bet · GK01KrU1 · 1996-12-03 00:00:00 — I motionen hemställsvidare att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om en jämnarefördelning mellan folkbildningen och denkommunala vuxenutbildningen av medlenför den särskildavuxenutbildningssatsningen och att dennafördelning bättre bör anpassas till denfaktiska efterfrågan på utbildningen(yrkande 12). Det har enligt motionärenvisat sig att efterfrågan på sådanutbildning inom vuxenutbildningunder innevarande budgetår understigitden förväntade.Regeringens besparingsförslag om 100miljoner kronor avvisas i motionernaKr258 (kd) yrkandena 13 och 16 och Kr604(kd) yrkandena 1 och 2. I bådamotionerna föreslås att de 40 miljonersom i budgetpropositionen beräknas förvissa organisationers uppsökandeverksamhet och utbildning isamhällsfrågor i stället skall användasför ordinarie folkbildning och attanslaget dessutom skall ökas med 60miljoner kronor.Folkbildningens stora betydelse för destudieovana, däribland många invandrare,gör det enligt motion Kr603 (s) särskiltangeläget att folkbildningen tilldelastillräckliga resurser. Folkbildningen ären viktig del i utbildningssatsningenför dem som har kort utbildning och iarbetet med att integrera invandrarna.Det i budgetpropositionen föreslagnabidraget till vissa organisationersuppsökande verksamhet och utbildning isamhällsfrågor bör enligt motion Kr605(s) utgå även till dekonsumentkooperativa organisationer somhar individuella medlemmar. Motionärernaanser att dessa organisationer harförbisetts i propositionen.Riksdagen bör enligt motion Ub478 (fp)yrkande 4 uttala att Folkbildningsrådetbör differentiera bidragen tillfolkhögskolorna beroende på de olikautbildningarnas karaktär.Slutligen begärs i motion A432 (c)yrkande 23 att skall göra ettuttalande om en bättre samordning ifråga om lokaler och infrastrukturmellan folkbildningen och skola,bibliotek och allmänna samlingslokalerför att öka tillgängligheten tillfolkbildningen och effektivisera ochförbättra resursutnyttjandet.Kulturutskottet har i slutet avriksmötet /96 för sin del i yttrandetill finansutskottet tillstyrkt att enfemårig utbildningssatsning görs inomvuxenutbildningen och att satsningenvaraktigt skall ersätta dehittillsvarande arbetsmarknadspolitisktmotiverade tillfälliga insatserna inomfolkbildningen (yttr. 1995/96:KrU9y). Ienlighet härmed tillstyrker utskottet nuregeringens förslag till medelsberäkningunder folkbildningsanslaget för 10 000platser inom folkhögskolan och att dessamedel skall fördelas avFolkbildningsrådet. Kommunerna får ettstort ansvar för genomförandet av övrigadelar av denna utbildningssatsning.Detta kommer att kräva ett utvecklatsamarbete mellan individen,arbetsförmedlingen och olika lokalaaktörer. Det är då av vikt attfolkbildningens speciellaförutsättningar, erfarenheter ochkompetens, dvs. både hos studieförbundenoch folkhögskolan, tas i anspråk för attåstadkomma en så godutbildningssituation som möjligt för denenskilde. Det kommer att ankomma påKunskapslyftskommittén att vid sinutvärdering av utbildningssatsningen ochvid sin etappvisa rapportering bedömabl.a. huruvida folkbildningen fåttmöjlighet att göra de insatser den hargoda förutsättningar att bidra med. Omdet skulle visa sig attfolkbildningen inte anlitas på förväntatsätt, förutsätter utskottet attkommittén analyserar situationen ochkommer med de förslag till ändringar,t.ex. beträffande medelsfördelningenmellan folkbildningen och kommunerna,som