bet · GJ01NU26 · 1996-05-28 00:00:00 — Kulturutskottetframhöll därvid bl.a. att frågor somgäller AB:s framtidauppdrag, finansiering, organisation etc.skulle komma att behandlas av riksdagoch regering i samband med att nuvarandeavtalsperiod löper ut och att ett nyttavtal skall träffas. Dessa övervägandenansågs inte böra föregripas.Kulturutskottet hänvisar vidare tillpågående behandling av proposition1995/96:161 om en radio och TV iallmänhetens tjänst 19972001, medförslag till de villkor och riktlinjersom skall gälla under kommandetillståndsperiod för bl.a. . I det sammanhanget (bet.1995/96:KrU12) behandlas också en motion(m) med krav på koncentration av publicservice-verksamheten till en anser att den pågåendebehandlingen av frågan inte börföregripas, och att motion 1995/96:N26(m) i här aktuell del inte bör föranledanågon åtgärd.Kulturutskottet redogör vidare i sittyttrande för den verksamhet som bedriver. På denkonkurrensutsatta delen av bolagetsverksamhet ställs ett avkastningskrav,och dessa medel tillförs rundradiokontot . Den ickekonkurrensutsatta verksamheten granskasav , och bolaget haruppgiftsskyldighet gentemot verket.Teracom har övertagit de förpliktelserför beredskapsåtgärder som tidigareåvilade . I detta avseende ärbolaget jämställt med en myndighet,anförs det.Kulturutskottet har inhämtat att denkonkurrensutsatta delen av Teracomsverksamhet utgör mindreän av bolagets totala verksamhet.Mot den bakgrunden kan, enligtkulturutskottets bedömning, bolaget intehänföras till den typ av företag somenligt regeringens kriterier bör anseslämpliga för ett delat ägarskap. därutöver har anfört omarten och inriktningen av Teracomsverksamhet talar, enligt utskottetsmening, ytterligare mot ett bemyndigandetill regeringen som innebär att statenfår minska sin röstandel i bolaget till51 %.I ett särskilt yttrande (m) anförs attregeringen bör ges ett bemyndigande attsälja en av Televisionskanaler, och att företrädarna förModerata samlingspartiet ikulturutskottet i betänkandet1995/96:KrU12 kommer att reservera sigtill förmån för den tidigare nämndamotionen (m) med krav på koncentrationav public service-verksamheten till enTV-kanal. Beträffande frågan om enförsäljning av av aktierna iTeracom sägs i det särskilda yttrandetatt det hade varit mest lämpligt attbemyndiga regeringen att verkställa enutförsäljning av hela bolaget.Företrädaren för ikulturutskottet anför i ett annatsärskilt yttrande att det för henne ärav principiell betydelse om ett företagsom ägs av eller avfolkrörelserna, eftersomägarsammansättningen i medieföretag ärav stor kulturpolitisk vikt. Hon hadedärför hellre sett att kulturutskottetredan i det här aktuella sammanhangethade uttalat sig i frågan. Av sammaprincipiella skäl anser hon attkulturutskottet borde ha yttrat sig överyrkandet i motion 1995/96:N28 (v) om attregeringen i varje enskilt fall måste habemyndigande för att förändra ägandet iett helägt statligt företag.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet konstaterar i sittyttrande 1995/96:TU6y (bilaga 4) attaffärsverk och företag inomtrafikutskottets verksamhetsområde inteberörs särskilt i propositionen. Tremotioner 1995/96:N26 (m), 1995/96:N29(c) och 1995/96:N27 (kds) som tar uppsådana frågor behandlas i yttrandet. förstnämnda motionen föreslås, somtidigare redovisats, att det skalluppdras åt regeringen att förbereda enprivatisering av , och Arlandaflygplats och därefter återkomma tillriksdagen med förslag om bemyndigandeför utförsäljning av dessa företag.Enligt den sistnämnda motionen börstaten sälja - helt eller delvis.I motion 1995/96:N29 (c) anförs attstarka skäl talar för att bolag medserviceansvar över hela landet, somt.ex. och Posten, även ifortsättningen skall vara statliga.Inledningsvis framhållertrafikutskottet att det inte har någotatt erinra mot regeringens förslag. I enavvikande mening (m, c, fp) anförs attdet inte finns någon anledning förriksdagen att upphäva 1991 årsriksdagsbeslut. De argument som riksdagoch