bet · GK01FiU1 · 1996-11-14 00:00:00 — Representanterna förModerata samlingspartiet, de grönarespektive har avgivit avvikandemeningar.Finansutskottet återkommer senare i avsnittetFinansutskottets sammanfattande bedömning avbudgetförslagen för och redovisar sinaöverväganden beträffande beräkningen av inkomsternaoch de därtill hörande förslagen.Miljöskatt på inrikesflygI proposition 1996/96:14, som behandlas i skatteutskottetsbetänkande /97:SkU8, föreslår regeringen attlagen om miljöskatt på inrikes flygtrafik upphör attgälla . Miljörelateringen avLuftfartsverkets landningsavgifter förstärks.-----------------------------------------------------------Övriga skatter på varor ochtjänster 1997Belopp kronor-----------------------------------------------------------Regeringen75 100-----------------------------------------------------------Slopad miljöskatt inrikesflyg - 180 000(P 14)-----------------------------------------------------------de gröna +150 000-----------------------------------------------------------Höjd landningsavgift för flyg + 150 000-----------------------------------------------------------de gröna yrkar i motion Fi420 attmiljörelaterade landningsavgifter på flyg skall gelika stora intäkter till statskassan som denuvarande miljöskatterna (yrkande 4 i denna del).Skatteutskottet finner i sitt yttrande (SkU1y) inte nu skälatt avvika från regeringens beräkning avbudgeteffekter. de grönas representanthar i en avvikande mening tillstyrkt partietsförslag.Finansutskottet återkommer senare i avsnittetFinansutskottets sammanfattande bedömning avbudgetförslagen för och redovisar sinaöverväganden beträffande beräkningen av inkomsternaoch de därtill hörande förslagen.Miljöavgifter på bekämpningsmedel---------------------------------------------------------Miljöavgift på bekämpningsmedel ochhandelsgödsel 1997Belopp kronor---------------------------------------------------------Regeringen379 501---------------------------------------------------------+400 000---------------------------------------------------------Höjd miljöavgift +400 000---------------------------------------------------------de gröna ---------------------------------------------------------Höjd miljöavgift ---------------------------------------------------------I motion Sk370 (v) yrkas att avgiften på bekämpningsmedelskall höjas fr.o.m. (yrkande 35).I motion Jo241 (mp) föreslås att avgifterna påhandelsgödsel och bekämpningsmedel höjs (yrkandena5, 6 och 8). Ett yrkande med samma innebördframställs i motion Fi420 (mp) (yrkande 32). Enligtsistnämnda motion förväntas höjningarna leda tillatt statsbudgetens inkomster ökar med 1 400 miljonerkronor.Jordbruksutskottet anför i sitt yttrande (JoU1y) atten höjning av avgifterna på bekämpningsmedel ochhandelsgödsel kan leda till en försämring av densvenska jordbruksnäringens konkurrenskraft och kandärmed inte anses vara förenlig med mer långsiktigasvenska intressen inom ramen för den gemensammajordbrukspolitiken (CAP). Motionerna avstyrks.Företrädarna för respektiveMiljöpartiet de gröna har avgivit avvikande meningari denna fråga.Finansutskottet återkommer senare i avsnittetFinansutskottets sammanfattande bedömning avbudgetförslagen för och redovisar sinaöverväganden beträffande beräkningen av inkomsternaoch de därtill hörande förslagen.Övriga motionsförslag som påverkarstatsbudgeten 1997Avslutningsvis redovisas här övriga motionsförslagsom påverkar statsbudgetens inkomster.