bet · GK01FöU1 · 1996-11-28 00:00:00 — 1995/96:FöU1 s. 22)att eftersom en av huvuduppgifterna för Försvarsmakten framgent skall vara attkunna genomföra internationella fredsfrämjande insatser, så är det rimligt attäven kostnaderna för verksamheten förs upp på Försvarsdepartementetshuvudtitel. Utskottet utgick från att alla kostnader som är förenade medinsatserna härvid skall budgeteras på ett särskilt anslag.Utskottet gör ingen annan bedömning nu och kan konstatera att det nuföreslagna anslaget A 2 Fredsfrämjande truppinsatser endast avser självainsatserna.Utskottet föreslår att bifaller regeringens hemställan och anvisarett ramanslag på för budgetåret 1997.Härav följer att bör avslå motion Fö205 (m kommitté)yrkande 10.Anslag A 3 Ersättning för kroppsskadorRegeringenFrån anslaget finansieras ersättningar enligt lagen (1977:265) om statligtpersonskadeskydd (LSP) i de fall skada inträffat under militär verksamhet.Anslaget disponeras av Riksförsäkringsverket.Verksamheten under anslaget är regelstyrd. Regeringen föreslår att anslagetskall vara ett ramanslag på för budgetåret 1997.UtskottetUtskottet föreslår att bifaller regeringens hemställan och anvisarett ramanslag på för budgetåret 1997.Det civila försvaret - vissa utgångspunkterUppgifterUtskottet behandlar här vad regeringen i totalförsvarspropositionen (s. 79-80)anfört om uppgifter för det civila försvaret.RegeringenI försvarsbeslutets första etapp beslutade om uppgifterna för detcivila försvaret. Dessa uppgifter innebär att det civila försvaret skall värnacivilbefolkningen, trygga en livsnödvändig försörjning, säkerställa deviktigaste samhällsfunktionerna och bidra till Försvarsmaktens förmåga vidväpnat angrepp och vid krig i vår omvärld. Det civila försvaret skall ocksåkunna genomföra internationella fredsfrämjande och humanitära insatser samtkunna stärka samhällets samlade förmåga att möta svåra nationellapåfrestningar i fred.Regeringen föreslår på annan plats i totalförsvarspropositionen attbegreppet svåra nationella påfrestningar ersätts av begreppet svårapåfrestningar i samhället. Utskottet behandlar denna fråga i avsnittetTotalförsvarsbegreppet.I försvarsbeslutets första etapp beslutades också om en ny inriktning fördet civila försvaret. Beslutet innebär att ökad tonvikt skall läggas på attåstadkomma en grundläggande tillräcklig robusthet och flexibilitet på deviktigaste infrastrukturområdena. Det gäller i första hand elförsörjning,telekommunikationer, informationssystem och ledningssystem. Detta är sektorersom har avgörande betydelse för samhällets funktionsförmåga vid väpnat angreppoch som är viktiga vid hot mot säkerheten för befolkning ochsamhällsfunktioner i fred.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen anfört om uppgifter för detcivila försvaret. Det civila försvarets uppgifter ligger sålunda fast.LägetUtskottet behandlar här vad regeringen i totalförsvarsproposition (s. 59-60)redovisat om läget inom det civila försvaret.RegeringenTillståndet inom det civila försvaret brukar beskrivas genom det s.k.beredskapläget. Med detta avses det civila försvarets bedömda förmåga att lösasina uppgifter i säkerhetspolitiska kriser och krig. Under krigsförhållandenutgörs det civila försvaret av hela den samhällsverksamhet som då skallbedrivas, dvs. av hela det omställda civila samhället. Förmågan hos det civilaförsvaret bestäms därför väsentligen av det fredstida samhällets inneboendeflexibilitet, stabilitet och möjlighet att hantera störningar. Inom det civilaförsvaret har utvecklats metoder som innebär att analysen av denna förmågakoncentreras till sådana områden som bedöms kunna ha mest avgörande betydelsei krig. I detta sammanhang anser regeringen att det är viktigt att framhållade delar i samhällsutvecklingen som har särskilt stor betydelse för det civilaförsvarets förmåga vid väpnat angrepp. Det gäller bl.a. samhällets ökadeberoende av sårbara tekniska system inom elförsörjning, telekommunikationeroch informationsteknologi. Beroendet gör att svåra