bet · GK01KU13 · 1996-12-05 00:00:00 — Det förefaller inteändamålsenligt att förlägga just dessadebatter till annan lokal än kammarenoch behålla kammaren för andra ändamål,såsom - utom interpellationsdebatter ochfrågestunder - fåtaliga tillfällen somöppningssammanträden och allmänpolitiskadebatter.Med hänsyn till det anförda avstyrkerutskottet motion 1996/97:K321 yrkande 1.Användningen av ny teknikMotionI motion 1996/97:K331 av () yrkande 1 begärs etttillkännagivande till talmanskonferensenom behovet av förändrat arbetssätt ikammaren genom utnyttjande av modernteknik. Motionären anser att diagram ochbilder bör kunna visas både förkammarens ledamöter och för närvarandeallmänhet. Intresset för debatterna bördärigenom kunna stimuleras.BakgrundI plenisalen finns utrustning förvisning både av bilder och diagram. Frånkammarkansliets sida brukar man dock,med hänvisning bl.a. tillprotokollföringen, erbjuda de ledamötersom vill hänvisa till bilder och diagramatt i stället låta kopiera dem på papperför utdelning på ledamöternas bord.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att den utrustningsom motionären efterlyser finnstillgänglig och att någottillkännagivande med anledning av motion1996/97:K331 yrkande 1 således intebehövs.Ledamöternas rätt till ledighetGällande bestämmelser om rätt tillledighet och ersättning under ledighetEn riksdagsledamot kan efter prövning fåledighet från sitt uppdrag (1:8 RO). Omledamoten beviljas ledigt för minst enmånad, skall uppdraget under den tidenutövas av en ersättare.Ansökan om ledighet skall avse viss tidoch innehålla skälen för ansökan. Omansökningen avser minst en månad, prövasden av . Om den avser kortaretid eller tid under längre uppehåll ikammarens arbete, prövas den dock avtalmannen.Ledamöternas rätt till ekonomiskaförmåner regleras i lagen (1994:1065) omekonomiska villkor för riksdagensledamöter. Förmåner, bl.a. arvode, utgårinte för tid då ledamoten är ledig underen månad eller av något annatskäl än offentligt uppdrag,militärtjänstgöring, sjukdom, vård avbarn m.fl. Med offentligt uppdrag avsesannat offentligt uppdrag än tjänst.En ersättare i har under dentid han eller hon tjänstgör sammaekonomiska förmåner som en ordinarieledamot.MotionI motion 1996/97:K329 av och ()begär motionärerna atttalmanskonferensen skall få i uppdraglägga fram förslag som innebär att varjeledamot en gång per mandatperiod skallha rätt till en månads sammanhängandeledighet med bibehållen ersättning föratt praktisera inom verksamhetsområdetför det utskott som ledamoten tillhör.Under denna ledighet skall ersättarekallas in, och därigenom skolas flerapersoner in i arbete.BakgrundFörfattningsutredningen berörde ibetänkandet statsskick (SOU1963:18) frågan om vad som kan vara skälför att bevilja ansökan om ledighet.Utredningen ansåg att, om det förelåglaga förfall borde givetvis ansökanbeviljas, och för övriga fall bordeliksom tidigare en liberal praxistillämpas. En ledamot borde såledeskunna beviljas ledighet för enskildaangelägenheter, såsomfamiljeangelägenheter, skötande av egentjänst eller eget företag, affärsresam.m.Utskottet behandlade i sitt av riksdagengodkända betänkande 1995/96:KU22 enmotion om att ge ersättarna en mer aktivroll i arbete.Utskottet hänvisade tillGrundlagberedningens betänkandeErsättare för riksdagsledamöterna (), där beredningen föreslog attdet skulle finnas ersättare förriksdagsledamot som antingen ärfrånvarande eller är talman ellertillhör regeringen. Det främsta skälettill förslaget var enligt beredningenatt ersättarsystemet skulle bidra tillatt upprätthålla den partimässigabalansen i . I anslutning tillbehandlingen av frågan om en eventuellsänkning av antalet ledamöter iriksdagen vid ett införande av ettersättarsystem anfördes att ersättarekan sägas fylla uppgiften att förmedlakontakter och impulser medväljaropinionen på ungefär samma sättsom de ordinarie ledamöterna.Utskottet redovisade attriksdagsförvaltningen i början av en nymandatperiod kontaktar