---------------------------------------------------------Skatt på annonser och reklam1997Belopp kronor---------------------------------------------------------Regeringen979 100---------------------------------------------------------Moderata samlingspartiet -979 000---------------------------------------------------------Slopad reklamskatt -979 000---------------------------------------------------------+300 000---------------------------------------------------------Höjd reklamskatt +300 000------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Fordonsskatt 1997Belopp kronor---------------------------------------------------------Regeringen6 001 000---------------------------------------------------------Moderata samlingspartiet -500 000---------------------------------------------------------Sänkt bränsleskatt för -500 000arbetsredskap------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Avfallsskatt 1997Belopp kronor---------------------------------------------------------Vänsterpartiet+ 1 000 000---------------------------------------------------------Inför avfallsskatt + 1 000 000---------------------------------------------------------de gröna +500 000---------------------------------------------------------Inför avfallsskatt +500 000---------------------------------------------------------+ 1 650 000---------------------------------------------------------Inför avfallsskatt ------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Reserv för skattesänkningar1997Belopp kronor---------------------------------------------------------Moderata samlingspartiet-2 000 000-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------Övriga inkomster av statensverksamhet 1997Belopp kronor--------------------------------------------------------Regeringen330 000--------------------------------------------------------liberalerna + 20 000--------------------------------------------------------Utauktionering av + 20 000radiofrekvenser--------------------------------------------------------Merge-UTKAST>>---------------------------------------------------Merge-UTKAST>>---------------------------------------------------Miljöstöd (EU) 1997Belopp kronor---------------------------------------------------Regeringen766 000---------------------------------------------------de gröna + 50 000---------------------------------------------------Ökat stöd till ekologisk + 50 000odling---------------------------------------------------I motion Fi204 (m) föreslås att beslutar attåterinföra de regler om lägre drivmedelsbeskattning avarbetsredskap som gällde . Vidare bör enligtmotionärerna avsättas för ytterligareskattesänkningar (yrkande 5 i denna del).Enligt motion Fi410 (i denna del) av m.fl. (m)bör reklamskatten slopas. bör, som nämnts ovan,mervärdesskatten på dagstidningar höjas till . Också imotion Kr519 av och ()föreslås att reklamskatten slopas (yrkande 7).I motion Sk370 (v) föreslås att fattar beslut omen höjning av reklamskatten. Höjningen bör ge 300 miljonerkronor (yrkande 36).I motion Fi211 (fp) föreslås utauktionering avradiofrekvenser. Detta ökar enligt motionärerna statensinkomster med (yrkande 5 i denna del).I motionerna Fi212 (v) (yrkande 4 i denna del), Fi213 (mp)(yrkande 4 i denna del) samt Fi214 (kd) (yrkande 4 i dennadel) föreslås att avfallskatt införs.Enligt motion Fi213 (mp) kan statsbudgetens inkomster ökamed genom bidrag från (yrkande 4 i denna del).Skatteutskottet finner i sitt yttrande (SkU1y) inte nu skälatt avvika från regeringens beräkning av budgeteffekter. Deav skatteutskottet behandlade motionsförslagen kan därmedanses avstyrkta. Företrädarna för Moderata samlingspartiet,liberalerna, , degröna respektive tillstyrker i avvikandemeningar sina respektive partimotioner i de delar dessabehandlas i yttrandet.Finansutskottet återkommer senare i avsnittetFinansutskottets sammanfattande bedömning avbudgetförslagen för och redovisar sina övervägandenbeträffande beräkningen av inkomsterna och de därtillhörande förslagen.Insättningsgarantin (budgetpropositionen)I budgetpropositionen (utg.omr. 2 avsnitt 4.3) konstaterasatt ett system för garanti för insättningar i bank är ikraft och att systemet finansierasgenom årliga inbetalningar av avgifter från bankerna ochvissa värdepappersbolag. I vårpropositionen (prop.1995/96:150) anförde regeringen följande: "För