störningar snabbt kanmedföra allvarliga konsekvenser för samhällets funktionsförmåga och därmedockså totalförsvarets.Regeringens underlag för sina slutsatser vad beträffar läget inom det civilaförsvaret har varit en rapport av somredovisades i anslutning till Överstyrelsens programplan. Utgångspunkten förbedömningarna i rapporten har varit försvarsbeslut med funktionsvisabedömningar av beredskapsläget . Detta underlag har varitviktigt för regeringens slutsatser beträffande läget inom det civila försvaretsom helhet och i fråga om de enskilda funktionerna. Enligt regeringens meningbör ett sådant underlag tas fram i den framtida planeringen i ett system medfunktionsvisa rapporter kompletterande med särskilda bedömningar förgeografiska områden såsom civilområden och län.Mot bakgrund av Överstyrelsens redovisningar och den förändrade inriktningenav planeringen och uppgifterna för det civila försvaret enligtförsvarsbeslutets första etapp, gör regeringen följande bedömning av lägetinom det civila försvaret vid inledningen av den nya totalförsvarsperioden.Det civila försvaret har generellt sett en acceptabel förmåga. När detgäller försörjningsområdena livsmedel och försörjning med industrivaror,befolkningsskydd, räddningstjänst, hälso- och sjukvård samt transporter ärberedskapläget relativt tillfredställande. I fråga om stabilitet ochflexibilitet på de viktigaste infrastrukturområdena, dvs. främstelförsörjning, telekommunikationer, informationsförsörjning samtledningssystem finns en sårbarhet.UtskottetUtskottet har tagit del av vad regeringen anfört om beredskapsläget inom detcivila försvaret. Utskottet noterar att regeringen bedömer att det finns ensårbarhet i fråga om stabilitet och robusthet när det gäller de viktigasteinfrastrukturområdena såsom elförsörjning, telekommunikationer,informationsförsörjning och ledningssytem - sådana områden som utskottettillmäter en särskilt vital betydelse.AnpassningUtskottet behandlar här vad regeringen i totalförsvarspropositionen (s.168-169) anfört om anpassningen inom det civila försvaret.RegeringenRegeringen framhåller bl.a. att samhällets inneboende förmåga att klarafredstida påfrestningar utgör själva grundförutsättningen för det civilaförsvarets möjligheter att klara uppgifterna i krig. Särskilt betydelsfulltanser regeringen vara kapaciteten inom räddningstjänst, hälso- och sjukvårdsamt stabiliteten och flexibiliteten hos viktiga infrastruktursystem.Regeringen anser att när det gäller ett angreppshot med iståndsatta styrkorär det möjligt att på ett antal områden förskjuta vissa beredskapsåtgärdertill en anpassningsperiod. Det gäller bl.a. viss övningsverksamhet, åtgärderför att förbättra det fysiska skyddet, samt anskaffning och produktion avvissa varor och förnödenheter. För att ha en handlingsberedskap inför enanpassningsperiod krävs bl.a. att händelseutvecklingen i omvärlden noggrantföljs. Det är vidare viktigt att det för varje funktion utarbetas planer föranpassning. Här nämner regeringen bl.a. att det kan behöva genomförasinventeringar av lämpliga lokaler för att installera skyddade utrymmen. Avplanerna bör även framgå hur förmågan inom funktionerna kan förbättras underen långsiktig anpassningsperiod.I fråga om andra slag av kompletterande åtgärder är det emellertid intemöjligt att avvakta till ett anpassningsskede och inte heller till enlångsiktig anpassning. Det är här främst fråga om sådana åtgärder som vidtas isamband med fredstida investeringar i infrastrukturen och som syftar till attskapa en extra stabilitet inför krigstida störningar. Regeringen framhåller pådenna punkt att det här är fråga om åtgärder som också har stor betydelse församhällets förmåga att klara svåra påfrestningar på samhället i fred.Regeringen bedömer i syfte att ha en handlingsberedskap inför enanpassningsperiod att det för varje funktion bör utarbetas planer föranpassning.UtskottetUtskottet har tagit del av vad regeringen anfört om anpassningen inom detcivila försvaret och gör ingen annan bedömning än regeringen