varje ersättareoch översänder ett s.k. välkomstpaket,innehållande bl.a. en hälsning frånriksdagsdirektören och allmäninformation om och dessarbete. Ersättare får också ett reskortav samma slag som ledamöterna, vilketberättigar till fria resor som harsamband med uppdraget med tåg, flyg ochtaxi. De som önskar får engratisprenumeration på tidningen . Ersättare sominte tjänstgör i har rätt attefter rekvisition få sig tillsändriksdagstrycket i de delar somersättaren av sitt parti fått i uppgiftatt bevaka. Härutöver står tre till fyrabostadsrum ständigt i beredskap iförvaltningshuset för ersättarnasräkning. - Ersättarna får dock intenågon utbildning av det slag som deordinarie ledamöterna får i form avintroduktion för nyvalda.Utskottet konstaterade att ersättarnasmöjligheter att allmänt hålla sig à jourmed riksdagsarbetet är goda och att dedärmed utan alltför stora svårigheterkan komma in i riksdagsarbetet för denhändelse de kallas in för tjänstgöring.Utskottet ville erinra om att depolitiska partierna i givetvishar ett ansvar för att ersättarna fårdet stöd som de, utöver den service defår från riksdagsförvaltningen, behöverför att fullt ut kunna fungera i rollensom ersättare.Utskottets bedömningRiksdagen har normalt sommaruppehållfrån mitten av juni till mitten avseptember samt över jul och ungefär varfjärde vecka. Dessa uppehåll bör enligtutskottets mening ge ledamöternatillräckligt utrymme för sådanverksamhet som anges i motion1996/97:K329, och utskottet avstyrkermotionen.Informationsfrågor m.m.MotionerI tre motioner tas upp frågor med direktavseende på informationen tillmedborgarna och till organisationer ochföretag.I motion 1996/97:K307 av . (s) begärs att beslutaratt öka informationen omriksdagsbesluten till allmänheten.Motionärerna påpekar att det under ettriksdagsår fattas ett stort antal beslutsom berör enskilda, organisationer,företag, myndigheter och kommuner. Deanser att det är svårt att hålla sigvälinformerad om besluten och attriksdagen därför börsammanställa en kort sammanfattandeinformation som skickas ut till allahushåll m.fl.I motion 1996/97:K308 av Karl-GöranBiörsmark (fp) begärs att riksdagenöppnar en 020-linje till Sverigesriksdag.I motion 1996/97:K320 av BirgittaHambraeus (c) begärs atttalmanskonferensen ges i uppdrag attutforma en modernare hantering avriksdagsbesluten i syfte att göra detlättare för icke invigda att snabbt fåklart för sig vad ett riksdagsbeslutinnebär. Motionären kritiserarhanteringen med riksdagsskrivelser somhänför sig till utskottsbetänkanden ochanser att riksdagsbesluten i stället börutformas som självständiga produkter.Med utgångspunkt i utskottensbetänkanden borde enligt motionären mednågra enkla knapptryckningar exempelvisorden Utskottet hemställer kunna bytasut mot orden beslutar .Ändringar i förhållande tillregeringsförslag kunde markerassärskilt, och beslutad lagtext skullebli direkt tillgänglig.En annan motion, motion 1996/97:K312 avBarbro (), har ocksåbetydelse för informationen tillallmänheten men får anses beröra iförsta hand betoningen av olika partiersinverkan på arbete.Motionären begär ett tillkännagivande omordningen för hur partier anges vadgäller motioner och reservationer ibetänkanden m.m. Hon anser att det partisom lämnat in en motion bör anges förstoch partier som stöder motionen efterdet partiet. Motsvarande bör gällareservationer i utskottens betänkande,där det parti som står för den motionsom reservationen gäller bör stå först,även om representanterna för ett störreparti också reserverar sig för motionen.En sådan ordning skulle innebära attäven personer utanför skullese vilket parti som ursprungligen lagtfram förslaget.BakgrundInformationsverksamhetUtskottet redovisade i sitt betänkande1994/95:KU41 den samhällsinformation somriksdagen då svarade för och planerade.Ur betänkandet återges följande.Riksdagenssamhällsinformationsverksamhet är mycketomfattande. I vissa fall har riksdagenensamställning, t.ex. beträffande Rixlexoch . I