att stärkade offentliga finanserna föreslås avgiften höjas till 0,från . Det innebär ett ökat offentligtsparande med ca . Därmed kan ocksåsystemets finansiella styrka snabbare byggas upp." I den nuaktuella propositionen lämnas förslag om de lagändringarsom krävs för att genomföra höjningen. Beträffande deekonomiska konsekvenserna av förslaget anförs ipropositionen att under förutsättning att storleken på degaranterade insättningarna är stabil kommer uppbyggnaden avinsättningsgarantifonden, som finns placerad på konto hosRiksgäldskontoret, att öka med ca 950 miljoner kronorårligen till dess kontobehållningen uppgår till avdet totala garanterade insättningsbeloppet. Eftersom detoffentliga sparandet påverkas av förändringar igarantifondens behållning hos ökar dettasparande med . Då avgiften ärskattemässigt avdragsgill för instituten kommerstatsbudgetens saldo att påverkas negativt med ca 200miljoner kronor. Nettoeffekten på det offentliga sparandetblir således enligt dessa beräkningar en årlig ökning medca till dess debehållna avgiftsmedlen sammanlagt uppgår till den målsattanivån.Regeringen föreslår vidare att lagen (1995:1571) ominsättningsgaranti skall ändras i ytterligare tvåavseenden. Det föreslås att nivåbestämmelserna i 12 § skallgälla när fattar sitt årligabeslut om avgifter för samtliga institut. Möjlighet attbortse från nivåkravet skall dock finnas när avgiften förett enskilt institut bestäms genom omprövning eller avdomstol efter överklagande och när avgiften för ett nyttinstitut bestäms enligt 14 §. Vidare föreslås att ettinstituts avgift, uttryckt i procent av dess garanteradeinsättningsbelopp, skall vara lägst och högst avden procentuella avgift som instituten sammanlagt betalar.I motion Fi407 yrkande 19 (m) och i motion Fi705 av LarsTobisson m.fl. (m) avvisas förslaget om en höjning avavgiftens storlek. Motionärerna anser att höjningen avavgiften inte är orsakad av bristande garantier i systemetutan är en ren skattehöjning som kommer att drabba kundernai banker. Till det kommer att avgiftshöjningeninnebär en snedvridning av konkurrensen mellan olikabanker. I motionerna yrkas att avslår regeringensförslag att höja avgiften till systemet förinsättningsgaranti.Finansutskottet återkommer i avsnittet Beräkning avinkomsterna och redovisar sina överväganden beträffandeberäkningen av statsinkomsterna.Försäljning av aktier i (proposition 40)I proposition 1995/96:207 En ekonomisk politik för atthalvera den öppna arbetslösheten aviseraderegeringen att den skulle återkomma tillriksdagen med förslag om försäljning avStadshypotekskassans aktieinnehav i AB.I proposition 40 föreslås att den sista etappen iombildningen av stadshypoteksinstitutionen skallgenomföras. Regeringen konstaterar att såväl låntagarna somstaten har bidragit till att bygga upp egetkapital. Låntagarna har tidigare erhållit av kapitaleti bolaget. Regeringen har i proposition 1995/96:207 slagitfast att denna grupp därmed får anses kompenserad för sittbidrag till kapitaluppbyggnaden i och att detillgångar som finns i kassan därför tillhör staten.Regeringen föreslår att aktierna i försöver från Stadshypotekskassan till staten för att säljassamt att bemyndigar regeringen att genomföraförsäljningen. Försäljningslikviden skall användas till attminska statsskulden.Beträffande Stadshypotekskassans uppgifter i framtidenföreslås i propositionen att Stadshypotekskassan skallfinnas kvar och förvalta låneskulden. När låneskulden ärreglerad skall kassan likvideras i enlighet med reglerna ilagen om stadshypotekskassa. Kassansuppgifter ändras som en följd av att aktieinnehavet iStadshypotek AB flyttas över till staten och av att deregionala låntagarstämmorna samt ombudsstämman avskaffas.Grundfonden, som utgörs av en av utfärdadgarantiförbindelse, skall även i fortsättningen finnas kvari kassan till tryggande av utestående lån. Låntagarna skallinte längre vara representerade