bet · GJ01BoU8 · 1996-02-08 00:00:00 — lämnasbidrag för investeringar i vindkraftverkmed en effekt av minst 60 kilowatt.Bidraget lämnas med högst avinvesteringskostnaden omteknikupphandling utnyttjas. I övrigafall lämnas bidrag . Riksdagenanvisade ytterligare 100miljoner kronor till verksamheten. Iproposition 1995/96:25 - En politik förarbete, trygghet och utveckling anmälerregeringen att den avser att under 1996återkomma till insatser om stöd till nyenergiteknik efter den nuvarandeprogramperioden.NUTEK har utvärderat bl.a. stödet tillinvesteringar i vindkraft. Ca 90vindkraftverk med en installerad effektom ca 25 MW har kommit till stånd efterinförandet av stödet. Ca 40vindkraftverk med en sammanlagd effektom knappt 6 MW har byggts utan stöd.Elproduktionen från vindkraften var ca0,. antar attelproduktionen från vindkraftverk ökartill år 2005.Flera studier avseende lokalisering avvindkraftverk har gjorts främst frånslutet av och framåt. Nämnaskan betänkandet Läge för vindkraft (SOU1988:32). I betänkandet behandladesfrågan om lokalisering av storavindkraftverk i grupper både på land ochtill havs från ett nationelltperspektiv. Sedermera har vissalänsstyrelser publiceratlokaliseringsstudier på området. Sålundahar i läntillsammans med Ölandskommunerna 1993tagit fram ett policydokument kallatVindkraft på . iHallands län har i två rapporter,kallade Vindenergi i ochVindkraft i , tagit fram ettplaneringsunderlag som behandlarkonkurrensen mellan vindkraft och andraallmänna intressen. I vissa andralänsstyrelser pågår ett arbete ivindkraftsfrågor.Plan- och byggutredningen fick i maj1995 genom tilläggsdirektiv i uppdragatt se över hur vindkraften bör hanterasi den kommunala planeringen medbeaktande av motstående intressen somt.ex. kulturmiljö-, naturvårds- ellerlandskapsbildsvärden. Utredningen skallsärskilt överväga om det är lämpligt medtidsbegränsade bygglov för vindkraftverkoch se över formerna för samverkanmellan berörda fastigheter i samband medutbyggnad av vindkraftverk.Utredningsarbetet skall vara avslutatsenast . Tillåtlighetsprövningen av vissaindustrianläggningarI motionerna 1994/95:Bo506 (c),1994/95:N431 (mp) yrkande 2 imotsvarande del och yrkande 3 samt1994/95:N450 (mp) yrkande 13 tas uppfrågan om det s.k. kommunala vetot inaturresurslagen (NRL). Motionärernaföreslår sammanfattningsvis att vetot,utan inskränkningar, skall omfatta ävenanläggningar för utbränt kärnbränsle.Vid behandlingen av motsvarandemotionsyrkanden (bet.1994/95:BoU3) anförde utskottetföljande.Som framgått ovan av den inledanderedogörelsen anges i 4 kap. NRL attvissa slags anläggningar i princip intefår komma till stånd om intekommunfullmäktige tillstyrkt atttillstånd till anläggningen lämnas.Detta brukar kallas det kommunala vetot(4 kap. 3 § första stycket NRL). Vetotär emellertid inte absolut. Sålunda fårregeringen i vissa fall - enligtlagrummets andra stycke - lämnatillstånd till anläggningen även omkommunen inte har tillstyrkt detta.Denna regeringens möjlighet begränsas avatt vissa i lagen angivnaförutsättningar skall vara för handenför att det kommunala vetot skall kunnafrångås. Det skall vara frågan om enanläggning som från nationell synpunktär synnerligen angelägen. Inskränkningeni det kommunala vetot gäller inte hellerom en lämplig plats för anläggningenanvisats inom en annan kommun som antasgodta en placering där eller, i annatfall, om en annan plats bedömslämpligare. Vad nu redovisats ommöjligheten att medge undantag från detkommunala vetot gäller bl.a. anläggningför mellanlagring eller slutligförvaring av kärnämne eller kärnavfall.