bet · GK01SoU5 · 1996-11-14 00:00:00 — Läkemedelsförmåner och läkemedelsförsörjning m.m. I betänkandet behandlas regeringens proposition 1996/97:27 Läkemedelsförmåneroch läkemedelsförsörjning m.m. och 32 motionsyrkanden med anledning avpropositionen. I betänkandet behandlas också nio motionsyrkanden från denallmänna motionstiden 1996.Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ett nytt system förläkemedelsförmåner. Subventionen i det nya systemet riktas främst till personermed stora behov av läkemedel medan personer med mer sporadiska eller begränsadeläkemedelsinköp själva får göra en större egeninsats. Den enskildes samladeläkemedelsutgifter begränsas till . Hela detfastställda priset för förskrivna läkemedel betalas upp till en viss nivå,varefter subventionen införs och ökar i olika steg till en högsta gräns däravgiftsfriheten inträder. Det kommer att finnas ett fungerande system fördelbetalning av läkemedelskostnaderna på apoteken den 1 januari 1997.Egenkostnadstaket för besök i öppen hälso- och sjukvård föreslås bli 900 kr.För barn i samma familj föreslås gälla ett för barnen gemensamthögkostnadsskydd dels för läkemedel dels för besök i öppenvården.Utskottet ställer sig också bakom förslaget till lag om receptregister. I lagenfinns bestämmelser om ett nytt personregister som skall föras av Apoteksbolaget.Lagen anger i vilken omfattning data från recepten skall registreras på apotekenför att ligga till grund för debiteringar hos det betalningsansvarigalandstinget. Vidare finns bestämmelser om den medicinska uppföljningen. Apotekenkommer t.ex. att erbjuda receptkunderna en möjlighet att hålla reda påegenavgiften inom högkostnadsskyddet. Personnummer föreslås användas för attstyra betalningarna till rätt landsting. För andra ändamål föreslås personnummeranvändas endast efter samtycke av den enskilde. Frågan om samtycke tillregistrering av uppgifter bör enligt utskottet tas upp mellanläkaren/förskrivaren och patienten, anteckning görs på receptblanketten ochbekräftas på . Utskottet ser klara fördelar med register för medicinskuppföljning, bl.a. när det gäller att följa upp läkemedelsbiverkningar. Genomredan befintliga register har det på ett avgörande sätt varit möjligt att mätakvalitet och värdera effekter av olika behandlingsmetoder.Samtliga lagar föreslås träda i kraft . Kostnadsansvaret förläkemedelsförmånen, som finansieras inom den allmänna försäkringen,överförs dock till landstingen den 1 januari 1998.Till betänkandet har fogats 24 reservationer. I proposition 1996/97:27 om Läkemedelsförmåner och läkemedelsförsörjning m.m.föreslår regeringen () - efter hörande av Lagrådet - attriksdagen antar i propositionen framlagda förslag till- lag om högkostnadsskydd vid köp av läkemedel m.m.,- lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763),- lag om ändring i lagen (1996:793) om ändring i lagen (1991:1136) omförsöksverksamhet med primärvård,- lag om handel med läkemedel m.m.,- lag om ändring i läkemedelslagen (1992:859),- lag om ändring i lagen (1992:860) om kontroll av narkotika,- lag om ändring i förordningen (1968:70) med vissa bestämmelser ominjektionssprutor och kanyler,- lag om receptregister,- lag om läkemedelskommittéer,- lag om ändring i lagen (1961:181) om försäljning av teknisk sprit m.m.,Vidare föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att träffa avtalmellan staten och om bolagets verksamhet enligt de riktlinjersom regeringen förordar (avsnitt 5.5.4, 5.5.6 och 5.5.7 i propositionen).Lagförslagen fogas till betänkandet som bilaga 1.Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:793) om ändring i lagen (1991:1136)om försöksverksamhet med primärvård behandlas i utskottets betänkande1996/97:SoU6 Forskning inom verksamhetsområde. Motioner väckta med anledning av proposition 1996/97:271996/97:So5 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behov av åtgärder för attminimera förekomsten av illegal användning av mediciner.1996/97:So6 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar avslå proposition 1996/97:25 i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bättre information från och till de instansersom handhar verksamhetsplanering i landsting och kommuner,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om läkemedelsindustrins betydelse för svensk ekonomi,4. att hos regeringen begär förslag om ett nytt högkostnadsskydd ienlighet med vad som anförts i motionen,5. att hos regeringen begär förslag om upphävande av Apoteksbolagetsdetaljhandelsmonopol i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rationaliseringsmöjligheter inom läkemedelsförsörjningen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om blödarsjuka.1996/97:So7 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att avslår regeringens proposition 1996/97:27 Läkemedelsförmåneroch läkemedelsförsörjning m.m.,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av den s.k. fria listan.1996/97:So8 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om läkemedelsförmåner,2. att beslutar att lagen (1970:205) om detaljhandel med läkemedelupphävs,3. att beslutar att regeringen bör återkomma till medförslag om förändringarna i läkemedelslagen i enlighet med vad som anförts imotionen.1996/97:So9 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att avslår proposition 1996/97:27 i sin helhet i enlighet med vadsom anförts i motionen,2. att , i det fall yrkande 1 avslås, som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att konsekvensanalyser skall redovisasinnan beslut verkställs,3. att hos regeringen begär nytt förslag om hur ett högkostnadsskyddefter principen 1 000+1 000 skulle kunna utformas,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten att delbetala läkemedelskostnaderna,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samråd med handikapporganisationerna för att finna ett alternativtill den s.k. fria listan,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att läkemedelskommittéerna måste vara fristående från landstingen.1996/97:So10 av och () vari yrkas1. att beslutar om en sådan ändring av högkostnadsskyddet som imotionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om solidarisk finansiering av läkemedelsbehandling av patienter medhiv/aids,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillhandahållandet av inkontinensartiklar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om födelsekontrollerande medel,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avbetalningssystem för läkemedel,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredningen om den framtida läkemedelsdistributionen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om producentobunden läkemedelsinformation,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om direktförsäljning av läkemedel till sjukvårdshuvudmännen m.fl.,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om receptregister och utredningar om läkemedelsbiverkningar,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om läkares uppföljning av de egna läkemedelsförskrivningarna,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om läkemedelskommittéernas finansiering.1996/97:So11 av m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar om ett högkostnadsskydd på för läkemedeloch för läkarvård,2. att beslutar att den fria listan på läkemedel skall finnas kvar ienlighet med vad som anförts i motionen.