regering anförde vid detta tillfälleanses alltjämt giltiga.Beträffande Posten och erinrartrafikutskottet om att det isitt av godkända betänkande ompost- och telekommunikation (prop.1994/95:25 bil. 7, bet. TU25) behandlademotioner med krav på att regeringenskulle bemyndigas att sälja såväl Postensom . anfördedärvid att post- och telekommunikationerutgör en väsentlig del av landetsinfrastruktur och att de har storbetydelse för landets konkurrenskraftoch de enskilda människorna i landet.Det ansågs därför nödvändigt att se tillatt landets alla delar har tillgång god post- och teleservice.Trafikutskottet var mot denna bakgrundinte berett att förorda att Posten ochTelia skall privatiseras. Regeringen haraviserat en proposition om ändringar ipostlagen (1993:1684) senare under våren1996, noterar trafikutskottet. Vidarehar utskottet erfarit att det inomKommunikationsdepartementet pågår ettarbete med att utarbeta endepartementspromemoria i vilken bl.a.frågor om ändringar i telelagen(1993:597) och statens ägarroll i Teliakommer att tas upp. Med hänvisning tilldet anförda föreslår trafikutskottet attmotionerna 1995/96:N26 (m) och1995/96:N27 (kds) skall avslås i berördadelar. Även motion 1995/96:N29 (c) bordeavslås; syftet med motionen ansestillgodosett.När det gäller yrkandet i motion1995/96:N26 (m) rörande och Arlandaflygplats hänvisar trafikutskottet tillatt det i sitt av riksdagengodkända betänkande om luftfart (prop.1994/95:100 bil. 7, bet. TU20)behandlade ett liknande yrkande. Ibetänkandet framhöll trafikutskottet atten privatisering av SAS förutsätter delsatt uttalad samstämmighet härom råder iDanmark, och , dels att enprivatisering verkligen är till gagn förSAS. var inte berett attförorda att uttalade sig fören privatisering. Förslaget om enprivatisering av flygplatsmotsatte sig trafikutskottet, medhänvisning till bl.a. ett arbete inomLuftfartsverket ochKommunikationsdepartementet med syfteatt uppnå en mer bolagsliknandeorganisation för verksamheten, och attett samordnat flygplatssystem i Sverigeansågs vara en nationell angelägenhet.Trafikutskottet har inte ändratuppfattning när det gäller frågan om enprivatisering av och Arlandaflygplats och föreslår därför att denaktuella motionen skall avslås i berörddel.I en avvikande mening (m, fp) anförsmed instämmande i motion 1995/96:N26 (m)i berörd del att bör geregeringen i uppdrag att förbereda enprivatisering av , och Arlandaflygplats och därefter återkomma medförslag om bemyndigande att genomförautförsäljningar av dessa företag.Statliga verksamheter som redan förnärvarande är konkurrensutsatta, ellersom utan problem kan konkurrensutsättas,skulle fungera bättre eller lika bra somprivat drivna företag, hävdas det.Dessutom skulle företagen genom enprivatisering få tillgång tillriskkapital och bättreutvecklingsmöjligheter.Bostadsutskottets yttrandenI samband med näringsutskottetsberedning av förslaget ibudgetpropositionen avseendeförvaltningen av företag med statligtägande beslöts att konstitutions-,finans-, social-, trafik-,arbetsmarknads- och bostadsutskottenskulle beredas tillfälle att yttra sig.Bostadsutskottet fann - trots attnäringsutskottet senare beslöt attuppskjuta behandlingen av ärendet, ochtill skillnad från de övriga berördautskotten - inte tillräcklig anledningför att avvakta med att avge yttrande.Bostadsutskottet begränsade sittyttrande 1994/95:BoU2y (bilaga 5) tillatt avse frågan om ägarförhållandena iSBAB. gav uttryck försin principiella uppfattning att enförändring av dessa förutsätter attregeringen återkommer till iärendet.Också det med anledning av den nuaktuella propositionen senare avlämnadeyttrandet från ,1995/96:BoU7y (bilaga 6), koncentrerastill frågan om ägarförhållandena i SBABoch förslaget i motion 1995/96:N26 (m)rörande konkurrensutsattaverksamhet (K-SBAB). Bostadsutskottethar tolkat motionärernas förslag så attdet avser möjligheter att förändraägandet i , detta sedan uppdelning i K-SBAB och M-SBAB(myndighetsverksamhet) fått enannan innebörd