andrasammanhang rör det sig om en närasamverkan med , t.ex.beträffande tidningen . Eftersom regeringskanslietsaknar en central servicefunktion påsamhällsinformationens område faller enbetydande del av allmänna förfrågningarhos informationstjänsten i riksdagen.Förfrågningar beträffande äldreriksdagsbeslut besvaras i allmänhet avRiksdagsbiblioteket.Om tidningen Från Riksdag & Departementangavs bl.a. följande.Tidningens syfte inom den allmännasamhällsinformationen skall enligt 1975års riksdagsbeslut vara att underlättaför personal i stat och kommun, företagoch organisationer samt förförtroendevalda och övriga politisktintresserade att följa verksamheten iriksdagen och regeringskansliet.Tidningens policy bygger på deredaktionella riktlinjer som riksdagenfastställde 1975. Dessa riktlinjerinnebar närmast en minimibeställning avredaktionell bevakning av regeringen ochriksdagen. Redaktionen utlovar numera enheltäckande bevakning av allakommittédirektiv, utredningsbetänkanden,departementspromemorior, propositioneroch utskottsbetänkanden ochriksdagsbeslut som bygger på dessa.Sedan budgetåret 1992/93 tar tidningenin betalda annonser.- - -Det dominerande innehållet i tidningenär en löpande, heltäckande bevakning avden centrala statliga beslutsprocessen.Dessutom publiceras egna artiklar medanknytning till de ämnen tidningenbehandlar. Nyutgivna SFS förtecknasfortlöpande. Återkommande inslag ärkrönikor över skattelagstiftning ochannan lagstiftning, förteckningar överföregående års utgivning av SOU, Ds ochkommittédirektiv samt sammanställningarav pågående och avslutade utredningar.Hösten 1993 framställdes enspecialtidning om och EES införEES-avtalets ikraftträdande den 1januari 1994.En gång utges ,som innehåller en översikt över vad somhänt under det senaste riksmötet.I årets budgetproposition (prop.1996/97:1), utgiftsområde 1 anslag B 2,redovisas följande.Ett annat utvecklingsprojekt som pågårhar till syfte att under kommande höstpresentera på en s.k. hemsidapå Internet (World ). Riksdagenhar ett omfattande informationsmaterialsom avses göras tillgängligt förmedborgarna via Internet. Det gällerinformation om såväl sominstitution som beslutsprocessen ochriksdagens dokument. Denna verksamhetsom är helt ny kommer att under bedrivas som ett projektmed en ekonomisk ram som projektet fårhålla sig inom. Avsikten är att underbudgetåret successivt utveckla systemsom möjliggör en långt driven automatikför att koda och lägga in information påvår hemsida. Avsikten är vidare att fåerfarenhet och underlag för att senarekunna återkomma med förslag om permanentorganisation för verksamheten från ochmed 1998.Riksdagens förvaltningskontor har den 25september 1996 fastställt riktlinjer förriksdagens informationsverksamhet.Enligt dessa riktlinjer skallriksdagsförvaltningen bl.a.tillhandahålla och aktivt spridainformation i muntlig, skriftlig ochelektronisk form.Detta gäller grunddokument,det s.k. riksdagstrycket. Det gällerockså dels bearbetad information förolika behov: basmaterial,referenslitteratur,fördjupningsmaterial, nyhetsinformation,dels individuellt anpassad information,t.ex. genom svar på frågor vid besök,per telefon och brev eller via e-post.Målen för externainformationsverksamhet anges iriktlinjerna vara- att säkerställa att medborgarna hartillgång till information om riksdagenoch dess arbete,- att öka medborgarnas kunskaper omoch intresse för och dessarbete och om de demokratiska vägarnaför insyn i och påverkan påbeslutsprocessen,- samt att medverka till att skaparespekt och förståelse för folkstyret.Frågan om 020-nummer berörs av enpågående utredning.STATTEL-delegationen (C 1991:03)tillsattes av regeringen i april 1991och har enligt sina direktiv (dir.1991:29) i uppdrag att genomföraåtgärder för att effektivisera statligamyndigheters telekommunikationer. Idirektiven uppmärksammas 020-tjänsten,som innebär att den som abonnerar påtjänsten står för trafikavgifterna förinkommande samtal med undantag föravgiften för den första