analysen kan leda fram till. Någotriksdagens uttalande i frågan, innan denstora vuxenutbildningssatsningen ens harbörjat, anser utskottet inte varapåkallat varför motion Kr257 (mp)yrkande 12 avstyrks.Utskottet anser att om den storasärskilda vuxenutbildningssatsningen -inriktad i första hand på arbetslösa somsaknar treårig gymnasieutbildning -snabbt skall få genomslag i den avseddamålgruppen är det nödvändigt attkommunerna etablerar ett nära samarbetemed arbetsmarknadens parter. Kommunernabör tillsammans med dem utveckla nyaformer för uppsökande verksamhet ochstudie- och yrkesvägledning med syfteatt kartlägga individernasutbildningsbehov och önskemål. Vidarebör den lokala arbetsmarknadensutbildnings- och kompetensbehovinventeras. I detta arbete kanorganisationerna göra en viktig insats.Mot denna bakgrund tillstyrker utskottetden föreslagna medelsberäkningen underanslaget, , förutbildningsinsatser inom LO, TCO, ,, och för att stimulera ochutveckla former för uppsökandeverksamhet. Utskottet föreslår ienlighet härmed att avslårmotionerna Kr17 (fp) yrkande 24, Kr257(mp) yrkande 1, Kr258 (kd) yrkande 16 idenna del, Kr259 (v) yrkande 3 i dennadel, Kr260 (m) yrkande 20 i denna deloch Kr601 (m) och Kr604 (kd) yrkande 2.Utskottet anser att det i dagens lägeinte är påkallat att utvidga kretsen avorganisationer som skall erhålla bidragför utveckling av uppsökande verksamhetm.m. utvärderingav den särskildavuxenutbildningssatsningen får visa omytterligare utvecklingsarbete kan kommaatt bli nödvändigt. Med hänvisning tilldet anförda avstyrker utskottet motionKr605 (s).Utskottet tillstyrker regeringensförslag att en besparing om 100 miljonerkronor skall göras underfolkbildningsanslaget. Utskottet anserdock att den ytterligare besparing somföreslås i motion Kr260 (m) skulle fåytterligare negativ inverkan påverksamheten, varför yrkande 22 imotionen avstyrks. Utskottet avstyrkerde förslag om en uppräkning av anslagetsom yrkas i motionerna Kr258 (kd)yrkandena 13 och 16, Kr259 (v) yrkandena2 och 3 samt Kr604 (kd) yrkande 1.Utskottet föreslår att riksdagenanvisar medel under anslaget Bidrag tillfolkbildningen i enlighet medregeringens förslag.Som utskottet redovisat inledningsvisskall den storavuxenutbildningssatsningen somkommunerna har ansvar för starta den 1juli 1997. Kommunerna förutsättsutnyttja flera olikautbildningsanordnare, bl.a.studieförbunden. Regeringen harföreslagit att underdet , fram till dessatt kommunernas utbildningssatsningstartar, skall få använda medel underdet ordinarie folkbildningsanslaget förstudieförbundens särskilda kurser förarbetslösa. Utskottet föreslår attriksdagen godkänner att medel underfolkbildningsanslaget får användas fördetta ändamål.Utskottet förutsätter emellertid attdet inte skall bli nödvändigt att -annat än undantagsvis - utnyttja dennamöjlighet till finansiering avstudieförbundens särskilda kurser.Utbildningsutskottet har nämligenbeslutat tillstyrka en motion (A280) (v)om att av de medelsom beräknas för kommunernas del avvuxenutbildningssatsningen skall fåanvändas förstudieförbundens särskilda kurser förarbetslösa (bet.1996/97:UbU1). beslutar ifrågan den 11 december.Utskottet delar den uppfattning somkommer till uttryck i motion Kr603 (s),när det gäller folkbildningens storabetydelse för dem som behöverkomplettera och bygga på sin utbildning,däribland invandrare. Utskottet villpåminna om att i de av antagnamålen för statsbidrag tillfolkbildningen sägs att personer som ärutbildningsmässigt, socialt ellerkulturellt missgynnade skall särskiltprioriteras, varvid invandrare särskiltskall uppmärksammas . De som ärstudieovana och behöver komplettera sinutbildning - både bland invandrare ochövriga invånare i landet - hör tillmålgrupperna för den kommande femårigavuxenutbildningssatsningen.Folkbildningens arbetsformer ochtillgänglighet i hela landet ger unikaförutsättningar för att nå de gruppersom är i störst behov av utbildning.