vad gällerhandlingsberedskapen inför en anpassningsperiod.InriktningUtskottet behandlar här vad regeringen i totalförsvarspropositionen (s. 80-83)föreslår om inriktningen av planeringen av det civila försvaret underförsvarsbeslutsperioden.RegeringenGenom försvarsbeslutets första etapp har utgångspunkterna för det civilaförsvarets planering ändrats väsentligt. Säkerhetsbegreppet har vidgats och enhelhetssyn skall gälla för åtgärder mot hot och risker i fred och krig.Förmågan att möta ett väpnat angrepp skall anpassas efter detsäkerhetspolitiska läget. Resurser för det civila försvaret skall kunnaanvändas i samband med svåra påfrestningar på samhället i fred och vidinternationella fredsbefrämjande och humanitära insatser. Sammantaget anserregeringen att detta innebär att kraven på det civila försvaret har blivitbetydligt mer mångfacetterade och att planeringssituationen blivit merkomplicerad.Vidare har ansvarsfördelningen mellan stat och kommuner ändrats så attkommunerna blivit ansvariga för en betydande del av samhälletsberedskapsåtgärder, inklusive personalförsörjning i krig. Likaså finns detdelar i samhällsutvecklingen som har särskilt stor betydelse för det civilaförsvarets förmåga. Regeringen nämner i detta sammanhang områdenaelförsörjning, telekommunikationer och informationsteknologi. På dessa områdenär den tekniska utvecklingen snabb med både positiva och negativa konsekvenserfrån sårbarhetssynpunkt.De förslag som regeringen i det följande redovisas vad avser inriktningen avdet civila försvarets planering överensstämmer i stort med vad som föreslagitsi programplan för det civila försvaret.Enligt regeringen måste det civila försvaret kunna anpassas tillförändringar i det säkerhetspolitiska läget. Det är enligt regeringen både avberedskaps- och samhällsekonomiska skäl av största vikt att olika aktörer isamhället i samband med investeringar har sådan kunskap om det allmännaberedskapsbehovet att de beaktar möjligheterna att vidta beredskapsåtgärder.Dessa åtgärder kan i sammanhanget vara kostnadsmässigt marginella men av storberedskapsvikt. Regeringen betonar också vikten av att myndigheter medverksamhet inom det civila försvaret utarbetar planer för hur anpassning skallkunna genomföras och kontinuerligt överväger hur dessa planer skall kunnarealiseras.Regeringen anser också att en helhetssyn skall tillämpas påberedskapsåtgärderna. Beredskapsåtgärder inom det civila försvaret skallprimärt dimensioneras av de krav som ställs på samhället vid väpnat angrepp. Ienlighet med den inriktning som statsmakterna fastställde i försvarsbeslutetsförsta etapp skall emellertid vid dimensionering och utfomning avberedskapsåtgärderna hänsyn tas till att resurserna även skall kunna utnyttjasvid svåra påfrestningar i fred och vid internationella fredsfrämjande ochhumanitära insatser. Helhetssynen innebär tillsammans med det vidgadesäkerhetsbegreppet en väsentlig förändring av det civila försvarets inriktningoch ett nytt arbetssätt. Även om det är krigets krav som huvudsakligen skallavgöra dimensionering och utformning av beredskapsåtgärderna är det enligtregeringens mening väsentligt att behoven vid fredstida störningar ges storvikt i avvägningarna. Det är en uppgift för myndigheterna inom det civilaförsvaret att verka för att en helhetssyn även tillämpas närberedskapsåtgärder vidtas i samhället mot fredstida olyckor, katastrofer ochstörningar i viktiga samhällsfunktioner.Regeringen anser att de kompletterande beredskapsåtgärderna i störreutsträckning än skall avse de viktigaste infrastrukturområdena. Påannan plats i totalförsvarspropositionen har regeringen framhållit att det ifråga om stabilitet och flexibilitet på de viktigaste infrastrukturområdena,dvs. främst elförsörjning, telekommunikationer, informationsförsörjning samtledningssystem finns en sårbarhet. Bilden kompliceras av stora förändringarnär det gäller avreglering och internationalisering inom dessa sektorer.Regeringen framhåller också bl.a. att samhällets känslighet för