markeringen,vilken den uppringande står för. Detbetonas i direktiven att ett införandeav en sådan tjänst bedöms kraftigt ökastatens kostnader, varför även andralösningar måste utredas.Delegationen beräknas slutföra sittarbete före utgången av år 1996.Utformningen av utskottsbetänkandenTalmanskonferensens arbetsgrupp förvissa riksdagsfrågor fick den 5 april1995 (talmanskonferensens protokoll1994/95:6.7) ett uppdrag att se överutformningen av utskottsbetänkandensärskilt i fråga om tekniken förhemställan och reservationer. Arbetetleds av kammarsekreteraren. Med hänsyntill att även erfarenheterna av den nyaordningen för budgetprövningen börbeaktas, har arbetet enligt uppgift ännuinte tagit fastare form. Bakgrunden tilluppdraget var enligt vad som framgår avprotokollet en önskan bl.a. att antaletvoteringar i möjligaste mån skullebegränsas.Inom förvaltningskontoret pågårfortlöpande ett utvecklingsarbete isyfte att med datorteknikens hjälputveckla framställningen avutskottsbetänkanden och annatriksdagstryck.Vad beträffar den inbördes ordningenmellan reservanter eller motionärer iriksdagstrycket gäller följande. De somdeltagit i ett utskotts beslut anges iutskottsbetänkandet i den ordning som devalts in i utskottet. Samma ordninganvänds för att ange vilka somreserverar sig mot beslutet. Av dettaföljer att en reservant somrepresenterar ett mindre parti och somvalts in sent, inte kommer att stå somförsta namn i en reservation, omreservationen stöds av andra ledamötersom valts in tidigare i utskottet.Ordningen mellan namnen påverkas inte avfrån vilket parti den motion kommer somligger till grund för reservationen. Deninbördes ordningen mellan fleramotionärer i en motion bestäms avmotionärerna själva.Tidigare utskottsbehandling av vissafrågorUtskottet behandlade en motion omomformning av utskottsbetänkanden tillriksdagsbeslut i sitt av riksdagengodkända betänkande 1990/91:KU42.Utskottet hänvisade därvid till ettpågående utvecklingsarbete inomförvaltningskontoret i syfte att meddatorteknikens hjälp görariksdagsbesluten mera lättillgängliga.Utskottet ansåg att motionens förslagborde övervägas i detta sammanhang ochatt någon åtgärd därutöverinte var erforderlig.Riksdagen har vid ett flertal tillfällenunder senare år behandlat och avslagitmotioner om inrättande av 020-nummer församtal till . Utskottet harhärvid hänvisat till STATTEL-delegationens arbete med frågan omanvändning av 020-linjer inom statligverksamhet. Vid behandling av fråganvåren 1994 inhämtade utskottet också ochredovisade upplysningar från Riksdagensförvaltningskontor om beräknadekostnader för 020-nummer till (bet. 1993/94:KU35). Utskottet vidhöllsin tidigare inställning att STATTEL-delegationens arbete med frågan omanvändning av 020-linjer inom statligverksamhet borde avvaktas.Vid sin senaste behandling av frågan(se bet. 1994/95:KU41) konstateradeutskottet att ingenting ändrats isakfrågan och attenligt den senaste kommittéberättelsenSTATTEL-delegationen beräknades avslutasitt arbete först före utgången av år1996. Med hänvisning till detta och dentidigare redovisade kostnadsberäkningenavstyrktes den föreliggande motionen.Riksdagen övertog den 1 januari 1996från ansvaret förinformation om Europeiska unionen. för Europainformation somtidigare fanns inom Utrikesdepartementethade ett 020-nummer, och då riksdagenövertog ansvaret för informationen genomEU-upplysningen behölls denna tjänst.Fr.o.m. kommer ett020-nummer () att införasäven för Press- och informationskanslietinom . Utöver detta kan isammanhanget nämnas attprenumerationsavgiften för tillgång tillRixlex via modem avskaffades , vilket gör att sökning iRixlex kan göras på ett sätt som ipraktiken motsvarar 020-nummer.Utskottets bedömningSom framgår ovan har Riksdagensförvaltningskontor fastställtriktlinjer för riksdagensinformationsverksamhet. Att två gångerom året, så som föreslås i motion1996/97:K307, göra utskick till samtligahushåll m.fl. med information om debeslut som fattats under det