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19961996/97:So214 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förändra lagstiftningen så att det skapas möjligheter till ettbättre samarbete mellan läkare och apotek,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skyldighet att i vissa situationer lämna information mellanapotekspersonal och läkare.1996/97:So236 av m.fl. (m) vari yrkas att hosregeringen begär förslag om ett nytt högkostnadsskydd för sjukvårdskostnader ienlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:So245 av m.fl. (mp) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att genom avtalet mellanstaten och Apoteksbolaget införa en möjlighet att erbjuda apotekens kunder enfrivillig anslutning till ett system med läkemedelsprofiler.1996/97:So277 av m.fl. (fp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om högkostnadsskyddet (avsnitt 8),1996/97:So281 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attverka för mer konsumentinflytande över läkemedelskostnaderna.1996/97:So802 av m.fl. (kd) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om högskostnadsskyddet,1996/97:Sf241 av m.fl. (v) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om patientkostnaderna inom sjukvården,1996/97:N251 av m.fl. (fp) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bryta Apoteksbolagets försäljningsmonopol.Ärendets beredning i utskottetKonstitutionsutskottet och socialförsäkringsutskottet har yttrat sig överpropositionen jämte motioner. Yttrandena fogas till betänkandet som bilaga 3 och4.Utskottet har under beredningen av detta ärende anordnat en offentligutfrågning med berörda myndigheter och organisationer isyfte att få olika frågeställningar ytterligare belysta. Den stenografiskautskriften från utfrågningen fogas till betänkandet som bilaga 5.Utskottet har även hållit en sluten utfrågning medföreträdare för och . Utfrågningen syftadetill att få en närmare redovisning av det pågående arbetet med det ipropositionen aviserade delbetalningssystemet för egenavgiften för läkemedel.Utskottet fick även upplysningar i anledning av förslaget till lag omreceptregister.Den 5 november 1996 uppvaktade utskottet.Ett antal skrivelser har också inkommit.I bilaga 2 lägger utskottet fram egna lagförslag med följdändringar i 19 kap.2 § tredje stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring, 4 kap. 1 § förstastycket 3 lagen (1981:691) om socialavgifter, 24 § lagen (1993:1651) omläkarvårdsersättning och 23 § lagen (1993:1652) om ersättning för sjukgymnastik. BakgrundI tillkallade regeringen en parlamentarisk kommitté (dir. 1992:30) meuppdrag att dels analysera och bedöma hälso- och sjukvårdens resursbehov framtill , dels överväga hur hälso- och sjukvården bör finansieras ochorganiseras på den övergripande samhällsnivån. Kommittén antog namnet Kommitténom hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation (HSU 2000).Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppgift attgenomföra en översyn av den svenska läkemedelsförsörjningen, särskilt medavseende på Apoteksbolagets framtida roll och verksamhetsinriktning (dir.1992:53). Utredningen, som antog namnet (LFU92) överlämnade ett delbetänkande (SOU 1993:106) Läkemedel ochkompetens. Betänkandet har remissbehandlats.Regeringen beslutade att till överlämna enproposition (prop. 1994/95:9) om detaljhandel med receptfria läkemedel m.m. somutgick ifrån LFU 92:s förslag. Efter valet beslöt dock den nyaregeringen att dra tillbaka propositionen.LFU 92 överlämnade sitt huvudbetänkande (SOU 1994:110) Omsorgoch konkurrens. Betänkandet har remissbehandlats.I december 1994 beslutade regeringen att HSU 2000 skulle slutföra sitt arbetemed ändrade direktiv. Kommittén fick också en delvis ändrad sammansättning. Avtilläggsdirektiven framgår bl.a. att kommitténs förslag skall utgå från dagenssystem med landsting och kommuner som finansiärer och tillhandahållare av hälsooch sjukvård.Kommittén överlämnade ett delbetänkande (SOU 1995:122) Reformpå recept med överväganden och förslag i de delar som uppdraget rörkostnadsansvaret för läkemedel m.m. i öppen vård samt läkemedelsförmåneninklusive högkostnadsskydd för sjukvård i öppen vård och läkemedel. Betänkandethar remissbehandlats.I mars 1995 tillsattes en arbetsgrupp inom med uppdrag