i och med denomstrukturering av företaget somgenomfördes under år 1995.Bostadsutskottet hänvisar i sittyttrande till att utskottet två gångerunder har tagit ställning tillfrågan om ägarförhållandena i ,nämligen dels i nyssnämnda yttrande1994/95:BoU2y, dels i bostadsutskottetsbetänkande /95:BoU20 om enhetligräntesättning och finansiering avstatliga bostadslån m.m. I betänkandetbehandlades och avstyrktes ett förslag ien motion (m) om försäljning av anförde att omregeringen övervägde en förändring avägarförhållandena i fick denåterkomma till i ärendet.Motionsyrkandet fick stöd i enreservation (m) men avslogs avriksdagen.Bostadsutskottet, som vidhåller sinuppfattning, föreslår i sitt yttrandeatt näringsutskottet skall avstyrka denhär aktuella motionen, 1995/96:N26 (m),såvitt gäller förslaget om ändradeägarförhållanden i har positivt noteratatt inte återfinns bland de ipropositionen nio angivna aktiebolagen.Därmed kommer, om godkännerpropositionen, eventuella förslag omägarförändringar i att underställasriksdagen, konstaterar bostadsutskottetoch anser att en sådan handläggningligger helt i linje med den sombostadsutskottet tidigare uttalat sigför.I en avvikande mening (m) anförs attnäringsutskottet bör tillstyrkamotionärernas förslag om att skallomfattas av det bemyndigande somregeringen bör ges att helt eller delvissälja statens aktier i vissa bolag.Bland annat mot bakgrund av att SBABsedan bolaget under år 1995omstrukturerats numera arbetar ikonkurrens med andra bostadsinstitut,får det anses både principiellt önskvärtoch i hög grad naturligt att statenavvecklar sitt ägande i företaget, sägsdet.Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlar först denövergripande frågan om riktlinjer förkommersiella företag med statligt ägande- med undantag för frågan om försäljningav Svensk Rundradio AB.Staten har, enligt utskottetsuppfattning, en betydelsefull roll somägare av företag inom såvälbasindustrierna som andra branscher. Ettstatligt ägande är motiverat av bl.a.sysselsättnings- och regionalpolitiskaskäl och behövs därutöver för att bevakaviktigare naturtillgångar såsom skogenoch malmen. Dessutom har statligaföretag en funktion att fylla som enmotvikt till det privata näringslivet.Utskottet noterar med tillfredsställelseregeringens klargörande av att den inteämnar fortsätta med de ideologisktmotiverade utförsäljningarna av statligtägda företag som genomfördes av denborgerliga regeringen.Sedan länge är staten, som redovisas ipropositionen, en av de större ägarna isvenskt näringsliv. Enligt utskottetsmening är det av största vikt att statenkan agera effektivt i sin roll som ägareav företag. De förslag som läggs fram ipropositionen har, som tidigare nämnts,just som syfte att åstadkomma en mersamordnad och professionellägarförvaltning från statens sida.De föreslagna generella riktlinjernaför förvaltningen av statens förtags-ägande avser, som påpekats, endastkommersiella företag. Detta anserutskottet vara en lämplig avgränsningoch tillstyrker regeringens förslag idenna del. Likaså tillstyrker utskottet- med i det följande angivet undantag -regeringens förslag om att minskning avstatens ägande skall kunna ske för desärskilt angivna företagen. Därvid skallde restriktioner som anges ipropositionen gälla.För övriga kommersiella företag skall,som redovisas i propositionen,bemyndigandet inte innefatta möjlighetför regeringen att - utan riksdagensgodkännande - besluta om minskning avstatens ägande i eller lämnande avkapitaltillskott till dessa företag. Vadsom sägs i motion 1995/96:N28 (v) om attbemyndigandet skulle ge regeringen engenerell möjlighet att minska statensägande i helägda företag innebär såledesen missuppfattning av förslaget. Vidareinnebär bemyndigandet att regeringeninte, utan hörande, kanförvärva aktier i bolag i vilka stateninte äger aktier. Inte heller kanregeringen besluta om bildande av ettnytt förvaltningsaktiebolag för statligaföretag, utan godkännande av riksdagen.Med det anförda tillstyrker