Även folkbildningens insatser inomkulturområdet har stor betydelse förinvandrarnas möjligheter tillintegrering. Utskottet anser mot dennabakgrund att något särskilt uttalandefrån i frågan inte ärnödvändigt, varför motion Kr603 (s)avstyrks.Utskottet anser att inte börgöra några uttalanden om detaljer i hurFolkbildningsrådet skall fördela medlentill studieförbund och folkhögskolor.Principerna för användningen avstatsbidraget lades fast vid riksmötet1990/91 (prop. 1990/91:82, bet.1990/91UbU18, rskr. 1990/91:358).Riksdagen bör avslå motion Ub478 (fp)yrkande 4 om ett uttalande omdifferentierade bidrag tillfolkhögskolor.Utskottet anser att de frågor som tasupp i motion A432 (c) yrkande 23 ärviktiga. Det är av stor betydelse bådeför folkbildningens tillgänglighet ochför effektiviteten och ekonomin iutbildningsväsendet i stort attkommuner, huvudmän för allmännasamlingslokaler ochfolkbildningsorganisationer samordnarutnyttjandet av lokaler, utrustning m.m.Riksdagen bör dock inte göra någotuttalande som styr kommunernas handlandei dessa frågor, varför motionsyrkandetavstyrks.Riksdagen har godkänt regeringensförslag om preliminär fördelning påutgiftsområden av utgifterna påstatsbudgeten för budgetåren 1998 och1999 (prop. 1996/97:1, bet.1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53). Dennapreliminära fördelning skall utgörariktlinje för regeringens budgetarbeteinför dessa två budgetår. Någonytterligare fördelning på anslag inomvarje utgiftsområde har inte gjorts idetta sammanhang. Däremot lämnarregeringen i budgetpropositionen - utanatt förelägga något förslag -under varje anslag uppgift om sinberäkning av storleken på respektiveanslag för budgetåren 1998 och 1999.Riksdagen får tillfälle att ta ställningtill regeringens kommande förslag omanslagsbelopp i samband med behandlingenav budgetpropositionerna för dessa år.Utskottet anser att det inte finnsanledning för att redan nubesluta om storleken påfolkbildningsanslaget för budgetåren1998 och 1999, varför motion Kr257 (mp)yrkande 2 avstyrks.28.2 Bidrag till vissa handikappåtgärderinom folkbildningen (L 2)Från anslaget utbetalas statsbidrag () för vissahandikappåtgärder inom folkbildningen.De övergripande målen för nämndensverksamhet är att förbättraförutsättningarna för utbildning ochstudier för i första hand unga och vuxnapersoner med funktionshinder samtadministrera och utveckla olika stöd sombehövs i och omkring studiesituationen.Statsbidraget till Nämnden förvårdartjänst för vissa handikappåtgärderinom folkbildningen beräknas ibudgetpropositionen till 36 345 000kronor.Tolk- och översättarinstitutet ()vid ansvarar förfördelningen av statsbidrag tillfolkhögskoleförlagdteckenspråksutbildning, tolkutbildningför döva, dövblinda och vuxendöva samtteckenspråkslärarutbildning. Dessautbildningar skall planeras i samverkanmed berörda handikapporganisationer.Statsbidraget till TÖI förtolkutbildning samtteckenspråkslärarutbildning beräknastill . Då tillgången