attsammanställa och analysera uppgifter rörande Apoteksbolagets hittillsvarandeverksamhet samt redovisa förslag angående Apoteksbolagets framtida roll.Arbetsgruppen överlämnade en rapport, Apoteksbolagets framtidaroll, utgångspunkter och förslag (Ds 1995:82), till departementet. Promemorianhar remissbehandlats.Nuvarande förhållandenLäkemedelsförsörjningen i öppen hälso- och sjukvård sker genom apoteklokaliserade runt om i landet och ingående i . Bolaget harsedan tillkomsten ensamrätt att bedriva detaljhandel med läkemedel.Bolaget skall svara för en god läkemedelsförsörjning och noggrant följautvecklingen på området. Villkoren regleras i form av ett legalt monopol och etavtal mellan bolaget och staten. Grundläggande är att det åligger bolaget attsvara för att en god läkemedelsförsörjning i hela landet upprätthålls.Läkemedelsförsörjningen inom den slutna vården regleras i kungörelsen(1970:738) om läkemedelsförsörjningen vid sjukvårdsinrättningarna vari detframgår att det skall finnas särskilda anordningar såsom sjukhusapotek ochavdelningsförråd för den dagliga hanteringen av läkemedel. Genom SOSFS 1995:19(M) har utfärdat föreskrifter och allmänna råd omläkemedelshanteringen i såväl den slutna hälso- och sjukvården som i öppenhälso- och sjukvård med inriktning på att ge en enhetlig grund förläkemedelsrutinerna inom läkarmottagningar och vårdhem samt inom hemsjukvården.Apoteksbolagets ensamrätt till läkemedelsdistributionen omfattar försäljningenav läkemedel till den slutna vården men däremot inte hanteringen inom ettsjukhus. Sjukvårdshuvudmannen kan fritt välja vem som skall få uppdraget attdriva sjukhusapoteken. Sjukvårdshuvudmannen kan således även bestämma att självansvara för läkemedelsförsörjningen inom ett sjukhus. Inom den slutna vårdenomsattes läkemedel för ca . Apoteksbolagetdriver på uppdrag av sjukvårdshuvudmännen sjukhusapoteken.Nuvarande finansiering av läkemedelSamhället svarar genom den allmänna försäkringen (där bl.a. sjukförsäkringeningår) för finansieringen av förmånen med prisnedsatta och kostnadsfrialäkemedel i öppen vård. Den enskilde konsumenten betalar vid inköp av ettförskrivet prisnedsatt läkemedel en avgift på f.n. högst . Om inköpetavser fler än ett sådant läkemedel är avgiften högst för varje ytterligarsamtidigt förskrivet läkemedel. Sjukförsäkringens kostnader för läkemedel harökat med i genomsnitt ochuppgick till ca . Av de totala kostnaderna förreceptläkemedel i öppen vård på ca utgjordesjukförsäkringens andel ca 81 %.De läkemedel som används inom den slutna vården betalas helt avsjukvårdshuvudmännen och finansieras liksom hälso- och sjukvården i övrigtfrämst via landstingsskatten. Den patientavgift som erläggs är inte avsedd attfinansiera själva vården utan är i grunden tänkt som betalning för fritt vivre.Läkemedelskostnaderna ingår normalt sett i varje kliniks budget vilket innebäratt läkarna har egna drivkrafter att vara kostnadsmedvetna vid sinläkemedelsanvändning. Sjukvårdshuvudmännens andel av de totala läkemedels-kostnaderna i samhället har successivt minskat och utgjorde år1995 ca 12 %.Nuvarande reglering av läkemedelsförmånerRätten till läkemedelsförmåner regleras i lagen (1981:49) om begränsning avläkemedelskostnader, m.m. Förmånerna består av prisnedsatta och kostnadsfrialäkemedel, kostnadsfria förbrukningsartiklar, prisnedsatta födelsekontrollerandmedel, prisnedsatta livsmedel vid vissa sjukdomar, skyddsläkemedel till havandeeller ammande kvinnor eller till barn samt skydd mot höga kostnader förläkemedel och öppen hälso- och sjukvård (högkostnadsskyddet).Prisnedsatta läkemedel har funnits och prisnedsättningen gälleri princip receptbelagda läkemedel som förskrivs vid sjukdom. gäller att avgift tas ut för varjeläkemedel vid ett och samma inköpstillfälle. är avgiftenhögst för det läkemedel som har det högsta priset på receptet och högst70 kr för varje ytterligare förskrivet