bet · GJ01SkU32 · 1996-06-04 00:00:00 — Särskilt i dagensstatsfinansiella läge borde debegränsade resurserna i första handkunna inriktas mot insatser på särskiltangelägna samhällsområden, somexempelvis stöd till äldre ochhandikappade. Dessvärre är emellertidinte bilden av det svenskabyggnadsbeståndet helt entydig. Inomdetta bestånd finns också ett stortantal byggnader som kommit att betecknassom sjuka hus . Brister i byggprocessenoch olämpliga byggmaterial har lett framtill att vi har bl.a. mångaoffentliga lokaler som kan varahälsovådliga att vistas i under längretid. Detta gäller inte minst mångaskollokaler och andra byggnader där barnoch ungdomar vistas dagligen.Bostadsutskottet anser mot dennabakgrund att eventuella statligastimulansåtgärder inom ROT-sektorndirekt bör inriktas mot åtgärder för attförbättra inomhusmiljön. Tyvärr har interegeringens förslag om skattereduktionför byggnadsarbete avgränsats på dettasätt. delar bedömning imotionerna 1995/96:Sk47 (fp),1995/96:Sk52 (fp) och 1995/96:Sk57 (fp)att det i rådande statsfinansiella lägeinte är försvarligt att satsaskattemedel på ett nytt allmänt ROT-program för bostäder i enlighet medregeringens förslag. Däremot harberedningen av detta ärende visat attett brett stöd kan uppnås för stimulansav byggnadsåtgärder som ledertill att folkhälsan förbättras ochdärmed till minskade utgifter försjukskrivningar och sjukvård. Ettförslag med denna inriktning läggs frami motion 1995/96:Sk52 (fp). I motionenföreslås en flerårig satsning påallergisanering av offentliga lokaler.Under lång tid har de växande problemenmed allergier, speciellt bland barn ochungdomar, diskuterats utan att man frånsamhällets sida vidtagit tillräckligaåtgärder. Det tillfälliga stöd som underdet kunnat utgå förförbättringar av inomhusmiljön harvisserligen lett till att mångabyggnader åtgärdats, men problemensomfattning kräver mer uthålliga insatserfrån samhällets sida. Allergier harutvecklats till något av en folksjukdomsom uppemot tre miljoner svenskar liderav . Två av fem barn är drabbade avnågon form av symptom. Detta ledergivetvis framför allt till lidande förde drabbade men också till storasamhällsekonomiska förluster. Insatserför att förebygga allergier kan därförantas även i ekonomiska termervara väl motiverade.Det förslag som läggs fram i motionen,och som bostadsutskottet således ställersig bakom, innebär att 400 miljonerkronor bör utgå i form avstatsbidrag till byggnadsåtgärder somförbättrar inomhusmiljön i offentligalokaler på ett sådant sätt att riskenför allergier minskar. För att inte denenskilda kommunens ekonomiska situationskall bli avgörande för vilka byggnadersom åtgärdas bör den statligabidragsandelen sättas högre än den nivå- - som under det senaste årettillämpats för det tillfälliga stödettill åtgärder i inomhusmiljön. Det börankomma på regeringen att utarbeta denärmare villkoren för ettsaneringsprogram med den inriktning somutskottet nu förordat och skyndsamtåterkomma till med förslag ifrågan.Bostadsutskottet anser attskatteutskottet med anledning avmotionerna 1995/96:Sk47 (fp),1995/96:Sk52 (fp) och 1995/96:Sk57 (fp)och med avslag på proposition1995/96:229 bör föreslå attsom sin mening ge regeringen till kännavad utskottet ovan anfört. Utskottetsställningstagande innebär vidare attvissa andra motionsyrkanden ommiljöinriktning av ROT-satsningarna tillstor del kan anses bli tillgodosedda. Iövrigt avstyrks de i detta yttrandebehandlade motionsyrkandena.3. Skattereduktion för byggnadsarbeteOwe () anser attbostadsutskottets yttrande underrubriken bort ha följandelydelse:Utmärkande för 1990-talets byggsektorhar varit en kraftigt fallandebostadsproduktion. Även om nedgången harvarit störst för nyproduktionen har denockså gällt ombyggnadssidan. Nedgångenåterspeglas inte bara i extremt lågaproduktionstal utan också i en mycketstor arbetslöshet blandbyggnadsarbetarna. Olika