påteckenspråkstolkar inte motsvararbehovet föreslår regeringen att högst600 av anslaget skall fåanvändas till att ge verksammateckenspråkslärare kompletterandeutbildning vid universitet.Regeringen avser att noga följa fråganoch eventuellt ta initiativ tillytterligare åtgärder.Utskottet tillstyrker att sammanlagt anvisas till Bidrag tillvissa handikappåtgärder inomfolkbildningen och att 600 000 kronorfår användas till kompletterandeutbildning av teckenspråkslärare.28.3 Bidrag till kontakttolkutbildning(L 3)Anslaget disponeras av Kammarkollegietsom utbetalar medlen till studieförbundoch folkhögskolor efter särskilt beslutav vidStockholms universitet (TÖI). TÖIfördelar statsbidrag för kontakt-tolkutbildning till studieförbund ochfolkhögskolor enligt förordningen(1991:976) om statsbidrag tillkontakttolkutbildning.I enlighet med beslut vidriksmötet /94 har TÖI och kartlagt och analyseratfrågor om kontakttolkutbildningen ochbehovet av kontakttolkar (bet.1993/94:KrU13, rskr. 1993/94:177). I sinrapport föreslår myndigheterna attnuvarande finansieringsform avkontakttolkutbildningen bör bibehållas.Då behovet av kontakttolkar är svårt attförutse behövs en flexibelutbildningsform. Folkbildningen, som harlång tradition och kompetens på området,bedöms ha bäst beredskap att snabbttillgodose nya behov av tolkutbildningöver hela landet samt anpassautbildningen efter deltagarnas skildaförutsättningar. Regeringen delarmyndigheternas uppfattning. Regeringenanser att TÖI bör få besluta inom vilkahuvudområden kontakttolkutbildning skallanordnas.Utskottet tillstyrker den föreslagnaanslagsanvisningen om 8 608 000 kronor.29 Ungdomsfrågor (M)29.1 (M 1)godkände ett antalriktlinjer för ungdomspolitiken (prop.1993/94:135, bet. 1993/94:KrU31, rskr.1993/94:354), som skall ge vägledningför statliga och kommunala insatser förungdomar. Förändringarna av måleninnebar bl.a. att Ungdomsstyrelsenssektorsövergripande arbete ochuppföljningsansvar för statliga ochkommunala insatser för ungdomar lyftsfram. Regeringen anser att deövergripande mål som gäller för perioden1994/95-97 bör ligga fast. Enligtregeringen är emellertid dessariktlinjer alltför vaga och bör därförersättas av mer konkreta mål förungdomspolitiken. Regeringen hartillsatt en kommitté (C 1995:10) sombl.a. skall föreslå mål förungdomspolitiken samt metoder förstyrning, uppföljning och utvärdering avmåluppfyllelsen. Kommitténs arbete skallvara avslutat i början av våren 1997.Riksdagens beslut attfr.o.m. överföraansvaret för vissa internationellaungdomsfrågor till (prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:FiU10,rskr. 1995/96:304) medför enligtregeringen behov av nya medel. Medanledning av detta föreslår regeringenatt omfördelas frånanslaget Bidrag till nationell ochinternationell ungdomsverksamhet m.m.till anslaget Ungdomsstyrelsen.Regeringen föreslår att skallanvisa sammanlagt 11 819 000 kronorunder ramanslaget Ungdomsstyrelsen.Enligt motionärerna bakom motion Kr260(m) bör anslaget minskas med 5 miljonerkronor (yrkande 23). Eftersommedlemsantalet i de flestaungdomsorganisationerna minskarsamtidigt som ungdomsaktiviteter utanbidrag drar till sig nya grupper fårUngdomsstyrelsen mindre anslag attadministrera och därmed lägre kostnaderför sin verksamhet. Yrkandet bör ses motbakgrund av den minskning av anslagetBidrag till nationell och internationellungdomsverksamhet m.m. som motionärernaföreslår i följande avsnitt i dettabetänkande (avsnitt 29.2).Utskottet avstyrker i nämnda avsnittden av motionärerna föreslagnanedskärningen av nämnda bidrag. Som enföljd därav avstyrker utskottet ävenyrkande 23 i motionen. Det anfördainnebär att utskottet tillstyrkerregeringens förslag om medelsanvisning.29.2 Bidrag till nationell ochinternationell ungdomsverksamhet m.m. (M2)Anslaget disponeras för statsbidrag tillungdomsorganisationer samt för stöd tillviss annan nationell ungdomsverksamhet.Vidare omfattar anslaget stöd förinternationell verksamhet tillLandsrådet för Sverigesungdomsorganisationer (LSU).Statsbidragen består av grundbidrag ochsärskilt bidrag. Grundbidraget fördelastill rikstäckande barn- ochungdomsorganisationer utifrån antaletaktiviteter, medlemmar ochlokalavdelningar. Det särskilda bidragetskall främst användas för att stödjaförnyelse och utveckling inomföreningslivet av såväl ungdomarsriksorganisationer som lokalaungdomsföreningar.I enlighet med tidigare prioriteringari den ekonomiska vårpropositionen 1996(1995/96:150, bet. 1995/96:FiU10, rskr.1995/96:304) föreslår regeringen attanslaget minskas med 5 miljoner kronor.Besparingen bör främst avsegrundbidraget bl.a. till följd avminskningen av antalet ungdomsmedlemmari de ungdomsorganisationer som erhållitgrundbidrag. Anslaget föreslås minskasmed sammanlagt ,varav avser EU:sutbytesprogram Ungdom för Europa.Regeringen föreslår att skallanvisa underramanslaget Bidrag till nationell ochinternationell ungdomsverksamhet m.m.För har regeringenberäknat särskilda medel för utmärkelserinom ungdomsområdet och för satsningarför att uppmuntra flickor, särskiltinvandrarflickor, att engagera sig iföreningslivet. För budgetåret bör LSU:sinternationella verksamhet lämnas påoförändrad nivå. Vidare anser regeringenatt det särskilda bidraget, som fördelasav , fortsättningsvisockså bör kunna ges till projekt medinternationell anknytning, bl.a. inomramen för EU:s utbytesprogram Ungdom förEuropa. Härutöver beräknas 1 100 000kronor för aktiviteter inomungdomsområdet. Dessa medel bördisponeras av regeringen.Motionärerna bakom motion Kr260 (m)anser att anslaget bör minska med utöver regeringens förslag(yrkande 24). Bakgrunden till yrkandetär den minskning av antalet medlemmarsom de flesta ungdomsorganisationer fåttkännas vid. finns enligtmotionärerna klara tecken på attundomsaktiviteter som inte uppbär bidragattraherar nya grupper ungdomar.Motionärerna anser därför en omprövningav medelsbehovet nödvändig.Anslagsminskningen bör främst avse deninternationella verksamheten, men ävengrundbidragen till rikstäckande barn-och ungdomsorganisationer bör sänkas.Som anförs i motion Kr260 (m) har deflesta ungdomsorganisationerna fåttkännas vid en minskning avmedlemsantalet. Vid sin bedömning av hurbesparingen på skalltas ut har regeringen beaktat dettaförhållande. Utskottet finnerregeringens medelsberäkning väl avvägdoch är inte berett att tillmötesgå dendrastiska nedskärning av anslaget somförordas i motionen. Utskottettillstyrker därmed regeringens förslagoch avstyrker motionens yrkande 24.Enligt motion Kr515 (kd) bör de medel -- som i propositionenberäknas stå till regeringensdisposition för aktiviteter inomungdomsområdet i stället användas somförstärkning av bidraget till nationellungdomsverksamhet och disponeras avUngdomsstyrelsen (yrkande 2).I avvaktan på de förslag omungdomspolitiken m.m. som kan förväntasav den av regeringen tillsatta kommittén(se avsnitt 29.1) är utskottet