Även beträffande vissa övrigaanläggningar kan undantag från vetotmedges.Frågan om utformningen av det kommunalavetot prövades av ochbostadsutskottet (bet.1989/90:BoU20) med anledning av enproposition i ämnet. Vad dåhade att ta ställning till var frågan omdet kommunala vetot skulle förses med ens.k. Så skedde genom att till 4kap. 3 § tillfogades ett andra styckehuvudsakligen av det innehåll somredovisats inledningsvis.Bostadsutskottet beslöt i enlighet medregeringens förslag. Företrädare iutskottet för ,och yrkademed något skilda motiveringar avslag påförslaget. följde utskottet.Utskottet erinrade vid behandlingen år1994 om det arbete som pågick med attutforma en miljöbalk och att det i dettaarbete kunde bli aktuellt att ocksåöverväga utformningen av NRL. Iavvaktan på att dessa övervägandenslutfördes fann utskottet inte anledningtillstyrka de då behandlade motionerna.Det kan nu tilläggas att dessaöverväganden, som anförtrottsMiljöbalksutredningen, beräknas varaklara sommaren 1996.Utskottet vidhåller sin uppfattning.Pågående utredningsarbete bör avslutas.Motionerna 1994/95:Bo506 (c), 1994/95:N431 (mp) yrkande 2 i motsvarande deloch yrkande 3 samt 1994/95:N450 (mp)yrkande 13 om den kommunala vetorättenavstyrks.I motion 1994/95:N431 (mp) yrkande 2 imotsvarande del föreslås göraett tillkännagivande om alternativametoder för förvaring av kärnbränsle.Motionärerna anför att det finns mångasynpunkter på vilken metod som böranvändas för förvaring av högaktivtkärnbränsleavfall.Näringsutskottet (bet. 1995/96:NU10)behandlade en proposition omsäkrare finansiering av framtidakärnkraftsavfallskostnader m.m. jämtemotioner. Med anledning av en motion(kds) i vilken togs upp frågan omalternativa metoder för slutförvaringanförde näringsutskottet attställningstagandet till hur det utbrändakärnbränslet skulle förvaras måstebaseras på ett grundligt forsknings- ochutvecklingsarbete. Det är, anfördeutskottet, av väsentlig betydelse attdetta arbete bedrivs utan låsningar inågot avseende. Den av näringsutskottetavstyrkta motionen avslogs avriksdagen.Bostadsutskottet delarnäringsutskottets uppfattning. Med detanförda avstyrker bostadsutskottetbifall till motion 1994/95:N431 (mp)yrkande 2 i motsvarande del om etttillkännagivande till regeringen omalternativa metoder för slutförvaring avutbränt kärnbränsle.Vindkraften och vattenförsörjningen somriksintressenI två motioner behandlas frågan om denlagstiftning som motionärerna ansererforderlig för att vindkraften skallkunna få större betydelse ienergibalansen. I motion 1994/95:Bo526(mp) framställs förslag om denmiljölagstiftning som anses behövas föratt påskynda utbyggnaden avvindkraftverk. Som exempel på sådanlagstiftning nämner motionärerna PBL ochNRL. I partimotion1994/95:N421 yrkande som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts omvindkraften som riksintresse ochkommunal planering.Utskottet har ovan redovisat vissauppgifter om de lagregler som äraktuella vid utbyggnaden avvindkraftverk och det femårigainvesteringsprogram som finns till stödför anläggning för vindkraft. Avredovisningen framgår bl.a. följande.Markområden av riksintresse förenergiproduktion regleras i 2 kap. 8 §NRL. Vindkraft ingår i den samlandebeteckningen energiproduktion.Beträffande områden av riksintresse