senastehalvåret skulle medföra ansenligakostnader, utan att nödvändigtvis varadet bästa sättet att sprida väsentliginformation. Utskottet avstyrkermotionen.Som också framgår ovan har användningenav 020-nummer i ökat.Utskottet finner inte skäl att frångåsin tidigare bedömning i frågan ominförande av ytterligare 020-nummer.Motion 1996/97:K308 avstyrks.I fråga om utformningen avutskottsbetänkanden finns, som vidareframgår ovan, ett uppdrag förtalmanskonferensens arbetsgrupp förvissa riksdagsfrågor att göra enöversyn. Därvid kan även beaktas deintressen som nämns i motion1996/97:K320. Utskottet vill ocksåerinra om det teknikutvecklingsarbetesom pågår inom förvaltningskontoret, ochutskottet förutsätter att erforderliguppmärksamhet därvid ägnas åtmöjligheten att vid framställning avriksdagstryck plocka fram ochåteranvända texter från tidigaredokument i beslutskedjan, såsompropositioner och motioner förutskottsbetänkanden.Utskottet anser med hänsyn till detanförda att något uttalande av riksdagenmed anledning av motionen inte behövs.Den inbördes ordningen mellanreservanter i utskottsbetänkanden utgårsom utskottet ovan redogjort för frånordningen för inval i utskottet.Utskottet anser inte att det finns skälatt frångå denna fasta ordning, särskiltsom det inte kan uteslutas att en annanordning skulle kunna leda till onödigaintresseavvägningar ochbedömningsfrågor. Utskottet anser inteheller att det finns skäl för utskottetatt göra något uttalande om den inbördesordningen mellan motionärerna i enmotion. Utskottet avstyrker såledesmotion 1996/97:K312.Särskilda uppgifter inom förvaltningenBiografiverkMotionI motion 1996/97:K306 av (m) begärs att uppdrar åtförvaltningsstyrelsen att genomRiksdagsbiblioteket förbereda ettbiografiverk över ståndsriksdagarnasledamöter. Motionären påpekar att ettbiografiverk över tvåkammarriksdagen1867-1970 har utkommit i fem band ochatt därefter också två tilläggsbandavseende tiden /94 harutkommit.BakgrundFörvaltningsstyrelsen beslöt den 23oktober 1996 att entledigaBiografikommittén, som slutfört sittuppdrag.Från förvaltningskontoret har inhämtatsatt tidsåtgången för en person på deltidatt utarbeta ett biografiverk enligtmotionen kan uppskattas till ca 10 åroch personalkostnaden till minst 200 000kr . Till detta kommer kostnaderför teknisk utrustning, resor ochtryckning.Utskottets bedömningUppgiften att iordningställa ettbiografiverk över ståndsriksdagarnasledamöter ligger inte självklart inomriksdagens ansvar, utan skulle kunna sessom en uppgift för fristående historiskforskning. Något sådant uppdrag sombegärs i motionen vill utskottet därförinte ställa sig bakom. Utskottet anserdock liksom motionären att ett sådantverk vore av värde, och utskottet utgårfrån att förvaltningskontoret i mån avtillgängliga resurser medverkar till attverket kommer till stånd.Utsmyckning m.m.MotionerI motion 1996/97:K326 av () begär motionären attförvaltningsstyrelsen skall utredamöjligheterna att uppföra en fontän påRiksplan. Hon anser att en fontän,vattenspegel eller vattentrappa skullehjälpa till att få den hårt exploateradeHelgeandsholmen lite mer mänsklig ochgrön, och hon vill gärna ha ettvattenspel färdigt tillkulturhuvudstadsåret 1998.Vattnet och dess symbolvärde förStockholm tas upp också i motion1996/97:K330 av och (). Motionärerna önskarett tillkännagivande till regeringen omatt det bör inrättas en laxtrappa iStallkanalen. Den fördämning som skallhöja vattenståndet vid Riksdagshusethindrar nämligen fisken. En enkellaxtrappa eller annan anordning skulleenligt motionärerna kunna göras tillrimligt låg kostnad och finansieras inomramen för riksdagsbyggnadernasunderhållsbudget med eventuellt bidragfrån kommun.BakgrundBland aktuella byggprojekt inomfastighetsenheten omfattar ett projektfrågan om dammbyggnader i Stallkanalenoch . Pågående utredningsarbeteinnehåller förslag med möjlighet förfiskvandring m.m.I fråga om den ifrågasatta fontänen påRiksplan har från förvaltningskontoretpåpekats att Riksplan utformades som enarkitektonisk och genomarbetad helhet averkända arkitekter i samband medombyggnadsprojektet . Vidare harpåpekats att samråd bör ske med bl.a.Stockholms stad om eventuellaförändringar och att uppförande av enfontän skulle vara förenat med ansenligakostnader.