åtgärder harvisserligen vidtagits för att motverkadenna utveckling men dessa haruppenbarligen inte varit tillräckliga.Som framhålls i motion 1995/96:Sk59 (v)finns det skäl att även fortsättningsvisstimulera och stödja olikabyggnadsåtgärder. Eftersom åtgärder somavser reparation, om- och tillbyggnad() är sysselsättningsintensivaframstår stöd till denna typ av projektsom särskilt lämpliga i det nuvarandearbetsmarknadsläget. Utskottet delarsålunda den av regeringen framfördauppfattningen att stöd till ROT-åtgärderäven fortsättningsvis bör utgå. Detfrågan gäller är därför vilka former föroch vilken inriktning av stödet som börväljas.Bostadsutskottet har tidigare uttrycktden principiella uppfattningen attstatens stöd till byggandet bör hanterasinom bostadsadministrationen. Till grundför detta ställningstagande ligger bl.a.att bidragssystem visat sig varaeffektivare än åtgärder inomskattesystemet som kontrolloch utvärdering av stödet underlättas.Utskottet kan också konstatera att deriktade bidrag till ROT-åtgärder somkunnat utgå -dvs. det extra statligabostadsförbättringsstödet och stödettill förbättring av inomhusmiljön - röntstor efterfrågan och därmed bidragittill att upprätthållabyggsysselsättningen. Enligt utskottetsmening är en förlängning av dessa stödatt föredra framför den skattereduktionsom regeringen nu föreslår. Vid ettsådant förfarande skulle dessutom denkunskap som finns hosbostadsmyndigheterna kunna utnyttjas föratt få en snabb och effektivhandläggning av bidragsärendena. Vidmyndigheterna finns också administrativastödrutiner i form avansökningsblanketter,informationsmaterial m.m. redan färdiga.Sammantaget talar det nu anförda enligtutskottets mening för att ett system medbidrag, i enlighet med vad som förordasi motion 1995/96:Sk59 (v) yrkande 1, börväljas före det av regeringen förordadesystemet med skattereduktion. Utskottetsställningstagande i denna del ansluterockså till utskottets uttalande våren1995 om att villkoren för statens stödtill byggandet inte bör ändras alltförofta (bet. 1994/95:BoU18 s. 33). Desärskilda förutsättningar som råder inombyggsektorn med bl.a. långa planerings-och genomförandetider förutsätter enviss stabilitet i villkoren förverksamheten.Den fortsatta stödgivningen bör vidarei enlighet med förslaget i motionenkompletteras med ett särskilt bidrag medmiljöprofil riktat mot egnahemssektorn.Inom ramen för ett sådant bidrag kanfortsatta satsningar på exempelvissolvärmeanläggningar ochackumulatortankar stimuleras. Det börankomma på regeringen att utforma denärmare villkoren för det föreslagnabidraget. Sammanlagt bör det fortsattastödet till ROT-åtgärder, enligt vadutskottet nu förordat, utgå med sammabelopp - - somregeringen beräknat förskattereduktionen.Det är, som framgått ovan, utskottetsuppfattning att ett bidragssystem är attföredra framför ett system medskattereduktion. ärsjälvfallet ett stöd i form avskatteavdrag bättre än inget stöd alls.Skulle den fortsatta beredningen avärendet vid skatteutskottet visa attandra än bostadspolitiska skäl talar föratt ett system med skattereduktion ändåbör väljas, bör därför denna typ av stödkunna accepteras. Som anförs i motion1995/96:Sk59 (v) yrkande 2 bör dock enförutsättning i detta fall vara attvillkoren för skattereduktionen ges ensådan utformning att systemet i förstahand gynnar ROT-insatser i eftersattabostadsområden och i störreflerbostadshus.4. Skattereduktion för byggnadsarbetePer () anser attbostadsutskottets yttrande underrubriken bort ha följandelydelse:Staten har riktatolika former av tidsbegränsade stöd motbygg- och bostadssektorn. I de flestafallen har dessa stöd kunnat utgå utanatt krav ställts på attbyggnadsåtgärderna skall vidtas på ettekologiskt hållbart och miljöriktigtsätt. Följden har blivit att mångabostäder byggts eller byggts om enligtmetoder som redan visat sig ge problempå