läkemedel. För denna avgift skallkonsumenten få den mängd läkemedel som svarar mot det beräknade behovet förhögst 90 dagar.Den som lider av långvarig och allvarlig sjukdom kan få kostnadsfrialäkemedel. Denna förmån har också funnits . Enligt förordningen(1981:353) med förteckning över kostnadsfria läkemedel kan kostnadsfrialäkemedel ges vid 32 olika sjukdomar eller sjukdomsgrupper. Det är även möjligtatt under vissa förutsättningar erhålla kostnadsfria läkemedel enligtsmittskyddslagen (1988:1472) samt lagen (1993:332) om avgiftsfriasjukvårdsförmåner m.m. för vissa hiv-smittade.Förmånen med kostnadsfria förbrukningsartiklar tillkom . Förmånengäller den som på grund av sjukdom eller efter behandling av sådan sjukdomfortlöpande behöver dessa artiklar för egenvård och behandling. Deförbrukningsartiklar som kan lämnas kostnadsfritt finns upptagna i kungörelsen(1972:189) om kostnadsfria artiklar vid sjukdom. Förmånen avser indikationernadiabetes, stomi samt inkontinens.Sedan år 1975 omfattas medel som förskrivs av läkare eller barnmorska ifödelsekontrollerande syfte av prisnedsättning på samma sätt som läkemedel. Vidberäkning av prisnedsättning får dock kostnaden för dessa medel inte räknassamman med kostnaden för prisnedsatta läkemedel.Förmånen med prisnedsatta livsmedel regleras i förordningen (1979:1132) omprisnedsatta livsmedel vid vissa sjukdomar. I denna anges tio sjukdomar vidvilka vissa speciallivsmedel får köpas till nedsatt pris för barn under 16 år.Läkemedelsverket upprättar en förteckning över de livsmedel som omfattas avprisnedsättningen.Enligt lagen om begränsning av läkemedelskostnader, m.m. har havande ellerammande kvinnor samt barn rätt att erhålla skyddsläkemedel utan kostnad i denutsträckning som regeringen bestämmer. Regeringen har inte utfärdat någonförordning angående detta.Högkostnadsskyddet för prisnedsatta läkemedel och besök i öppen vård regleras ilagen om begränsning av läkemedelskostnader, m.m. I lagen anges detegenkostnadstak som skall gälla. Detta tak är fr.o.m. 2 200 krmed möjlighet för landstingen att besluta om ett lägre tak. För barn under 16 åinom samma familj gäller ett gemensamt beloppstak.Propositionen i huvuddragI propositionen föreslås införande av en lag om högkostnadsskydd vid köp avläkemedel m.m. Lagen är en följd av regeringens förslag att överförakostnadsansvaret för läkemedelsförmånen, vilket åvilar staten, tilllandstingen och de tre landstingsfria kommunerna. De nya bestämmelserna omförmåner vid köp av receptförskrivna läkemedel innebär i huvudsak attläkemedelsförmånen separeras från andra förmåner i samband med behoav hälso- och sjukvård och att förmånen skyddar mot höga sammanlagda kostnaderstället för att som subventionera alla enstaka läkemedelsköp öveen viss summa.Den nya läkemedelsförmånen föreslås omfatta receptbelagda läkemedel, medel ifödelsekontrollerande syfte, förbrukningsartiklar för stomiopererade och sådanaförbrukningsartiklar som erfordras för att ett förskrivet läkemedel skall kunnatillföras kroppen. Förmånen med prisnedsatta livsmedel för särskilda ändamålföreslås, i avvaktan på att en översyn av denna förmån sker, tills vidare bliomfattad av det nya förmånssystemet. Den nya läkemedelsförmånen, som avses blistatligt reglerad, föreslås vidare begränsa patientens samladeläkemedelsutgifter till . För barn under 18år i samma familj skall utgifterna få räknas samman.Ansvaret för tillhandahållande av förbrukningsartiklar för inkontinensföreslås regleras i hälso- och sjukvårdslagen.Det nya högkostnadsskyddet i den öppna hälso- och sjukvården föreslås, förutompatientavgifterna vid öppenvårdsbesök inom offentlig och privat vård, omfattaäven eventuella avgifter för inkontinensartiklar för vilka landstingen harkostnadsansvar. Egenkostnadstaket i detta skydd, som avses bli statligtreglerat, föreslås vara högst för en tolvmånadersperiod, men enskildalandsting kan