förenergiproduktionen har fått iuppdrag att peka ut sådana områden. Iarbetet skall samråd ske med berördalänsstyrelser.Ovan har redovisats det ekonomiskastödprogram som finns för investeringari vindkraftsanläggningar samt bl.a. destudier som gjorts avseende lokaliseringav vindkraftverk. Som framgår avredovisningen ovan finns möjlighet attmed stöd av NRL behandla vindkraftensom ett riksintresse. Av redovisningenframgår också att olika åtgärdervidtagits för att peka ut lämpliga lägenför vindkraftverk samt vilket ekonomisktstöd som utgår för investeringar ivindkraftverk. Dessutom har, som ocksåframgått ovan, Plan- och byggutredningenfått tilläggsdirektiv för att se överhur vindkraften bör hanteras i denkommunala planeringen. Dettautredningsarbete skall vara avslutatsenast den 1 juli 1996.Vad beträffar frågan som tas upp iCenterpartiets partimotion om attkommunerna i den översiktligaplaneringen bör beakta behovet avvindkraftslägen och reservera områdenlämpliga för vindkraft vill utskottetäven erinra om att ändringar i PBLnyligen genomförts (se bet.1995/96:BoU1) som stärkeröversiktplanens ställning iplaneringssystemet. Denna omständighet,tillsammans med förhållandet att fråganom hur vindkraften bör hanteras i denkommunala planeringen utreds, innebärenligt utskottets mening att syftet medmotionärernas förslag blir tillgodosettutan någon vidare åtgärd.Utskottet gör samma bedömning i vadgäller mp-motionen.Med det anförda avstyrker utskottetCenterpartiets partimotion 1994/95:N421yrkande 5 och motion 1994/95:Bo526 (mp)om vindkraften som riksintresse.Vattenförsörjningen som riksintressetas upp i tre motioner. I motion1994/95:Jo605 (kds) yrkande 2 föreslåsett tillkännagivande tillregeringen av innebörd att områden somär av riksintressen frånvattenförsörjningssynpunkt bör gesstatus som sådana i NRL. Enligtmotionärerna saknas riksintressen förvattenförsörjningen . Imotionen nämns att reglerna försjöfarten på , och Vänernmåste skärpas avsevärt. I motionerna1994/95:Bo509 (c) yrkande 1 och1994/95:Bo517 (fp) tas frågan om Vätternupp. Enligt motionärerna i dessa bådamotioner bör anses vara ettriksintresse som färskvattentäkt och somnatur- och kulturområde. I yrkande 2 imotion 1994/95:Bo509 (c) föreslås ettriksdagens tillkännagivande tillregeringen om att staten har ettekonomiskt ansvar för miljöövervakningeni Vättern.Med anledning av dessa motioner villutskottet anföra följande. Liksombeträffande vindkraften gäller attområden för vattenförsörjning har ettskydd enligt NRL (2 kap. 8 §). att mark- och vattenområden som ärsärskilt lämpliga för anläggningar förvattenförsörjning så långt möjligt skallskyddas mot åtgärder som påtagligt kanförsvåra tillkomsten eller utnyttjandetav sådana anläggningar. I lagrummetanges också att sådana anläggningar somär av riksintresse skall skyddas motåtgärder som påtagligt kan försvåratillkomsten eller utnyttjandet av dem.Det kan i och för sig hävdas attregeringen har ett ansvar när det gälleratt peka ut de områden som av olika skälbör vara riksintressen. Det fåremellertid också anses vara ett ansvarför de berörda kommunerna ochlänsstyrelserna att hos regeringenaktualisera frågor om vissa områdenskaraktär av riksintressen. I den mån detpå den lokala och regionala nivån ansesatt vattenförsörjningen i vissa områdenär av riksintresse finns anledning antaatt frågan aktualiseras för regeringen.Vid en sådan uppfattning finns inteanledning för att göra de imotionerna 