utskottetsålunda regeringens förslag ombemyndigande och riktlinjer, med i detföljande angivet undantag.Näringsutskottet konstaterar att detföreslagna bemyndigandet inte står ikonflikt med de förslag som lagts fram idet tidigare nämnda betänkandet avBudgetlagsutredningen beträffandeförsäljning av statligt ägda aktier;likartat ställningstagande har ocksågjorts av finansutskottet.Utskottet behandlar i det följandesärskilt dels Svensk RundradioAB, dels vissa företag som har tagitsupp i motionerna.Frågor om etik och moral aktualiseras imotionerna 1995/96:N28 (v) och1995/96:N30 (mp). Som tidigareredovisats har riktlinjer rörandeanställningvillkor för personer medledande befattningar inom statligaföretag fastlagts av regeringen våren1994. Utskottet vill än en gångunderstryka betydelsen av att dessariktlinjer efterlevs och attstyrelseledamöterna i statliga bolag harkännedom om dem. Något initiativ avriksdagen med anledning av de nu berördamotionsyrkandena är emellertid inteerforderligt.Sammanfattningsvis tillstyrkerutskottet propositionen i berörda delaroch föreslår att de här aktuellamotionerna i motsvarande delar inteskall föranleda något uttalande frånriksdagens sida.Utskottet behandlar så frågan omförsäljning av Svensk föreslår, somredovisats, att inte skallomfattas av bemyndigandet, enligt vilketstatens ägande skulle kunna minskas röstandel på . Mot bakgrund avatt den konkurrensutsatta delen avTeracoms verksamhet utgörmindre än av bolagets totalaverksamhet bör , enligtkulturutskottets bedömning, intehänföras till den typ av företag somenligt regeringens kriterier anseslämplig för ett delat ägarskap. Dessutomanser kulturutskottet att arten ochinriktningen av verksamhetytterligare talar mot att staten skallminska sin ägarandel i bolaget.Näringsutskottet delar kulturutskottetsbedömning i denna del. Regeringensförslag avseende bör såledesavslås av , liksom motion1995/96:N26 (m) i berörd del.Utskottet behandlar härefter frågan omstrukturåtgärder avseende ,som har tagits upp i motion 1995/96:N29(c).I samband med ombildningen avDomänverket fastställde våren1992, som nämnts, riktlinjer dels förhur naturvårdsintresset skulletillgodoses, dels för hur försäljningenav mark till enskilda skulle genomföras.Därvid anfördes att försäljning av marktill enskilda är viktig och syftar bl.a.till attt stärka det enskilda skogs- ochjordbruket. Försäljningen av skogsmarkär, som redovisats, nu i det närmasteslutförd. Utskottet vill i dettasammanhang erinra om att en av debärande idéerna bakom skapandet av ettfjärde skogsblock i var attdjupare integrera råvaruproduktionen ochindustriproduktionen. Med det anfördaavstyrker utskottet den berörda motioneni aktuell del.Utskottet övergår till frågan omstrukturåtgärder avseende ,som också tas upp i motion 1995/96:N29(c).Det statliga ägandet i uppgår,som redovisats, till . mening kan statens ställningsom ägare inte utnyttjas för frågor somligger utanför företaget, t.ex.regionalpolitiska frågor. Härmedavstyrks motionen i denna del.Utskottet behandlar härefter frågan omprivatisering av och somaktualiseras i motionerna 1995/96:N26(m) och 1995/96:N27 (kds).Trafikutskottet hänvisar i sittyttrande, som redovisats, till tidigarebehandling av frågan om privatisering avde aktuella företagen. När det gällerTelia anfördes därvid atttelekommunikationer utgör en väsentligdel av landets infrastruktur och att dehar stor betydelse för landetskonkurrenskraft och de enskildamänniskorna. Vidare hänvisartrafikutskotttet till att det inomKommunikationsdepartementet pågår ettarbete med en departementspromemoria, ivilken bl.a. frågan om statens ägarrolli kommer att tas upp. Beträffandeprivatisering av anförtrafikutskottet att en privatisering avSAS förutsätter dels att uttaladsamstämmighet härom råder i ,och , dels att enprivatisering verkligen är till fördelför SAS. Med det anförda föreslårtrafikutskottet att de nämnda motionernaskall avslås i berörda delar.Näringsutskottet finner ingen anledningatt göra