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att frågan omdammbyggnader och vattenföringen kringHelgeandsholmen behandlas inomriksdagens förvaltning. Utskottet anserinte att någon ytterligare utredning avfrågan bör ske inom ramen förutskottsbehandlingen utan utgår från attförvaltningskontoret bevakar attbehövliga åtgärder vidtas.Utskottet finner inte heller anledningatt gå närmare in på frågan om en fontänpå Riksplan. Något uppdrag tillförvaltningsstyrelsen bör inte ges.Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna /97:K326 och1996/97:K330. beträffande riksmötetsinledningatt avslår motion1996/97:K316,2. beträffande sammanträdesfriaveckoratt avslår motion1996/97:K309,3. beträffande kammar- ochutskottssammanträdenatt avslår motionerna1996/97:K321 yrkande 2 och1996/97:K331 yrkande 2,4. beträffande fast tidpunkt förvoteringatt avslår motion1996/97:K321 yrkande 3,5. beträffandeinriktningsbeslutatt avslår motion1996/97:K310,6. beträffande allmänmotionstidatt avslår motionerna1996/97:K304, 1996/97:K305,1996/97:K319, 1996/97:K324 och1996/97:K327,7. beträffande utgiftsområdenm.m.att avslår motionerna1996/97:K322, 1996/97:K323 och1996/97:U217 yrkande 3,res. 1 (m)8. beträffande budgetkontoratt avslår motionerna1996/97:K328 och 1996/97:Ub10yrkandena 14 och 15,9. beträffande antalet ledamöteri utskottatt avslår motion1996/97:K315,res. 2 (m)10. beträffandepartirepresentation i olika organatt avslår motion1996/97:K318,res. 3 (v)11. beträffande ledamöternasplacering i kammarenatt avslår motion1996/97:K314,res. 4 (m)12. beträffande debatter omutskottsbetänkanden i de gamlakammarsalarnaatt avslår motion1996/97:K321 yrkande 1,res. 5 (fp, mp)13. beträffande teknikutrustningi kammarenatt avslår motion1996/97:K331 yrkande 1,14. beträffande ledighet förpraktikatt avslår motion1996/97:K329,15. beträffandeinformationsfrågoratt avslår motionerna1996/97:K307, 1996/97:K308,1996/97:K312 och 1996/97:K320,16. beträffande biografiverkatt avslår motion1996/97:K306,17. beträffande utsmyckning m.m.kring husatt avslår motionerna1996/97:K326 och 1996/97:K330.Stockholm den 5 december 1996På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), CatarinaRönnung (s), (), AxelAndersson (s), (),(m), (), (),(), (), (), (),(), (), () och BengtHurtig (v). Utgiftsområden m.m. (mom. 7), , JerryMartinger och (alla m) anserdels att utskottets yttrande underrubriken bedömning som börjarpå s. 14 bort ha följande lydelse:Anslaget till de internationellafredsbevarande styrkorna bör, somföreslås i motion U217, överföras frånutgiftsområde 6 Totalförsvar tillutgiftsområde 7 Internationellt bistå.Någon ändring i fråga omberedningsansvar ochutgiftsområdestillhörighet förfolkbildningsfrågor är utskottet däremotinte nu berett att förorda.dels att utskottets hemställan under 7bort ha följande lydelse:7. beträffande utgiftsområden m.m.att med avslag påmotionerna 1996/97:K322 och1996/97:K323 och med anledning avmotion 1996/97:U217 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Antalet ledamöter i utskott (mom. 9), , JerryMartinger och (alla m) anserdels att utskottets yttrande underrubriken bedömning på s. 17bort ha följande lydelse:Frågan om antalet utskottsplatser harbehandlats vid ett flertal tillfällenbåde av offentliga utredningar och iriksdagen. fann att det intevar lämpligt att föreslå så mångaordinarie platser i utskotten att detskulle garantera utskottsrepresentationför samtliga partier som passerat 4-procentsspärren. EnligtGrundlagberedningen skulle man med 15platser i varje utskott garantera attnågorlunda stora partier erhöllutskottsrepresentation. ansågsdetta vara ett lämpligt antal för attutskotten skulle kunna arbeta i smidigaoch effektiva former.