1994/95:Bo509 (c) yrkande 1,1994/95:Bo517 (fp) och 1994/95:Jo605(kds) yrkande 2 föreslagnatillkännagivandena omvattenförsörjningen som riksintresse ochVättern som dricksvattentäkt. Utskottetvill erinra om att beträffande Vätternriksdagen på förslag av ett enigtbostadsutskott tidigare intagit sammaståndpunkt (se bl.a. bet. 1994/95:BoU3).Utskottet gör i princip samma bedömningav den i motion 1994/95:Bo509 (c)yrkande 2 upptagna frågan om statensekonomiska ansvar för miljöövervakningeni . Även beträffande denna frågafår kommunerna eller berördalänsstyrelser anses ha det primäraansvaret att aktualisera de åtgärder somkan anses lämpliga för att nå det syftemotionärerna eftersträvar.Nationalstadsparken m.m.I detta avsnitt behandlas tre motioneri vilka tas upp frågor som från ettkulturpolitiskt perspektiv haranknytning till NRL.I partimotion1994/95:Kr205 yrkande som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts ombehovet av att följa upp beslutet omnationalstadsparken inför 97 - dvs.den utställning som avses äga rum hundraår efter 1897.Bakgrunden är i korthet följande.Riksdagen beslöt (bet.1994/95:BoU6) att områdetUlriksdal-Haga-Brunnsviken-Djurgårdenskall vara nationalstadspark. Genomändringar i NRL ges en nationalstadsparkett specifikt skydd. Inom parken får nybebyggelse och nya anläggningar kommatill stånd och andra åtgärder vidtasendast om det kan ske utan intrång iparklandskap eller naturmiljö och utanatt det historiska landskapets natur-och kulturvärden i övrigt 97 kommer, om den genomförs,delvis att äga rum inom delar avnationalstadsparken.Utskottet vill anföra följande. Det fårbetraktas som självklart attnationalstadsparkens karaktär skallhävdas inom de ramar som lagstiftningenanger. Vad gäller den i Miljöpartietspartimotion /95:Kr205 yrkande 1upptagna frågan om behovet av att följaupp beslutet om kanupplysas om att iStockholms län har fått regeringensuppdrag att utarbeta ett program förskydd, förvaltning, vård och utvecklingav . Länsstyrelsenhar redovisatsitt uppdrag till regeringen. har sig bekant torde förövrigt planerna på att genomföra 97numera vara högst osäkra.Av vad nu anförts framgår att ettriksdagens tillkännagivande tillregeringen om 97 inte kan anses erforderligt ochmeningsfullt. Med det anförda avstyrkerutskottet partiomotion1994/95:Kr205 yrkande 1.I motion 1994/95:Bo538 (c) föreslås enutredning om konsekvenserna av att göraGöta kanal med strandområden tillekopark.Begreppet ekopark används inte sällansynonymt med begreppetnationalstadspark. Utskottet, somutgår från att så är fallet ävenbeträffande den nu behandlade motionen,vill erinra om att regeringen tillkallaten särskild utredare med uppdrag attöverväga behovet av ytterligarenationalstadsparker i och lämnaförslag till de områden som kan varaaktuella att få skydd som sådana enligtNRL. Utredaren avser att redovisa sittuppdrag till regeringen omkring den 10mars 1996.Resultatet av de pågående övervägandenaoch den fortsatta beredningen av fråganbör avvaktas. Ett tillkännagivande omGöta kanal som nationalstadspark kaninte nu anses erforderligt ellerlämpligt. Motion 1994/95: Bo538 (c)avstyrks alltså.I motion 1994/95:Bo501 (m) föreslåsriksdagen som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts ombehovet av seglingsfri höjd vidplaneringen av framtida anläggningar sompasserar . Motionärenerinrar om kanalens betydelse förturistnäringen i och upplyseratt ett avbräck för kanalen somseglingsled är att den seglingsfriahöjden på grund av korsandekraftledningar begränsas till 12 meter.Utskottet delar motionärens uppfattningatt kanalen har stort värde somkulturhistoriskt minnesmärke samt förturismen. Den fråga som motionären tagitupp får närmast ankomma på kanalensägare - dvs. de kommuner som kanalengenomkorsar - att aktualisera medberörda kraftföretag. Med det anfördaavstyrker utskottet bifall till motion1994/95:Bo501 (m) om kanal.