vissa slag avstörningar ökar genom den fortgående specialiseringen och koncentrationen inomnäringslivet som medför ökad ensidighet och ökat utlandsberoende.Regeringen anser också att den fredstida samordningen bör förbättras. Ienlighet med vad som redovisas på annan plats i totalförsvarspropositionen harregeringen gjort den bedömningen att skall förstärkas. Detta görs genom att uppgifterna inom ramenför samordningsansvaret preciseras och tydliggörs. Överstyrelsens verksamhetkoncentreras till vissa områden inom det civila försvaret ochsamordningsansvaret avgränsas mot ansvaret för de olika funktionerna.Regeringen anser avslutningsvis när det gäller inriktningen av det civilaförsvarets funktioner att ledningsförmågan bör förbättras. I detta syfte böråtgärder vidtas på olika områden. Åtgärderna bör i allt väsentligt vidtasredan i fredstid och inte anstå till ett anpassningsskede. Ett område därambitionen bör höjas är kompetensutvecklingen inom ledningsorganisationen.Detta bör åstadkommas genom större satsningar på utbildnings- ochövningsverksamhet. Ett annat område som regeringen anser bör prioriteras ärutveckling och anskaffning av tekniskt stöd, telesäkerhetsåtgärder,datasäkerhet, reservkraft och i vissa fall fysiskt skydd, främst vidmyndigheternas fredsuppehållsplatser.Under punkten om ledningsförmågan betonar regeringen vikten av att berördamyndigheter ger kommunerna det stöd som de behöver för sinplaneringsverksamhet. I detta hänseende, framhåller regeringen, harlänsstyrelserna bl.a. enligt lagen (1994:1720) om civilt försvar ett särskiltuttalat ansvar. Länsstyrelserna har också ett ansvar som högsta civilaförsvarsmyndighet på lägre regional nivå samt viktiga uppgifter inomfredsräddningstjänsten. har besparingarna inomlänsstyrelsernas område berört även dessa ansvarsområden. Regeringen avser attnoga följa utvecklingen beträffande möjligheterna att genomföra den aktuellaverksamheten.För att kunna förverkliga inriktningen anser regeringen sammanfattningsvisatt mot bakgrund av det bedömda beredskapsläget bör vid resursfördelningenledningssystem, kompetensutveckling hos personal, infrastruktur samt insats-och katastrofberedskap prioriteras högre än vad som varit fallet. Motsamma bakgrund bör lägre prioritet ges åt försörjningsfunktionerna.UtskottetUtskottet delar regeringens uppfattning när det gäller inriktningen avplaneringen av det civila försvaret och föreslåratt bifaller regeringens förslag att- det civila försvaret skall kunna anpassas till förändringar i detsäkerhetspolitiska läget,- en helhetssyn på beredskapsåtgärderna skall tillämpas,- de kompletterande beredskapsåtgärderna skall i större utsträckning änhittills avse de viktigaste infrastrukturområdena,- den fredstida samordningen skall förbättras och- ledningsförmågan förbättras.Utskottet vill härvid erinra om att i enlighet med försvarsbeslutets förstaetapp (1995/96:FöU1) och vad utskottet senast i yttrande till trafikutskottet(1995/96:FöU4y) framhållit i fråga om de viktigaste infrastrukturområdena äratt tonvikt skall läggas på att åstadkomma en robust och flexibelinfrastruktur främst inom områdena elförsörjning, telekommunikationer,informationssystem och ledningssystem.Utskottet utvecklar sin syn på ledningssystem i ett särskilt avsnitt i dettabetänkande. Frågan om besparingarna inom länsstyrelserna och dess konsekvensertar utskottet upp i sin behandling av funktionen Civil ledning.AnsvarsfördelningUtskottet behandlar här vad regeringen i totalförsvarspropositionen (s.120-125) anfört om ansvarsfördelningen inom det civila försvaret ochfredsräddningstjänsten på central nivå.RegeringenRegeringens bedömningar i fråga om ansvarsfördelningen inom det civilaförsvaret och fredsräddningstjänsten på central nivå utgår från vadutredningen om Utvecklad samordning inom det civila försvaret ochfredsräddningstjänsten har redovisat i sitt betänkande (SOU 1996:86).Vad gäller uppgifterna på central nivå inom det civila försvaret ochfredsräddningstjänsten är remissinstanserna i