någon annan bedömning äntrafikutskottet och avstyrker därmed debåda motionerna såvitt nu är i fråga.Utskottet behandlar vidare i dettasammanhang frågan om privatisering avArlanda flygplats, som tas upp i motion1995/96:N26 (m).Trafikutskottet erinrar i sittyttrande, som redovisats, om att detpågår ett arbete inom Luftfartsverketoch somsyftar till att uppnå en merbolagsliknande organisation förverksamheten vid . Meddetta föreslår trafikutskottet att dennämnda motionen i här aktuell del skallavslås.Näringsutskottet gör samma bedömningsom trafikutskottet och avstyrker därmedmotionen i aktuell del.Utskottet övergår så till frågan omprivatisering av , som ärföremål för yrkande i motion 1995/96:N26(m).Finansutskottet hänvisar i sittyttrande, som redovisats, till tidigarebehandling då ett liknande yrkandeavslogs av . uppfattning har detinte tillkommit något som föranlederutskottet att ändra sin tidigarebedömning. Med hänvisning härtillavstyrker näringsutskottet den nämndamotionen såvitt här är i fråga.Utskottet behandlar härefter frågan omprivatisering av , som också berörsi motion 1995/96:N26 (m).Kulturutskottet hänvisar i sittyttrande, som redovisats, till tidigarebehandling av ett liknande yrkande.Vidare anförs att kulturutskottet förnärvarande behandlar en proposition medförslag till de villkor och riktlinjersom skall gälla under perioden 19972001för bl.a. . Dennabehandling bör inte föregripas, anserkulturutskottet och föreslår att det häraktuella yrkandet skall avslås.Näringsutskottet delar kulturutskottetsbedömning i denna fråga och avstyrkermotionen i berörd del.Slutligen behandlar utskottet frågan omen privatisering av , som också dentas upp i motion 1995/96:N26 (m).Bostadsutskottet anför, som redovisats,i sina båda yttranden tillnäringsutskottet att en eventuellförändring av ägarförhållandena i SBABförutsätter att regeringen återkommertill med förslag.Bostadsutskottet - som positivt harnoterat att inte återfinns bland dei propositionen nio angivna företagen -konstaterar att eventuella förslag omägarförändringar i detta bolag därmedkommer att underställas , enordning som bostadsutskottet förordar.Näringsutskottet gör ingen annanbedömning i den här aktuella frågan änbostadsutskottet. Den nämnda motionenavstyrks därmed i denna del.Apoteksbolaget ABPropositionenRegeringen föreslår i propositionen attApoteksbolaget skall bli ett avstaten helägt bolag och att regeringenskall bemyndigas att vidta de åtgärdersom krävs för detta.Apoteksbolaget bildades (prop.1970:74, bet. 2Lu37, bet. Statenlöste då in de tidigare friståendeapoteken. Bolaget ägdes inledningsvistill två tredjedelar av staten och tredjedel av en stiftelse grundad avApotekarsocieteten. såldeApotekarsocieteten sina aktier tillApoteksbolagets nybildadepensionsstiftelse, vilken alltjämt ägeren tredjedel av aktierna i bolaget.Ägarfrågorna i Apoteksbolaget haraktualiserats i olika sammanhang, sägsdet i propositionen. ILäkemedelsförsörjningsutredningensslutbetänkande Omsorg och konkurrens(SOU 1994:110) konstaterades attägarbilden inom Apoteksbolaget ärovanlig, då den bygger på en dispensfrån tillsynsmyndigheten. Utredningenanförde att ägarförhållandena börövervägas och att staten bör övertaaktierna, om detaljhandelsmonopoletskall vara kvar. I det fall att enavreglering skall ske ansågs andraalternativ kunna övervägas, som t.ex.att Apoteksbolaget först görs till etthelägt, statligt bolag, för att sedansäljas ut.I departementspromemorianApoteksbolagets framtida rollutgångspunkter och förslag (Ds 1995:82)framhålls att den nuvarandeägarstrukturen kan försvåra styrningenav bolaget, eftersom de två ägarna harolika mål: Staten vill använda bolagetför att trygga en effektivläkemedelsförsörjning i hela landet,medan Apoteksbolagets pensionsstiftelsehar till uppgift att trygga deanställdas pensioner genom en säkerkapitalplacering och en god avkastningpå kapitalet. I promemorian föreslås attstaten, om det kan ske på godtagbaravillkor, skall göras till ensam ägare