Älvfrågor m.m.Som framgår av reciten till dettabetänkande har riksdag och regeringunder de senaste drygt 25 åren ägnatfrågor om utbyggnad av älvar ochälvsträckor samt om vattenkraftens rolli energibalansen stort intresse. Ävenunder allmänna motionstiden harväckts flera förslag i dessa frågor.I partimotion1994/95:Jo628 yrkande göra ett tillkännagivande tillregeringen om attvattenkraftsutbyggnadsepoken nu äravslutad.Våren 1991 (bet. 1990/91:BoU18)behandlade utskottet senastmotionsyrkanden med motsvarandeinnebörd. Utskottet anförde då, liksomtidigare vid behandlingen av liknandeförslag, att någon utbyggnad över denproduktionsnivå, ca , frånvattenkraften som tidigareuttalat sig för inte är aktuell. Någottillkännagivande enligt motionsförslagetansåg utskottet då inte erforderligt.Energikommissionen anför i sitt idecember 1995 avlämnade betänkande attde orörda älvar och älvsträckor somriksdagen har undantagit från utbyggnadskall skyddas även fortsättningsvis.Enligt uppgift kommer hösten1996 att underställas en proposition omenergipolitiken.Enligt utskottets mening bör riksdagenavvakta beredningen avEnergikommissionens betänkande iregeringens kansli och propositionen omden framtida enenrgipolitiken. I detläge som beredningsarbetet befinner sigi bör inte genom uttalandeskapa låsningar. gäller,liksom för övrigt under de cirka senaste15 åren, att produktionsnivån frånvattenkraften enligt vattenkraftsplanenberäknas till ca . Utskottetavstyrker med det anförda Folkpartietspartimotion 1994/95:Jo628 yrkande 18 omett tillkännagivande till regeringen omvattenkraftens roll i energibalansen.I partimotion1994/95:Jo628 yrkandena 19-21 samt imotionerna 1994/95:Bo529 (s) och1994/95:Bo536 (kds) tas upp frågor omenskilda älvar och älvsträckor.Motala ström, tillflöden söderom Hjoån-Mjölnaån, , åoch Rolfsån, bör enligt Folkpartietspartimotion yrkande 21 skyddas motutbyggnad genom att de tas upp bland deälvar och älvsträckor som genom 3 kap. 6§ NRL skyddas mot utbyggnad.I samband med behandlingen (bet. 1992/93:BoU7) av en proposition omutökat älvskydd föreslog utskottet ochbeslöt som sin mening geregeringen till känna att en inventeringborde göras av vissa älvar ochälvsträckor. Dessa överväganden hargjorts av Vattendragsutredningen.Utredningen har ibetänkandet Vilka vattendrag skallskyddas? (SOU 1994:59) redovisat sittuppdrag. Med undantag för fyravattenområden i -utredarens förslag är praktiskt tagetidentiskt med motionärernas - harutredningen inte lämnat slutligt förslagtill skyddsvärda vattenområden ochälvsträckor.Utredningen har remissbehandlats. Iseptember 1994 och fickutredningen tilläggsdirektiv. utarbeta ett program förkartläggning av vilka ytterligarevattenområden och älvsträckor som börskyddas mot vattenkraftsutbyggnad.Syftet med kartläggningen är att få engrund för en sammanhållen bedömning avvilka ytterligare vattenområden som börges ett långsiktigt skydd. Utredningenskall redovisa resultat av sitt arbetesenast /1997.Resultatet av utredningen