sikt. Användandet av olämpligabyggmaterial och installation avkomplicerade ventilationsanläggningarhar starkt bidragit till de osundainomhusmiljöer som finns både ibostäder och i många andra byggnader.I den mån som staten fortsättningsvisbör stödja s.k. ROT-projekt är det motdenna bakgrund självklart att krav börställas på att åtgärderna ifortsättningen vidtas på ett långsiktigtmiljöriktigt sätt. Utskottet beklagaratt det av regeringen nu föreslagnasystemet för skattereduktion inte givitsen sådan utformning. bördärför avslå regeringsförslaget ochskyndsamt begära ett nytt förslag om ett grönt ROT-bidrag i enlighet med vadsom förordats i motionerna 1995/96:Sk51(mp) och 1995/96:Sk60 (mp). Det börankomma på regeringen att utarbeta denärmare villkoren för bidrag somstimulerar till ett ekologiskt riktigtbyggande med miljöanpassade material,byggmetoder och energisystem.Ett av de stöd till byggnadsåtgärdersom kunnat utgå haremellertid givits den förordadeinriktningen. Stödet till s.k.allergisanering, dvs. bidraget förförbättringar av inomhusmiljön ibostäder och vissa lokaler (SFS1995:802), har endast utgått tillåtgärder som bedömts vara nödvändiga föratt avhjälpa olägenheter som föranlettsav fukt och dålig luftkvalitet, bristeri ventilationssystemen eller avhälsofarliga material. Ursprungligenanslogs för dettaändamål. godkänderiksdagen att av deanslagna medlen skulle få användas fördet extra statliga stödet förbostadsförbättring. Omfördelningengjordes mot bakgrund av att regeringenvid detta tillfälle redovisadebedömningen att de anslagna medlen föråtgärder i inomhusmiljön inte fullt utskulle komma att tas i anspråk. Det haremellertid därefter visat sig attefterfrågan på detta stöd beräknasöverstiga de nu tillgängliga medlen medomkring 800 miljoner kronor.Bostadsutskottet ansluter sig tillbedömningen i motion 1995/96:Sk60 (mp)yrkande 2 om att ytterligare minst 600miljoner kronor behöver anslås för denaktuella stödformen under budgetåret1995/96. De åtgärder som kan komma tillstånd med detta relativt sett begränsademedelstillskott är arbetsintensiva ochangelägna ur sysselsättningssynpunkt. Debidrar dessutom till att ovärderligkunskap om hälsosamt byggande kangenereras och spridas. Utskottet bedömerdärför de åtgärder som stöds medbidraget till förbättring avinomhusmiljön vara betydligt merangelägna än vad som sannolikt skullekunna uppnås med de 3 500 miljonerkronor som den föreslagnaskattereduktionen beräknas kosta staten.Med hänvisning till det ovan anfördaförordar således bostadsutskottet attskatteutskottet med anledning avmotionerna 1995/96:Sk51 (mp) och1995/96:Sk60 (mp) samt med avslag påproposition 1995/96:229 som sin meningger regeringen till känna vad utskottetovan anfört. Ett sådantställningstagande innebär vidare attäven förslagen om en miljöriktiginriktning på ROT-åtgärderna imotionerna 1995/96:Sk59 (v) och1995/96:Sk52 (fp) till stor del kananses bli tillgodosedda. Övriga i dettayttrande behandlade motionsyrkandenavstyrks av bostadsutskottet.5. Skattereduktion för byggnadsarbeteUlf () anser attbostadsutskottets yttrande underrubriken bort ha följandelydelse:Utskottet delar uppfattningen attsituationen på byggmarknaden ärsådan att den motiverar införandet avett till byggsektorn riktat stöd. Inteminst det förhållandet att åtgärder somavser reparation, om- och tillbyggnad() är specielltsysselsättningsintensiva gör ett stödtill denna sektor väl motiverat. Däremotfinns det enligt utskottets meninganledning att överväga stödets närmareutformning.Under åren 1993 och 1994 kunde undervissa förutsättningar skatteavdragerhållas för byggnadsarbeten påbostadshus. Systemet kom att utnyttjasav ett stort antal fastighetsägare ochdet beräknas ha skapat upp till 30 000nya arbetstillfällen. På förslag av dennuvarande regeringen ersattes emellertidskatteavdraget med ett bidragssystem.Detta innebar att ett inarbetat och