. Det ärnaturligt att frågor om utbildningens -särskilt högskolans - regionalpolitiskabetydelse behandlas av utredaren. Medhänvisning härtill avstyrker utskottetmotionerna A418 (m) och A411 (fp) i nuaktuellt avseende.InfrastrukturMotionerModeraterna tar i sin motion A418 (yrk.6) särskilt fasta på infrastrukturensbetydelse för växtkraften i de ytstoraregionerna. Företagsetablering ochnäringslivets utveckling i övrigtförutsätter väl fungerandekommunikationer. Särskilt i dessaregioner är det viktigt att insatsergörs för att förbättra vägarnasbärighet, anförs det.Vänsterpartiet anför i motion A426(yrk. 1) att vinsterna av denavreglering som präglat den nyliberalatidsandan kommer att tillfallakonsumenterna endast i tätbefolkadelandsdelar. Ett finansieringssystem förden samhälleliga infrastrukturen så attden fungerar över hela landet behöverdärför utformas.UtskottetUtskottet delar motionärernasuppfattning om vikten av en fungerandeinfrastruktur för regional utveckling.Såsom anförs i propositionen kommerfrågan om transportstödets utformningatt ytterligare utredas, bl.a. medavseende på om flyg- och sjötransportersamt persontransporter ochtelekommunikationer skall inkluderas istödformen. Vidare erinras omKommunikationskommitténs (K 1995:01)arbete med en nationell plan förkommunikationerna i och ettunderlag för ett nytt trafikpolitisktbeslut; i ett delbetänkande (SOU1996:26) har bl.a. inriktningen avinfrastrukturen behandlats. Utredningenavses lägga fram sitt slutbetänkande den1 . Utredningen om översyn avlänsstyrelsernas roll inom områdenafordon, trafik och infrastruktur (K1996:02) väntas lägga fram sittslutbetänkande ; ettdelbetänkande (SOU 1996:142)Länsstyrelsernas roll iinfrastrukturplaneringen presenterades ioktober 1996. Med hänvisning härtill ochtill planerat utredningsarbete avstyrksmotionerna A418 (m) och A426 (v) iberörda delar.NäringslivPropositionenRegeringen refererar i propositionentill sin syn på behovet av en nyregional näringspolitik. Det hänvisastill de åtgärder som har vidtagits föratt möta detta behov och som harutvecklats i den s.k.sysselsättningspropositionen (prop.1995/96:222, bet. I den nuföreliggande propositionen aviserarregeringen sin avsikt att göra enkraftsamling för en sådan ny regionalnäringspolitik. I denna ingår bl.a. ettinitiativ till en bred samverkan i länenmellan ett stort antal aktörer. Dennasatsning, som benämns partnerskap, skallsamordnas och förankras avlandshövdingen i respektive län.Vidare föreslås att deregionalpolitiska stöden ytterligareinriktas mot sådana stödformer sombidrar till ekonomisk tillväxt.MotionSigge Godin m.fl. (fp) säger i motionA411 (yrk. 6) att företagarandan påmindre orter ofta utgör en del av denlokala kulturen. En politik som gynnarsmå företag är därför också en politiksom säkerställer möjligheter tillsysselsättning och utkomst ilandsbygden, anser motionärerna.UtskottetEn ny regional näringspolitik innebärbl.a. att variationer iförutsättningarna för företagsutvecklingsom finns i de olika delarna av landetbeaktas på ett helt annat sätt äntidigare. Utskottet utgår från att dettasynsätt kommer att vara styrande ianslutning till det s.k. partnerskapet.Detta går ut på att landshövdingarna isamtliga län skall samla alla berördaparter för att utifrån lokala ochregionala förutsättningar utarbeta ochgenomföra åtgärder som främjarsmåföretagsutveckling - däriblandkooperativt företagande -, tillväxt ochsysselsättning. Såvitt framgår avuppdraget till landshövdingarna skall ensektoröverskridande ansats tillämpas föratt låsta strukturer skall kunna brytasupp och idéer frigöras. Vidare skallåtgärderna utarbetas ur ettjämställdhetsperspektiv. Enförsta rapport skall presenteras senastden . Denna skallinnehålla uppgifter om planeradeåtgärder samt väl förankrade förslagtill regelförändringar. Därefterförutsätts resultaten redovisas varsjätte månad under perioden.Vidare vill utskottet peka på dettreåriga program försmåföretagsutveckling som riksdagennyligen har beslutat om och till vilket1 miljard kronor har anslagits (prop.1995/96:222, bet. En delegationmed uppgift att förbättratillväxtförutsättningarna för småföretaghar