inteberett att förorda någon annandisposition av anslaget än vadregeringen har föreslagit. Motion Kr515(kd) yrkande 2 avstyrks således.30 Folkrörelse- och idrottsfrågor (N)30.1 Bidrag till allmännasamlingslokaler (N 1)Det övergripande ändamålet för bidragetär att skapa förutsättningar förmedborgarna att få tillgång till bra ochändamålsenliga samlingslokaler så att dekan utöva sitt samhällsengagemang ochdelta i det offentliga livet inom orten.En jämförelse mellan budget och /95 visar att helaanslaget för allmänna samlingslokalerhar tagits i anspråk. Prognosen föranslagsbelastningen under innevarandebudgetår visar att hela anslaget ärintecknat av utbetalningsbehov för redanbeviljade bidrag. Inga nya beslut kandärför fattas.Stödets inriktning bör enligtregeringen vara oförändrat men anpassastill den nya budgetordningen vilketkräver en starkare koppling mellanbeslut och faktisk utgift. att det tidigare kösystemet förstöd till allmänna samlingslokalerupphör att gälla. I stället skall allaansökningar som vid en given tidpunktkommit in till behandlas vidett och samma tillfälle.Samlingslokaldelegationen, varssammansättning regeringen kommer attändra så att opartiskhet inte kanifrågasättas vid myndighetsutövningen,får till uppgift att prioritera mellanolika ansökningar. Den förändradebeslutsordningen medför även attBoverkets beslut inte kommer att kunnaöverklagas.Regeringen föreslår att den tidigareanslagsstrukturen med dels en ram förBoverkets beslut, dels ettförslagsanslag som belastas i efterhandändras till ett ramanslag. Anslagets måloch inriktning bör i övrigt varaoförändrade.Som en följd av den föreslagnaförändringen av anslaget kan situationenkomma att ändras för de projekt somefter dispens givits möjlighet attpåbörja byggnadsarbeten utan att därförvara diskvalificerade för att komma ifråga för ett eventuellt framtida stöd.Regeringen avser därför att ge Boverketi uppdrag att närmare analyserasituationen för dessa dispensprojekt.Utskottet förutsätter att regeringen ochBoverket tar hänsyn till att ändringenav bidragssystemet inte var känd närdispenser gavs och att det iövergångsskedet mellan de tvåbidragssystemen inom ramen för anslagetgörs en generös bedömning.Utskottet har under anslaget Bidragtill icke-statliga kulturlokaler(avsnitt 23.5) konstaterat attbidragsansökningarna under detta anslagoch under anslaget Bidrag till allmännasamlingslokaler avser ett mycket stortantal byggobjekt som - om de genomfördes- skulle generera sysselsättning avbetydande omfattning. Huvudmännen harvisat en beredskap att satsa egna medeloch att starta byggandet av lokalerna.Om arbetsmarknadsmyndigheterna bedömeratt arbetsmarknadsinsatser behövs iolika delar av landet finns här en radpotentiella sysselsättningsmöjligheter.Regeringen föreslår att skallanvisa ett belopp om 40 000 000 kronorunder ramanslaget Bidrag till allmännasamlingslokaler.Regeringen föreslår vidare attriksdagen bemyndigar att inomramen för anslaget besluta om bidrag förutbetalning än ,dock längst t.o.m. år 1999.Enligt motionärerna bakom motion Kr260(m) bör anslaget avskaffas (yrkande 25).Motionärerna anser det vara enprimärkommunal uppgift att tillgodosebehovet av samlingslokaler. Bidrag tillhandikappanpassning av lokalerna börrymmas inom utgiftsområde 9 Hälsovård,sjukvård och social omsorg där anslagför övriga insatser på handikappområdetåterfinns.Utskottet tillstyrker regeringensförslag till medelsanvisning underanslaget. Utskottet