avApoteksbolaget.Regeringen delar bedömningen att dennuvarande ägarstrukturen iApoteksbolaget bör förändras och attbolaget bör bli helägt av staten.Dispensförfarande från gällande reglerbör i möjligaste mån undvikas, sägs det.I syfte att effektiviseraläkemedelsförsörjningen bör ägarensstryning av Apoteksbolaget vara klar ochtydlig, och potentiellaintressekonflikter mellan olika ägareundvikas, anförs det i propositionen.Frågan om hur staten kan förvärvaeller hur Apoteksbolaget enligtaktiebolagslagen (1975:1385) kan lösa in- pensionsstiftelsens aktier bereds förnärvarande inom regeringskansliet.Syftet är att finna en för staten såförmånlig lösning som möjligt, samtidigtsom stiftelsen kan fullgöra sinaåtaganden. Regeringen föreslås, somnämnts, få bemyndigande att vidta deåtgärder som krävs för attApoteksbolaget skall bli helägt avstaten.MotionernaYrkanden rörande Apoteksbolaget finns itvå motioner, nämligen 1995/96:N31 (fp)och 1995/96:N27 (kds). Även i motion1995/96:N26 (m) berörs Apoteksbolagetdock utan något yrkande i saken.I den sistnämnda motionen sägs attförslagen är väl genomtänkta, menotillräckliga. Moderata samlingspartietföreslog senast attstaten skulle köpa utpensionsstiftelsens aktier iApoteksbolaget, konstaterar motionärernaoch anser att den process som skall ledatill en privatisering av bolaget börinledas. Med hänsyn till Apoteksbolagetsnuvarande monopolställning anses detlämpligt att detta arbete sker i flerasteg, varvid ett av de steg som måstetas är en avreglering av detaljhandelnmed läkemedel.Inte heller motionärerna bakom motion1995/96:N31 (fp) har något att erinramot regeringens förslag, såsom enkortsiktigt riktig lösning. Detunderstryks emellertid attApoteksbolaget bör privatiseras.I motionen erinras om att den borgerligaregeringen avlämnade enproposition (prop. 1994/95:9) medförslag om att Apoteksbolagets monopolpå detaljhandel med läkemedel skulleinskränkas så att receptfria läkemedel,förutom på apotek, också skulle fåsäljas av den som fått Läkemedelsverketstillstånd till detaljhandel med sådanaläkemedel. Den socialdemokratiskaregeringen återkallade dockpropositionen efter valet . Denaktuella försäljningsrätten bör intekopplas till ett visst företag, utantill en person med rätt kompetens, anförmotionärerna vidare.Också i motion 1995/96:N27 (kds) sesregeringens förslag rörandeApoteksbolaget som en nödvändigförutsättning för att åstadkomma enomstrukturering av bolaget, ochmotionärerna har därför inget attinvända mot förslaget. Kristdemokraternaanser att Apoteksbolagets monopolbeträffande receptfria läkemedel skallavskaffas, vilket - som nämnts - varförslaget i en proposition somfyrpartiregeringen lämnade ,säger motionärerna. De anser att detfinns skäl för regeringen att återkommatill med förslag omApoteksbolagets roll . Dettidigare beskrivna utredningsbetänkandetav Läkemedelsförsörjningsutredningensamt den nämnda departementspromemorianger, enligt motionärerna, anledning omfattande prövning avApoteksbolagets fortsatta roll. Detfinns skäl att tro att det går attåstadkomma en renodling och eneffektivisering av verksamheten, meddärav följande lägre kostnader, genomatt den verksamhet som för närvarandebedrivs i monopolform konkurrensutsätts,anför motionärerna.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet delar i sitt yttrande(bilaga 2) regeringens bedömning attstaten, i syfte att effektiviserastyrningen av Apoteksbolaget, bör bliensam ägare av bolaget. Regeringensförslag bör således godkännas i dennadel. Det bör ankomma på regeringen attvidta erforderliga åtgärder för attApoteksbolaget skall bli helägt avstaten, anför socialutskottet och anseratt det föreslagna bemyndigandet börtillstyrkas.De frågor som tas upp i de här aktuellamotionerna om Apoteksbolagets ensamrätttill detaljhandel med läkemedel ochbolagets framtida roll har behandlats iden tidigare nämndadepartementspromemorian, konstaterarsocialutskottet. Remissbehandling pågår,och en proposition har aviserats tillhösten 1996.