i kassans styrelse. Dennaskall i fortsättningen bestå av tre ledamöter och ensuppleant, vilka utses av regeringen. Regeringen ochFinansinspektionen utser vardera en revisor och enrevisorssuppleant.Regeringen föreslår vidare att garantiavgiften förgrundfonden även i fortsättningen skall betalas av kassan.För grundfonden betalar kassan en årlig avgift till staten.För att klara betalningarna av garantiavgiften efter år1997 bör kassan erhålla en revers. Reversens storlek börmotsvara summan av framtida garantiavgifter till dessgrundfonden upphör. Regeringen föreslår att reversen skalllyda på 475 miljoner kronor.Beträffande de ekonomiska konsekvenserna av förslagetanförs i propositionen att de aktier i somi dag innehas av Stadshypotekskassan är hos kassan bokfördatill ett värde av , men värdet kanenligt den börskurs () som gäller för A-aktierna uppskattas till ca 6,5 miljarder kronor.Försäljningen av aktierna kommer att innebära ensubstantiell intäkt för staten genom en minskning avstatsskulden och av statens upplåningsbehov det årförsäljningen sker. Aktieförsäljningen kommer dock attmedföra vissa kostnader. Regeringen har ibudgetpropositionen föreslagit ett nytt anslag om60 miljoner kronor.Regeringen föreslår vidare vissa ändringar avrättelsekaraktär i bankrörelselagen (1987:617) och i lagen(1991:981) om värdepappersrörelse.I motion Fi22 av m.fl. (v) anförs att omstaten säljer sitt aktieinnehav i såförsvagas statens förutsättningar att påverkakreditmarknaden. Genom att behålla aktierna i kan staten motverka de koncentrationstendenser som finnsoch på så sätt stärka konkurrensen inom kreditmarknaden.Vidare anförs att kreditföretagen trots kraftigt sänktaräntor har behållit stora räntemarginaler mellanin- och utlåningsräntorna. Genom att behålla aktierna fårstaten en möjlighet att hålla nere utlåningsräntorna vilketökar kraven på övriga kreditföretag. Mot bakgrund av detanförda yrkas i motionen att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omStadshypotek AB, att regeringens förslag till ändringar ilagen (1992:701) om Sverigesstadshypotekskassa avslås samt att regeringens förslag attden skall bemyndigas att besluta om försäljning avaktieinnehavet i och utfärda en revers tillKonungariket stadshypotekskassa om 475 miljonerkronor avslås.Finansutskottet återkommer i avsnittet Beräkning avinkomsterna och redovisar sina överväganden beträffandeberäkningen av statsinkomsterna.Försäljning av statliga företagI motion N270 yrkande 19 av m.fl. (mp)framhålls att det kan visa sig viktigt att staten genom ettaktivt ägande kan medverka till att en bank har låg ränta,etik och andra kvalitativa målsättningar som komplementtill vinstkravet. Nordbanken bör därför behållas i statligägo som ägarna måste bli mer aktiva när detgäller bankens målsättning. Inom banksektorn kan det varaav stort värde med olika ägarformer såsom enskilda,kooperativa, statliga etc. även om en god konkurrens justnu växer fram inom denna sektor. I motionen yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fortsatt statligt ägande i Nordbanken.I motion Fi214 yrkande 26 av m.fl. (kd)redovisas syn på statligt företagande.Den baseras på principen att konkurrensutsatt verksamhet,som inte av t.ex. hälsomässiga eller sociala skäl bör varakopplade till staten, skall bedrivas av privataintressenter. Utifrån ett kristdemokratiskt synsätt finnsdet anledning att gå vidare med att minska det statligaägandet av företag, i princip enligt det program som antogsav . Utöver dessa bör ytterligareföretag som är hel- eller delägda av staten bli föremål förförsäljning, helt eller delvis. Till dessa företag hörTelia AB, , , , Retriva ABoch Nordbanken. vill öka ambitionsnivån iutförsäljningen av statliga företag för att kunna nedbringastatsskulden och räntebördan. Utförsäljningarna från denlista av företag som fastställdes av den tidigareregeringen bör genomföras så att ränteeffekten