tillsatts . Dessuppgift är att identifiera problem ochföreslå åtgärder för att onödiga hinderför etablering av och tillväxt ismåföretag skall undanröjas. Motbakgrund av det anförda avstyrks motionA411(fp) i berörd del.EnergiproduktionMotionI motion A402 av () begärs ett tillkännagivande attvinstmedel från vattenkraftsproduktionskall återföras till bygder och län därvattenkraften produceras. Vinstmedlenskall kunna användas till investeringari infrastruktur, näringsliv ochforskning på högskolenivå, anförs det.UtskottetUnder en lång följd av år har riksdagenavslagit motionsförslag om vinstmedelfrån vattenkraftsproduktion med sammaeller liknande innebörd som den nuaktuella. uttalade utskottet(bet. 1994/95:AU13) som sin mening attdet är med hjälp av bl.a.regionalpolitiska insatser somskillnaden mellan de olika delarna ilandet skall utjämnas. Utskottethänvisade till att EG:s strukturfonderskulle möjliggöra ytterligare satsningarinom de olika målområdena. Utskottetfinner inte att något förhållande hartillkommit som ändrar denna ståndpunkt.Med det sagda avstyrks motion A402 (c).TurismMotionKristdemokraterna framhåller i sinmotion A428 (yrk. 17) att småskaliglandsbygdsturism - till skillnad frånturistnäringen i t.ex. fjällområden -inte har dragit nytta av deregionalpolitiska stöden. Goda exempelpå sådan bygdeturism bör lyftas fram,anser motionärerna och föreslår att ettnationellt programarbete för bygdeturismmed inriktning på marknadsföring ochproduktutveckling skall utarbetas.UtskottetUtskottet anser att det slags turism somberörs i motionen är väsentlig förutveckling och sysselsättning i flera avde regionalpolitiskt prioriteradeområdena. Turistdelegationen, sominrättades , har i sitthandlingsprogram betonat vikten av attvärden som natur och kulturarv särskiltbeaktas i samband med utvecklingen avturistnäringen. Vidare erinras om attinom ramen för det småföretagsprogramsom beslutade om (prop. 1995/96:222, bet. FiU15) medelhar anvisats till ändamål som främjarutvecklingen inom turism. Utskottet villockså erinra om de möjligheter tillfinansiering som erbjuds genom EG:sstrukturfondsprogram: flera av målenomfattar åtgärder inom turistnäringen.Mot bakgrund av vad som har sagtsfinner utskottet att förslaget inte börföranleda någon ytterligare åtgärd ochavstyrker motion A428 (kd) i berörd del.KulturMotionSigge Godin m.fl. (fp) framhåller imotion A11 (yrk. 4) att tillgången tillkultur är viktig för utvecklings- ochattraktionskraft inom landsbygden ochför att skapa en anda av kreativitet.Den del av länsanslaget som ärreserverad för projektverksamhet börinnefatta stöd till kulturella insatserpå landsbygden.UtskottetUtskottet stöder uppfattningen imotionen om att insatser inomkulturområdet är en viktig del i detregionala utvecklingsarbetet. godkända betänkande(1994/95:AU13) framhöll utskottet attdet ankommer på respektive länsstyrelseatt själv besluta om utnyttjande avlänsanslaget för dylika ändamål.Utskottet konstaterar att denna ordningbestår. Något uttalande av ärdärför inte påkallat.I proposition 1996/97:3 Kulturpolitikuppmärksammas särskilt åtgärder för attfå regional balans i det ekonomiska stödsom ges inom kulturens olikaverksamhetsområden. Kulturarvsfrågor är,sägs det t.ex., ofta en utmärktutgångspunkt när det gäller insatser föratt främja regional utveckling. följer frågor som gällerkultur i glesbygd, bl.a. i fråga om s.k.kulturfestivaler. Vidare vill utskotteterinra om möjligheten till stöd genomEG:s strukturfonder. I detta sammanhangkan hänvisas till ett uppdrag frånregeringen till Riksantikvarieämbetetatt löpande följa hur EG:sstrukturfondsprogram genomförs vadgäller kulturarvsområdet ochkulturturismen. Med hänvisning till vadsom anförts avstyrks motion A411 (fp) inu aktuell del.Lokalisering av statlig verksamhet, m.m.Organisation och lokalisering av statligverksamhetMotionernaCenterpartiet framför i motion A432(yrk. 3, 4, 10, 12-15, 34 och 35) en radförslag som helt eller delvis har sammasyfte, nämligen att öka statensstyrmöjligheter så att deregionalpolitiska målen uppnås. En av deviktigaste faktorerna för regionalutveckling är en fungerande basservice.I de fall ansvaret åvilar staten måsteman på ett bättre sätt än hittillsfullgöra sina skyldigheter. Vidare börstaten utöva ett mer aktivt ägaransvar istatliga verk, myndigheter och bolag.