tillstyrker även -med en formell jämkning - att riksdagenlämnar det av regeringen föreslagnabemyndigandet. Det anförda innebär attutskottet avstyrker motion Kr260 (m)yrkande 25 om avskaffande av anslaget.De allmänna samlingslokalernasbetydelse för landsbygdens utvecklingbetonas i motionerna Kr283 (c) yrkande30 och A432 (c) yrkande 41. Statligtstöd till allmännasamlingslokaler/mötesplatser är enligtmotionärerna en förutsättning förtidsenliga samlingslokaler i helalandet.Som anförs i motionerna är de allmännasamlingslokalerna ofta en förutsättningför att de kulturpolitiska målen omallas möjlighet till kulturupplevelseroch eget skapande skall kunna uppfyllas.Lokalerna har en viktig social funktion.De är också betydelsefulla förfolkbildning och en decentraliseradutbildning. Om samlingslokalerna skallkunna fungera som avsett bör de varahandikappanpassade och utrustade med nyteknik. Utskottet vill framhålla denbetydelse som upprustning ochstandardhöjning av de allmännasamlingslokalerna har för tillskapandeav arbetstillfällen i olika delar avlandet. Utskottet instämmer således iallt väsentligt i vad som anförs imotionerna men anser något uttalande medanledning av motionerna Kr283 (c)yrkande 30 och A432 (c) yrkande 41 inteär nödvändigt, då redan tillskapandet avbidraget till allmänna samlingslokalerär ett uttryck för den betydelsestatsmakterna tillmäter dem.30.2 Stöd till demokratiutveckling (N2)Det övergripande målet för stödet tilldemokratiutveckling är att viafolkrörelser och föreningar stimulera enutveckling av nya former och strukturerför medborgarnas engagemang isamhällsutvecklingen i syfte attfördjupa den demokratiska processen.De utgifter som belastar anslaget ärbidrag till utvecklingskostnader för attprojekt skall kunna bedrivas.Från anslaget Utveckling av ideellverksamhet har bidrag beviljats tillideella föreningar, ekonomiskaföreningar och stiftelser som bedriverutvecklingsarbete. I huvudsak har stödetanvänts för att fullfölja tidigarebeslutade satsningar på två- ochtreårsprojekt. Stödet har utvärderatsoch i utvärderingen framhålls bl.a.behovet av mer sammanhållna ochresultatinriktade projektsatsningar.Regeringen anser att det behövs ett merriktat stöd för föreningslivetsutveckling så att också nya former avlokala medborgaraktiviteter stimuleras isyfte att stärka den demokratiskaprocessen. Erfarenheterna från dethittillsvarande stödet för utveckling avideell verksamhet visar att regeringenbör ha en mer aktiv roll när det gälleratt initiera vissa projekt. Stödet bördärför enligt regeringen ges tillprojekt som bedöms som strategisktintressanta för en demokratiskutveckling. Erfarenheterna frånprojekten skall dokumenteras ochutvärderas så att ny kunskap omdemokratiutveckling kan vinnas.Regeringen är särskilt intresserad avatt få till stånd ett sådantutvecklingsarbete i storstädernasförortsområden.Med hänsyn till det ovan anförda anserregeringen att anslaget Utveckling avideell verksamhet bör få en förändradinriktning och benämnas Stöd tilldemokratiutveckling.Regeringen föreslår att skallanvisa sammanlagt underramanslaget Stöd tilldemokratiutveckling.I motion Kr 260 (m) anförs att anslagetbör avvecklas eftersom ändamålet medanslaget enligt motionärerna väl synesrymmas inom folkbildningsbegreppet(yrkande 21).Utskottet delar regeringens uppfattningom behovet av ett mer riktat stöd förföreningslivets utveckling. Stödet börutformas på sätt som beskrivs ipropositionen.