välfungerande system ersattes av ett systemsom för de flesta framstod somkrångligare och svårare att utnyttja.Bidragen var dessutom betydligt mindreförmånliga. Den kontinuitet i statensstöd till bostadsbyggandet som brukarförespråkas i andra sammanhang brötsdärmed. Enligt utskottets mening är detolyckligt att på detta sätt skapaosäkerhet och förvirring bland dem somstödet riktar sig till. Inte minst försmåhusägarna torde det vara svårt atthålla reda på vilket eller vilka stödsom kan komma i fråga vid en visstidpunkt.Enligt utskottets mening talar dehittillsvarande erfarenheterna av olikastatliga stimulansåtgärder för enåtergång till ett system medskattereduktion. Utskottet delar sålundaregeringens uppfattning i dettaavseende. Till grund för utskottetsställningstagande ligger dock inteenbart bostadspolitiska överväganden.Även behovet i övrigt av att stimuleratjänstesektorn, speciellt vad avser dendel som utnyttjas av hushållen, talarför ett system med skattreduktion. Defrågor om en bredare bas förskattereduktionen som tas upp i motion1995/96:Sk58 (kds) bör således beaktasnär ett sammanhållet system för attstimulera tjänster riktade mot hushållenutformas. tar dock isitt yttrande inte upp förslagen i denaktuella motionen om vilken typ avarbete utöver byggnadsåtgärder som börberättiga till skattereduktion.Ett minskat skattetryck på tjänster ärenligt utskottets mening en absolutförutsättning för att normala hushållskall kunna utnyttja arbetskraft för attutföra arbeten på den egna bostaden. Ettsystem med skatteavdrag bidrar dessutomtill att minska förekomsten av s.k.svartjobb och därmed till att ökastatens skatteintäkter. En förutsättningför att de nu förordade avdragen skallfå de önskade effekterna är dock attavdragsnivån sätts tillräckligt högt.Utskottet gör i denna fråga bedömningenatt det av regeringen föreslagnaavdraget av arbetskostnadeninte är tillräckligt för att förhindrautnyttjandet av svart arbetskraft. Ienlighet med förslaget i motion1995/96:Sk58 (kds) bör därför avdragetbestämmas till av arbetskostnaden.Enligt förslaget i propositionen börskatteavdrag kunna erhållas för arbetensom utförs t.o.m. utgången av år 1997.För att undvika de tröskeleffekter ochden ryckighet som en så begränsadvaraktighet skulle kunna ge upphov till,bör enligt utskottets meningskatteavdrag kunna erhållas också föråren 1998 och 1999. Härigenom uppnås enbättre kontinuitet som bl.a. innebär attsysselsättningspotentialen inom ROT-sektorn bättre kan tas till vara.Vad utskottet nu med anledning avmotion 1995/96:Sk58 (kds) yrkandena 2och 3 anfört om skattereduktionen förbyggnadsarbeten innebär att regeringenslagförslag bör godtas med de ändringaravseende reduktionsnivå och varaktighetsom föreslagits i motionen. Det börankomma på skatteutskottet att utformade nödvändiga lagändringarna. Övrigamotionsyrkanden som behandlas i dettayttrande avstyrks av bostadsutskottet.InnehållSammanfattning 1Propositionen 1Motionerna 11Motioner väckta med anledning avproposition 1995/96:198 11Motioner väckta med anledning avproposition 1995/96:229 11Yttrande från annat utskott 12Utskottet 12Ställningstaganden 12Hemställan 15Reservationer 161. En ny stimulans inom byggsektorn(mom. 1, m, fp, mp) 162. En ny stimulans inom byggsektorn(mom. 1,v) 163. En ny stimulans inom byggsektorn(mom. 1, kds) 174. Skattereduktion förallergisanering av offentligalokaler (mom. 2, fp) 185. Begränsningar till arbeten medmiljöinriktning (mom. 3, mp) 196. Begränsningar till eftersattabostadsområden och störreflerfamiljshus (mom. 4, v) 197. Skattereduktion förbilreparationer m.m. (mom. 5, kds) 208. Permanenta skattelättnader förunderhåll av egna byggnader(mom. 6, m) 219. Bidrag till allergisanering och"gröna" ROT-åtgärder (mom. 7, mp) 21Särskilt yttrande 22Skattereduktion för allergisaneringav offentliga lokaler (mom. 2) 22Bostadsutskottets yttrande 23Gotab, 1996