besluta om att tillämpa ett lägre tak. För barn isamma familj gäller ett gemensamt högkostnadsskydd.En direkt följd av det reformerade kostnadsansvaret är att vissa bestämmelserändras och andra tillkommer i hälso- och sjukvårdslagen samt i lagen (1991:1136om försöksverksamhet med primärvård avseende avgifter m.m. i sambandmed besök inom den öppna hälso- och sjukvården.I propositionen föreslås vidare att kostnadsansvaret för läkemedelsförmånenöverförs till landstingen beroende på svårigheterna attbygga upp erforderlig kompetens samt att prognosticera och fördelaförmånskostnaderna . I den överenskommelse härom som träffatmellan regeringen och har skrivits in en bestämmelse omvisst ömsesidigt ansvar för kostnadsutvecklingen fr.o.m. år 1997.Vidare föreslås att skall fastställa förmånsgrundandepriser på läkemedel som ingår i läkemedelsförmånen och som skall tillämpas avapoteken. Detta avses gälla i avvaktan på att en kommitté närmare har analyserafrågan om , annan statlig myndighet eller en ny statligmyndighet skall svara för fastställande av priser på förmånsgrundande läkemedelm.m. och fastställande av ersättning till Apoteksbolaget.Propositionen innehåller härutöver förslag till tre nya lagar - om handel medläkemedel m.m., om receptregister samt om läkemedelskommittéer.Den nya lagen om handel med läkemedel m.m. ersätter lagen (1970:205) omdetaljhandel med läkemedel.Lagen om receptregister reglerar ett nytt personregister som skall föras avApoteksbolaget . Lagen syftar till att bestämma i vilken omfattning data frånrecepten skall registreras på apoteken för att ligga till grund för debiteringaoch erforderlig kostnadsinformation till det betalningsansvariga landstinget.Vidare regleras registrering och redovisning av uppgifter för den medicinskauppföljningen. Inom receptregistret genereras också en databas som möjliggör föapoteken att erbjuda receptkunderna en möjlighet att hålla rätt påegenavgifterna inom högkostnadsskyddet. En grundprincip är att alla uppgiftersom kan hänföras till någon enskild person skall bevaras kortast möjliga tid ireceptregistret innan de antingen redovisas till de mottagare som anges i lageneller raderas. Personnummer används i registret för att styra debiteringarnatill rätt landsting men får användas för de övriga ändamålen endast eftersamtycke av den enskilde.Genom lagen om läkemedelskommittéer föreslås förstärkning och förbättring avden professionella läkemedelsinformationen till förskrivare.Syftet med att författningsreglera kommittéerna är, förutom att åstadkommastramare regler för arbetet med rationell läkemedelsanvändning, att fastställaatt kommittéerna omfattar både den offentliga och den privata vården.Bestämmelserna i lagen om handel med läkemedel m.m. medför följdförändringar iläkemedelslagen (1992:859), lagen (1992:860) om kontroll av narkotika ochförordningen (1968:70) med vissa bestämmelser om injektionssprutor och kanyler.I samband med de här nämnda förändringarna beträffande detaljhandel medläkemedel föreslås slutligen också att de särskilda bestämmelserna omalkoholhaltiga läkemedel överförs från lagen (1961:181) om försäljning avteknisk sprit m.m. till läkemedelslagen varvid möjlighet införs att medgeundantag från kravet på att alkoholhaltiga läkemedel endast får lämnas ut frånapotek.Beträffande den framtida detaljhandeln med läkemedel föreslår regeringen atten särskild utredare omgående tillsätts för att förutsättningslöst och med ettvidare perspektiv än vad som gällt för de tidigare utredningarna analysera ochlämna förslag till hur försörjningen av såväl receptbelagda som receptfrialäkemedel bör regleras och organiseras. I avvaktan på resultatet avdenna översyn föreslås att regeringen bemyndigas att för åren 1997 och 1998träffa överenskommelse med om ett avtal mellan staten ochbolaget i enlighet med i propositionen redovisade förslag.Samtliga lagar föreslås träda i kraft .