minusuteblivna inleveranser blir 800 miljoner större 1997, 1 600miljoner större 1998 och 2 400 miljoner större 1999.Effekten har beaktats av motionärerna vid beräkningen avutgifter för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor.Motionärerna yrkar att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omutförsäljning av statliga företag.Andra motionsförslag om försäljning av statliga företaghar presenterats av Moderata samlingspartiet ochFolkpartiet. Dessa förslag har remitterats tillnäringsutskottet. har i sitt budgetalternativräknat med att statsskuldsräntorna skall bli lägre tillföljd av försäljningen av statliga företag.Finansutskottet återkommer i avsnittet Finansutskottetssammanfattande bedömning av budgetförslagen för ochredovisar sina överväganden och ställningstaganden.Kommunal utjämningsavgiftRiksdagen beslutade om ett nytt utjämningsystemför kommuner respektive landsting (prop. 1995/96:64, bet.FiU5, rskr. Syftet med det nya systemet är attåstadkomma likvärdiga ekonomiska förutsättningar mellankommuner respektive landsting. Utjämningen avser såvälskillnader i skattekraft som skillnader i strukturellaförhållanden.De kommuner vars skattekraft eller mätbara strukturellaförhållanden är sämre än genomsnittet får ettutjämningsbidrag från staten medan de kommuner ochlandsting vars skattekraft eller mätbara strukturellaförhållanden är bättre än genomsnittet betalar enutjämningsavgift till staten. Avgiften är beräknad så attde sammanlagda avgiftsinkomsterna i princip skall bli likastora som utjämningsbidraget. Bidraget redovisas iförslaget till statsbudget för under utgiftsområde25 Allmänna bidrag till kommuner (anslaget A 3 Statligtutjämningsbidrag till kommuner och landsting) medanutjämningsavgiften redovisas på budgetens inkomstsida(inkomsttitel ).I motion Fi609 av (m) sägs att denkommunala beskattningsrätten utgör en väsentligförutsättning för den kommunala självstyrelsen. Rätten attta ut skatt är emellertid - enligt förarbetena till dennuvarande grundlagen - begränsad i den meningen att skattendast får tas ut i den utsträckning som erfordras förskötseln av de uppgifter som i olika hänseenden och påolika grunder åvilar kommunen respektive landstinget.Enligt kommunallagen skall vidare de kommunalaangelägenheterna vara av allmänt intresse och ha anknytningtill kommunens eller område, den s.k.lokaliseringsprincipen.Enligt motionären förutsätter en "avgift" i regel någonform av motprestation, vilket det dock i detta fall intetill någon del är fråga om. Avgiften är i detta sammanhang,enligt vad som hävdas i motionen, mera att betrakta som enpålaga som närmast kan liknas vid en skatt. Oavsett vilkenterm som används utgör utjämningssystemet en gravurholkning av den kommunala självstyrelsen. I motionenställs mot denna bakgrund krav på att det kommunalautjämningsavgiftssystemet skall avskaffas. Det är enstatlig uppgift att via den statliga inkomstskatten ochandra statliga intäktskällor sörja för finansieringen ochkonstruktionen av ett kommunalt resursutjämningssystem.Ett liknande resonemang förs i motion Fi613 yrkande 7 avLars m.fl. (m). För är det enligtmotionen självklart att hävda den för den kommunalasjälvstyrelsen grundläggande principen att det en kommunupptar i skatt skall disponeras fullt ut av kommunen försina lokala uppgifter. Detta är enligt motionärerna ocksåbakgrunden till att kommuner och landsting enligtgrundlagen inte tillerkänts rätt att ta upp skatt för andraändamål.När nu den statliga kommittén om den kommunalasjälvstyrelsens grundlagsskydd föreslårgrundlagsförändringar för att möjliggöra för staten attdisponera kommunala skattemedel är detta ett grundskott motden kommunala självstyrelsen, sägs det i motionen. Istället borde det vara så även fortsättningsvis att enkommuns skatteinkomster i sin helhet skall gå tillkommunens skötsel. Enligt motionen är det en statliguppgift att ge bidrag till