allmänhet positiva tillutredningens förslag. Samtliga instanser som yttrat sig i frågan avvisarförslaget att renodla Överstyrelsens för civil beredskap uppgifter genom attöverföra ansvaret till för funktionerna Försörjning med industrivaroroch Transporter.Med utgångspunkt i utredningens förslag gör regeringen bl.a. följandebedömning.Ansvarsfördelningen på central nivå inom det civila försvaret ochfredsräddningstjänsten skall göras tydligare. Bl.a. skall Överstyrelsen förcivil beredskaps roll som ansvarigt organ för uppföljning och utvärdering inomdet civila försvaret stärkas ytterligare. När det gäller svåra påfrestningarpå samhället i fred och internationella fredsfrämjande och humanitärainsatser, skall Överstyrelsen verka för att förmågan att använda resursernainom det civila försvaret ökar. skall svara förgenomförandet av internationella katastrof- och räddningsinsatser såvida dessainsatser inte genomförs enligt internationella överenskommelser eller i annanreglerad ordning. skall även kunna ställa resurser tillförfogande i den inledande återuppbyggnadsfasen. Styrelsen för psykologisktförsvar ges en roll vid informationsgivning i samband med svåra påfrestningarpå samhället i fred.De åtgärder som regeringen avser göra med anledning av utredningen är enöversyn av Statens räddningsverks verksamhet och ge berörda myndigheter iuppdrag att utveckla ett samlat system för en aktiv personalutveckling.I regeringens överväganden med anledning av utredningen anser regeringen attfunktionen Civil ledning och samordning i fortsättningen bör kallas Civilledning. Detta innebär att det klarare framgår vilken typ av verksamhet somskall ingå i funktionen, nämligen den viktiga ledningskedjan inom det civilaförsvaret.UtskottetUtskottet har tagit del av vad regeringen anfört om ansvarsfördelningen inomdet civila försvaret och fredsräddningstjänsten och ansluter sig tillregeringens uppfattning att ansvarsfördelningen på central nivå skall görastydligare.Civila internationella insatserUtskottet behandlar här vad regeringen i totalförsvarspropositionen (s. 97-98)anfört om civila internationella insatser jämte kommittémotion Fö23 (kd)yrkande 18.RegeringenRegeringen anser att åtgärder bör vidtas för att förbättra den svenskaberedskapen i syfte att kunna medverka i internationella hjälpinsatser. Dennuvarande organisationen för svensk medverkan i sådana insatser bör utvecklasoch effektiviseras. I det fortsatta arbetet med att förbättra verksamhetenkommer regeringen att föra en nära dialog med berörda myndigheter. Det böräven framgent vara regeringen och inte myndigheterna själva som fattar beslutom varje insats och om de medel som kan erfordras härför.Försvarsmaktens särskilda enhet för humanitära insatser, Swedrelief, har isin verksamhet många beröringspunkter med Statens räddningsverksinternationella arbete. I syfte att utveckla och förbättra deltagandevid civila internationella insatser anser regeringen att Swedrelief skallföras över från Försvarsmakten till , som i framtidenskall svara för genomförandet av katastrof- och räddningsinsatser i andraländer. Denna uppgift avser inte sådana insatser som sker enligtinternationella överenskommelser eller är reglerade i annan ordning.Den verksamhet som förs över till skall bedrivasvid det internationella kommandot. Avsikten med detta är att skapaförutsättningar för en ökad samverkan mellan militär och civil kompetens såväli planering som utbildning inför internationella insatser. Utskottet behandlarfrågan om det internationella kommandot i avsnittet Militära internationellainsatser.Överstyrelsen för civil beredskap skall enligt sin instruktion samordnaplaneringen inom det civila försvaret. Vad gäller de funktionsansvarigamyndigheternas internationella verksamhet av betydelse för det civilaförsvaret bör Överstyrelsen förbättra sin överblick. Dessa myndigheter bördärför till Överstyrelsen en gång redovisa sådan verksamhet.