Ökat politiskt inflytande översektorsmyndigheterna anges somytterligare ett medel; det påminns om deeffekter som har uppkommit till följd avbolagisering, ändrad organisation istatliga myndigheter, utförsäljningeller annan överflyttning av statligauppgifter. Behovet av tydliga direktivtill myndigheter, verk och bolag påpekasliksom behovet av en helhetssyn för denstatliga verksamheten ur ett regionaltperspektiv. Varje beslut som påverkarden regionala balansen måste föregås aven konsekvensanalys. Ihelhetsperspektivet ligger också att delokala arbetsförmedlingsnämnderna måsteges klara mandat och att en merotraditionell användning av medel föratt möjliggöra lokalasysselsättningsbefrämjande åtgärder börprövas.Sigge Godin m.fl. (fp) erinrar i motionA411 (yrk. 5 och 8) om de försök sompågår för att finna nya former församordning av servicen i landsbygden. Deanser att ytterligare vägar bör prövasför att åstadkomma bevarad ellerförbättrad verksamhet. Förnyelse av denoffentliga sektorn är av betydelse ävenför landsbygdens utveckling, ärbudskapet. Noggranna konsekvensanalyserföre beslut om indragning av statligverksamhet bör göras; de statligaverkens regionalpolitiska ansvarbetonas.Vänsterpartiet kritiserar i motion A426(yrk. 3) den omstrukturering som hargenomförts inom statliga verk och bolag;det hänvisas till bl.a. regionaliseringinom som uppges ha lett tillallt sämre överensstämmelse med läns-eller samarbetsstrukturer. En samladstatlig strategi behövs för atteffektivitetsförluster skall kunnaundvikas. Beskrivningar och analyser avkonsekvenserna av regionaliseringarmåste genomföras. Med resultatet häravsom grund skall en samlad strategi förregionaliseringen av statlig verksamhetutarbetas. I motion Bo235 (yrk. 11) sägsatt bristen på konsekvensanalyser införregionala förändringar försvårarhanteringen på länsstyrelsenivå.Kristdemokraterna uttrycker i motionA428 (yrk. 3 och 4) sin uppfattning attdet bör ställas krav på att statensrepresentanter i statliga verk,myndigheter och bolag skall väga inregionalpolitiska aspekter ibeslutsfattandet. Krav påkonsekvensanalyser återkommer även idenna motion.Rune och ()anför i motion A431 (yrk. 1 och 2) attde senaste årens bolagiseringar ochmarknadsanpassningar har genomförts utantillräckliga analyser av följderna iolika delar av landet. Motionärernaanser t.ex. att avregleringen avflygtrafiken i huvudsak varit negativ.Analyser av de regionala konsekvensernamåste göras innan besluten fattas.Urban () efterlyser i motionA408 ett helhetsperspektiv påmyndigheternas regionalisering. Ettförsvårat samarbete mellan myndigheterhar ofta blivit följden av sådan ändradorganisation, vilket i sin tur har letttill effektivitetsförluster.Lena m.fl. (s) hävdar i motionA422 att den statligasammanslagningspolitiken är en omvändregionalpolitik; den ekonomiska vinstenkan ifrågasättas när alla konsekvenser -kostnader för resor, utvidgade lokaleretc. - har beräknats.Eva Flyborg och () sägeri motion A601 (yrk. 1 och 2) att deolika regionerna har inte getts sammaförutsättningar när det gäller såviktiga ting som lokalisering avstatliga verk och myndigheter; enutredning av de samhälleligakonsekvenserna av koncentration avstatliga verk och styrelser bör göras.UtskottetFörändringar i statsförvaltningen tarofta formen av ändringar avförvaltningens struktur. Några exempelär att uppgifter flyttas mellanmyndigheter, att nya myndigheter bildas,befintliga myndigheter bolagiseras,byter huvudman, slås ihop elleravvecklas. Vidare kan verksamhetendivisionaliseras. Ramarna för denberörda verksamheten ändras, ofta medlångtgående konsekvenser för medborgarnaoch de anställda. Myndigheternasmöjligheter att själva kunna bestämmaden egna organisationen har i många fallmedfört nya regio-nala indelningar. Intesällan är beslut om lokalisering av denändrade verksamheten ett väsentligtinslag.De fördelar som myndigheternassjälvbestämmanderätt medfört från mångautgångspunkter har inte alltid