kommuner och landsting med försina uppgifter otillräcklig skattekraft. Ettgrundlagsenligt statsbidragssystem måste därför snarastinföras.Finansutskottet återkommer i avsnittet Finansutskottetssammanfattande bedömning av budgetförslagen för ochredovisar sina överväganden och ställningstaganden.UtgifterFördelning av utgifterna på utgiftsområden för1997Utgiftsområde 1 Utgiftsområdetomfattar utgifter för statschefen, och dessombudsmän () samt regeringen. Dessutom ingår utgifter förden demokratiska processen, bl.a. allmänna val och stödtill politiska partier. Vidare omfattar utgiftsområdetutgifter för massmedier, bl.a. presstöd, samt myndigheternaJustitiekanslern, och . Ipropositionen (avsnitt 4.4.5) föreslås bland annat en höjning avpartistödet med . Regeringen har ävenföreslagit omprioriteringar från vissa myndighetsanslagtill anslag. Vidare har Riksdagensförvaltningsstyrelses förslag till anslag för riksdagenbeaktats.Förslag till ram för utgiftsområde 1 Rikets styrelseBelopp i --------------------------------------------------------------------------------------------------------------År Proposi- Oppositionspartiernas avvikelser frånpropositionens ram---------------------------------------------------------tionen Moderata FolkpartietVänster-Miljö-Kristdemo-samlings-liberalernapartietpartietkraternapartiet degröna------------------------------------------------------------------------------------------------------------------1997 3 781 -489 -330 -40 - -70150---------------------------------------------------------1998 3 990 -709 -300 .. - -70150---------------------------------------------------------1999 3 993 -709 -240 .. - -70175---------------------------------------------------------Moderata samlingspartiet föreslår i motion Fi204 att utgiftsramensänks med hänsyn till de besparingar partiet förespråkar i frågaom bl.a. presstöd och stödet till politiska partier.Även förordar i motion Fi211 en ramminskning motbakgrund av de besparingar partiet vill göra i press- ochpartistöd.Vänsterpartiet vill minska anslaget till ochföreslår därför en motsvarande ramminskning i motion Fi212.Miljöpartiet de gröna motsätter sig den föreslagna höjningen avpartistödet och föreslår i motion Fi213 bl.a. av detta skäl attramnivån minskas.Kristdemokraternas i motion Fi214 föreslagna ramminskningmotsvaras helt av partiets förslag till besparing i presstödet.Konstitutionsutskottet tillstyrker i sitt yttrande (KU1y)regeringens förslag till ramnivåer för budgetåren 1997-1999samt avstyrker motsvarande förslag i motionerna Fi204 (m),Fi211 (fp),Fi212 (v), Fi213 (mp) och Fi214 (kd).Moderata samlingspartiet, , samtMiljöpartiet de gröna biträder i var sin avvikande mening sinapartiers respektive förslag till ramnivå för utgiftsområdet.Finansutskottet återkommer senare i avsnittet Finansutskottetssammanfattande bedömning av budgetförslagen för ochredovisar sina överväganden beträffande fördelningen av utgifterpå utgiftsområden.Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltningUtgiftsområdet omfattar ett tiotal myndigheter och ett antalmindre nämnder. Några av de större myndigheterna ärRiksrevisionsverket, Statskontoret, Statistiskacentralbyrån, , ochRiksgäldskontoret. Andra större åtaganden inomutgiftsområdet är kostnaderna för statsskuldens upplåning ochlåneförvaltning samt betalningen av kapitalandel iEuropeiska investeringsbanken. I propositionen(avsnitt 4.4.5) föreslår regeringen - i enlighet med vadsom aviserades i den ekonomiska vårpropositionen - enförstärkning av kontrollfunktionen i staten. Utöver redan gjordasatsningar på effektivare skattekontroll, föreslås attmedelavsätts dels för att utreda hur kontrollen i bidrags- ochstödsystemen kan förbättras, dels för att genomföra de åtgärdersom föreslås.Regeringen anger också i propositionen att den av riksdagenbeslutade besparingen på statlig konsumtion (prop. 1994/95:100bil. 1, bet. FiU10, rskr.