Överstyrelsen bör även vidareutveckla sin förmåga att om det uppstår eninternationell kris, som har effekt på egen försörjningssituation, dåkunna föreslå en avvägning mellan utnyttjandet av det civila försvaretsresurser för nationella och internationella behov.MotionenI kommittémotion Fö23 (kd) framhålls bl.a. att det civilaförsvarets uppgifter vid fredsfrämjande och humanitära insatser utomlandsställer krav på förberedelser att samverka med andra länder imultifunktionella insatser. Resurser måste därför avdelas för internationelltkontaktarbete och erfarenhetsutbyte. En kartläggning måste även göras övervilka resurser och vilken materiel som kan användas vid internationellainsatser. Eftersom Överstyrelsen för civil beredskap har ansvar för samordningav beredskapsplanering bör Överstyrelsen även ha detta ansvar av det civilaförsvarets resurser vid fredsfrämjande och humanitära insatser (yrkande 18).UtskottetUtskottet anser i likhet med regeringen att ansvarsfördelningen inom detcivila försvaret och fredsräddningstjänsten på central nivå bör vara sådan attÖverstyrelsen för civil beredskap svarar för samordning av verksamheten inomdet civila försvaret. De funktionsansvariga myndigheterna bör däremot haansvaret för åtgärder m.m. inom sina respektive sak- och verksamhetsområden.Statens räddningsverk bör t.ex. svara för genomförandet av internationellakatastrof- och räddningsinsatser såvida dessa inte genomförs enligtinternationella överenskommelser eller i annan reglerad ordning. När detgäller internationella insatser anser dock regeringen att Överstyrelsen bör hatill uppgift att verka för att förmågan att använda resurserna inom det civilaförsvaret ökar och ha en överblick över vilka resurser som kan användas.Utskottet har inhämtat från Försvarsdepartementet att i regleringsbrev förÖverstyrelsen för avser regeringen att föreskriva omverksamhetsmål mot bakgrund av Överstyrelsens nya uppgifter vidinternationella insatser. När det gäller motionärernas krav på att resursermåste avdelas för internationellt kontaktarbete och erfarenhetsutbyte anserutskottet att det ankommer på respektive myndighet att göra sådanaresursavvägningar att deras uppgifter vid internationella insatser kanfullgöras. Mot bakgrund av vad som anförts anser utskottet att motion Fö23(kd) yrkande 18 i allt väsentligt är tillgodosett och därför inte bör bifallasav riksdagen.I övrigt har utskottet tagit del av vad regeringen anfört om civilainternationella insatser och har ingen annan uppfattning än regeringen i dennafråga.UtbildningsfrågorUtskottet behandlar här vad regeringen i totalförsvarspropositionen (s. 98-99)anfört om internationella utbildningsfrågor.RegeringenEtt antal myndigheter bedriver utbildning av militär respektive civil personalsom förberedelse inför deltagande i internationell verksamhet. Nuvarandeutbildning inom respektive sakområde anser regeringen fungerar väl. De delarav utbildningen som är av gemensamt intresse för civila och militära deltagarebör dock hanteras sammanhållet. Regeringen fäster särskild vikt vid s.k.multifunktionella operationer. Sådana operationer ställer höga krav på godsamverkan mellan militära och civila grupper som deltar i en sådan insats. Denförberedande utbildningen bör därför inriktas på att möta dessa tillkommandebehov. En viktig målsättning är att bidra till attitydförändringar och ökadförståelse för olika verksamheters särskilda arbetsförhållanden.Regeringen avser att utse en särskild utredare, en koordinator, för attbl.a. föreslå former för samordning av utbildning för internationellverksamhet. Koordinatorn placeras vid det internationella kommandot, men ärfristående från berörda myndigheter och skall kunna initiera gemensamma civilaoch militära utbildningsprojekt. Utskottet behandlar frågan om detinternationella kommandot i avsnittet Militära internationella insatser.UtskottetUtskottet har tagit del av vad regeringen anfört om internationellautbildningsfrågor och har inget att erinra mot det som anförts. Utskottet hartidigare ställt sig bakom behovet av utbildning för s.k. multifunktionellainsatser.