uppvägtde negativa effekter som har uppståttregionalt och lokalt. Det är därför avvikt att sådana effekter i förvägidentifieras och värderas.I en rad motioner berörs frågor somgäller organisation och lokalisering avverksamhet som bedrivs av statligamyndigheter, verk och bolag. Etthuvudtema är att negativa effekter frånregional synpunkt skall ha uppstått tillföljd av ändrade styrformer inomstatsförvaltningen. Detta har, menarmotionärerna, lett till bristandesamordning mellan verksamheterna ochdärmed även till utarmning lokalt ochregionalt när det gäller sysselsättningoch tillgång till service. Etthelhetsperspektiv på statligt styrdverksamhet är målet. Medel som föreslåsär bl.a. ökat ägaransvar i statligverksamhet, tydliga instruktioner tillbeslutsfattare i styrelser etc. samt enutredning om de samhälleligakonsekvenserna av geografiskkoncentration av myndigheter.I sitt av godkända betänkande(1991/92:AU13) om regionalpolitikenframhöll utskottet att regeringen vidbeslut om lokalisering av nyamyndigheter ingående bör prövaförutsättningarna för att välja annanlokaliseringsort än Stockholm.Regeringen utfärdade ettgenerellt direktiv (1992:50) förkommittéer och särskilda utredare vidomorganisation eller bildande av nyamyndigheter. Dessa innebär ett krav påatt övervägande om decentralisering ochlokalisering utanför Stockholmsregionenskall redovisas. Särskilt skall beaktashur förslagen påverkar sysselsättningenoch den offentliga servicen i olikadelar av landet. I den regionalpolitiskapropositionen 1994 (1993/94:140) Bygderoch regioner i utveckling, redovisarregeringen erfarenheterna från deutredningar som hade genomförts sedandirektivet utfärdats. Det konstaterasatt utredningarna uppvisar storavariationer i fråga om efterlevnaden.Vidare har revisorer nyligeni sin rapport (1995/96:4) Myndigheternaslokalförsörjning redovisat att demyndigheter som har tillkommit efter år1993 i huvudsak återfinns i ;regeringens följsamhet till riksdagensuttalanden om lokaliseringen av nyamyndigheter har varit begränsad, anförrevisorerna.I det föregående har redovisats dens.k. belysa de regionala konsekvensernaav avregleringar och bolagiseringar. Iuppdraget ingår att samråda medKommissionen om den statligaförvaltningens uppgifter ochorganisation. Denna har i sin tur tilluppgift (dir. 1995:93) att analysera omnuvarande former för organisation ochstyrning av statlig förvaltning ochverksamheter är ändamålsenliga iförhållande till de uppgifter och målsom fastlagts av regering och riksdag.Vidare skall kommissionen lämnasynpunkter på hur det långsiktigaarbetet med strukturförändringar i denstatliga förvaltningen bör bedrivas.Därutöver bör nämnas att Statskontoretav regeringen har getts i uppdrag attkartlägga hur regionerna påverkas avsysselsättnings- ochorganisationsförändringar inom statligamyndigheter; arbetet skall redovisas den1 som en bilaga till REKO-STAT-utredningen.Riksdagen har vid en rad tillfällenuttalat sig om allmänna principer försåväl om- som nylokalisering av statligverksamhet m.m. Utskottet finner att deöverväganden och slutsatser som harlegat till grund för riksdagensställningstaganden i dessa frågorfortfarande har aktualitet. Detta harkommit till uttryck bl.a. genom deförsvarspolitiska frågor som behandlasav . I proposition 1996/97:4Totalförsvar i förnyelse - etapp 2lämnas förslag som innebär en avvecklingav flygflottiljen i . Utskottethar i sitt yttrande (AU4y) framförtsynpunkter på de principiella frågor somregeringsförslagen väcker när det gällerde regional- och arbetsmarknadspolitiskaeffekterna av ett genomförande avgrundorganisationens omfattning ochförläggning.Utskottet vill ånyo understryka attvarje beslut om omlokalisering avbefintlig verksamhet eller lokaliseringav nya myndigheter bör föregås avnoggranna överväganden om möjlighetenatt i första hand placera dem i länscentrum eller vissa andra orter i elleri anslutning till nationellaregionalpolitiska stödområden.Alternativ lokalisering kan vara ortereller regioner där statlig verksamhetläggs ned eller som i övrigt är mindreväl försörjda med sådan verksamhet. fall bör en annan lokaliseringsortän övervägas. En