och denfortsatta beredningen av frågan böravvaktas. bör inte nu görasådana ändringar i NRL som föreslås iFolkpartiets partimotion 1994/95:Jo628yrkande 21 om m.fl.vattendrag.Gideälven uppströms bör enligtförslag i motionerna 1994/95: Bo529 (s)och i partimotion1994/95:Jo628 yrkande 19 detta yrkande imotsvarande del ges skydd enligt 3 kap.6 § NRL.Ett motsvarande förslag om NRL-skyddför Brunnsberg i förs frami motionerna 1994/95:Bo536 (kds) och iden ovan nämda partimotionen frånFolkpartiet.Beträffande kan erinras omföljande. Frågan om tillstånd tillutbyggnad av älven har, som framgått avreciten ovan, behandlats avvattendomstolen. Regeringen har enligt11 kap. 3 § VL förbehållet sigprövningen av ärendet. Vattendomstolenhar i ett yttrande i ärendet tillregeringen anfört attden anser företaget tillåtligt enligtvattenlagens tillåtlighetsregler.Sökanden - - har iskrivelse till regeringen() återkallat ansökanfrån vidare prövning. Bolagets skrivelsehar översänts till , somuppmanats att hålla departementetinformerat om målets fortsattahandläggning.I den mån en ny ansökan om utbyggnad avGideälven blir aktuell kommer fråganåter under regeringens prövning. Detfinns, enligt utskottets mening, intetillräckliga skäl för attgenom en ändring i NRL nu ingripa i eneventuellt fortsatt beredningen avdrendet. Även om de skäl för bevarandeav älvsträckan outbyggd som motionärernaför fram är beaktansvärda finnsanledning att dröja medställningstagande i frågan i avvaktan påatt det pågående utredningsarbetet inomVattendragsutredningen avslutas. Meddet anförda avstyrker utskottetmotionerna /95:Bo529 (s) ochFolkpartiets partimotion 1994/95:Jo628yrkande 19 detta yrkande i motsvarandedel om att älvsträckan nu skall omfattasav skydd mot utbyggnad genom att den tasin i 3 kap. 6 § NRL.Beträffande Brunnsberg i Österdalälvenhar, som också framgått ovan, ÄlvdalensJordägande Socknemän hos Vattendomstolenansökt om att få bygga Brunnsbergskraftverk i Österdalälven.Kammarkollegiet anser att företaget ärav sådan beskaffenhet att det bör prövasav regeringen. harbegärt att få ta del av handlingarna imålet efter det att Fiskeriverketsyttrande kommit in till vattendomstolen.Detta beräknas ske i februari 1996.Regeringen kommer därefter att taställning till om frågan om den skallförbehålla sig prövningen av Brunnsbergskraftverk.Utskottet gör beträffande Brunnsberg iÖsterdalälven samma bedömning sombeträffande . Resultatet av depågående övervägandena bör avvaktas.Motionerna 1994/95:Bo536 (kds) samtFolkpartiets partimotion 1994/95:Jo628yrkande 20 om Brunnsberg avstyrksalltså.Av älvskyddsmotioner återstår attbehandla förslagen i Folkpartietspartimotion /95:Jo628 yrkande 19 imotsvarande del i vad avser att Ljung-ån i Gimån och Jaurekaska i StoraLuleälv skall omfattas av NRL-skyddet.Som framgått av redovisningen ovan hartillstånd givits till byggande av Ljungåkraftverk i Gimån. Ärendet är därmedavgjort. Det är därför inte meningfulltatt i sak granska detta förslag iFolkpartiets partimotion 1994/95:Jo628yrkande 19. Motionsyrkandet avstyrksalltså i motsvarande del.Jaurekaska i beräknaskomma upp för huvudförhandling ivattendomstolen senare i vår.Beredningen bör ske utan bindningar iärendet från sida. Yrkandet19 i partimotion1994/95:Jo628 avstyrks även i denna del.Vägförbindelse för sameby?I motionerna 1993/94:Bo608 (m) och1993/94:Bo613 (s) föreslås ettriksdagens tillkännagivande tillregeringen om att en vägförbindelse