utgångspunktskall dock vara att myndigheterna ävenefter en sådan lokalisering skall kunnautföra sina arbetsuppgifter effektivt.De möjligheter som står till buds attåstadkomma en bättre regional balansmåste så långt möjligt tas till vara.När det gäller effekterna avomstruktureringen av statlig verksamhetvill utskottet betona vikten av attbesluten föregås av kartläggningar,analyser och bedömningar avkonsekvenserna från regionalpolitiskutgångspunkt.Enligt utskottets uppfattning börfrågor om lokalisering av statligverksamhet som är av större vikt ellerpå annat sätt av principiellt intresseunderställas . Utskottetföreslår att till regeringenriktar ett tillkännagivande av dennainnebörd.Med hänvisning till vad utskottetanfört avstyrks berörda förslag imotionerna A408 (s), A411 (fp), A422(s), A426 (v), A428 (kd), A431 (s), A432(c), A601 (fp) och Bo235 (v) i den månde inte blivit helt eller delvistillgodosedda.Länsstyrelsernas roll i det regionalautvecklingsarbetetMotionerModeraterna instämmer i motion A418(yrk. 12) i vad regeringen anför omlänsstyrelsernas roll, nämligen attdessa på regional nivå skall hahuvudansvaret för att de av riksdagenfastställda regionalpolitiska målenuppnås. Stora krav på nytänkande hoslänsstyrelserna kommer dock att ställas,bl.a. i ett globalt perspektiv. Arbeteöver länsgränserna förutsätts samtidigt.Uppgiften att övervaka måluppfyllelsenbör tilldelas , vars kompetens närdet gäller att ha en helhetsbild överregionalpolitiken bör utnyttjas.Centerpartiet framhåller i motion A432(yrk. 16) det angelägna i attmöjligheterna till en samladlänsförvaltning prövas; avsikten är atten sådan skall ersätta dagens ordningmed sektorsvisa storregioner. I avvaktanpå bl.a. att försöksverksamhet medregionfullmäktige har utvärderats böringa förändringar i den statligaorganisationen genomföras; ettmoratorium bör därför gälla.UtskottetUtskottet delar den uppfattning somkommer till uttryck i motion A418 (m) omlänsstyrelsernas ansvar i fråga omregionalpolitiska mål. Ett nytt inslag ilänsstyrelsernas verksamhet är den bredasamverkan i länen med ett partnerskapmellan ett stort antal aktörer som harinitierats och som utskottet harredovisat i det föregående.I propositionen anmäls ett behov avförbättrade system för bedömning ochanalys av resultatet av länsstyrelsernasverksamhet i olika avseenden. Utskottetutgår från att regeringen vidtarerforderliga åtgärder i detta syfte. Iavvaktan på resultatet härav synesfrågan om övervakning av måluppfyllelseinte kräva någon åtgärd. Meddet nu anförda avstyrker utskottetmotion A418 (m) i aktuell del.Centerpartiets motion går ut på att ingaförändringar bör göras i den statligaregionala organisationen i avvaktan påbl.a. pågående beredningsarbete ochförsöksverksamhet. Utskottet har i detföregående redovisat arbete. Regeringen har iproposition 1996/97:36 Den regionalasamhällsorganisationen lagt fram förslagom en försöksverksamhet i vissa län sombl.a. berör länsstyrelsernas roll och enändrad regional ansvarsfördelning. Medhänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion A432 (c) i berörtavseende.Översyn av regionalpolitikenMotionerSigge Godin m.fl. (fp) begär i motionA411 (yrk. 10) ett tillkännagivande ombehovet av en parlamentarisk utredningför översyn av hela regionalpolitiken.Förutsättningarna har ändrats drastisktgenom medlemskap i och detär därför hög tid att få överblick överde krav och möjligheter detta innebärför , anförs det. Fördelningen avde samlade resurserna måste övervägasliksom möjligheterna att begränsabyråkratin. Ytterligare ett skäl ärbehovet av att omprövastödområdesindelningen; det kan intevara rimligt att en bygd tvingas varainplacerad i ett tillfälligt stödområdei , anförs det.Barbro m.fl. (mp) hänvisar imotion A430 (yrk. 3) till att EU-förespråkarna inför folkomröstningen ommedlemskap i framhöll de fördelar somett medlemskap skulle innebära för deeftersatta regionerna i . Detstöd som har kommit Sverigetill godo har inte varit lika effektivtsom om som icke-medlem självhade fördelat medel motsvarandemedlemsavgiften, anförs det. Ytterligareproblem är kravet på medfinansiering ochEG:s statsstödsregler.