tillTalma sameby bör komma till stånd.Ovan har lämnats en tämligen omfattanderedogörelse för de överväganden somgjorts när det gäller byggande av en vägtill sameby. Utskottet, somhänvisar till denna redogörelse, villsammanfatta frågan på följande sätt.Länsstyrelsen i avslogi en ansökan av kommunom dispens från bestämmelserna förPåkkentanjaure naturreservat för attanlägga en väg för sameby mellanLaxforsen och . Länsstyrelsensbeslut överklagades till regeringen.Regeringen avslog kommunensansökan. Efter att ha redovisat bl.a.såväl samebyns behov av väg som detintrång i naturreservatet och i Rostuobrutna fjällområde som skulle bliaktuellt om vägen kom till stånd anförderegeringen att den - som i ärendet hadeatt tillämpa ommarkens användning - vid en samladbedömning funnit att anläggandet ochutnyttjandet av påtagligtskulle skada naturreservatetsnaturvärden. Vägen bör med hänsynhärtill inte komma till stånd.Riksdagen har därefter 1992 och 1993behandlat motioner i vilka föreslogs attriksdagen som sin mening borde geregeringen till känna att vägen bordebyggas. Vid behandling av frågan hösten1993 (1993/94:BoU1) anfördebostadsutskottet att utskottet intefunnit att nya omständigheter av denkaraktären tillkommit som skulle kunnaföranleda en omprövning av riksdagenstidigare beslut. Motionen om envägförbindelse till samebyavstyrks således av utskottet. Denavslogs av riksdagen.Sedan senast behandladefrågan om en väg till sameby fårföljande information i ärendet ansesvara relevant. kommun anhöll imaj 1993 hos i Norrbottenslän om en omprövning av länsstyrelsensbeslut att ej medge dispensför byggande av . Införbeslutet hade låtitgenomföra förnyade utredningar. Bl.a.hade i länet påuppdrag av gjort enmiljökonsekvensbeskrivning i ärendet. Ibeskrivningen inventerades fem väg-alternativ. Dessutom hade länsstyrelsensrennäringsdelegation utrett femalternativ som bygger på att någon väginte kommer till stånd. Två av dessaavser helikoptertransport av slaktaderenar, de övriga driftsomläggning ellerrenodlad vinterslakt, slakt i samttransport med svävare.Tre av vägalternativen är enligtlänsstyrelsen inte förenliga medbestämmelserna i (2 kap. 3 och 6 §§samt 3 kap. 1 och 5 §§).Anläggningskostnaden för dessaalternativ har uppskattats till mellan7,1 och . De övrigatvå vägalternativen anges inte beröradet obrutna fjäll-området. Dessa kanaccepteras av länsstyrelsen.Anläggningskostnaderna - lägst 23miljoner kronor - för dessa alternativoch driftkostnaderna har emellertidföranlett till bedömningenatt de är orimliga från ekonomisksynpunktLänsstyrelsen förordar i sitt beslutatt samebyns transportproblem löses utanatt vägförbindelse upprättas till norrasidan av träsk.I en reservation till länsstyrelsensbeslut anförde en av dess ledamöter atthan - i likhet med kommun - ansågatt vägen borde byggas. För att Talmasameby skall ha möjlighet tilllångsiktig överlevnad är vägen ettmåste.Utskottet har i och för sig förståelseför samebyns och kommuns önskanatt genom byggande av en väg till Talmasameby förbättra byns kommunikationertill båtnad inte minst för renskötseln.Utskottet har emellertid ocksåförståelse för de motiv som bär uppförslaget att tillskapa och vidmakthållaPåkkentanjaure naturreservat och Rostuobrutna fjällområde. Vad det ytterstgäller avseende tre av vägalternativenär alltså att göra en avvägning mellanett intresse som enligt NRL ochnaturvårdslagen bedömts värt att bevaraoch ett exploateringsintresse.