bet · GJ01UU18 · 1996-05-09 00:00:00 — Det är avgörande attregeringen utarbetar tydliga riktlinjerför hur jämställdhetsfrågorna skallintegreras i utvecklingssamarbetet.Jämställdhetsmålet måste omsättas inödvändiga operationella och,eventuellt, institutionellaförändringar. bör geregeringen till känna vad som häranförts om nödvändiga operationella ochinstitutionella förändringar i sambandmed genomförandet av det sjättebiståndsmålet (yrkande 1).Regeringen bör genomföra enbiståndsrevision som redovisar i vilkenutsträckning de uppsatta målsättningarnaför internationellautvecklingssamarbete har uppfyllts(yrkande 2). Denna redovisning börföreläggas . Förutom attutnyttja forskning inom området börkompetensen inom förinternationellt bistånd (KIB) utnyttjas.KIB bör ges en tydlig och central roll iuppföljnings- och revisionsarbetet.Riksdagen bör ge regeringen till kännavad som här anförts om återkommanderevision och uppföljning av målen fördet svenska biståndet.Även efter det att jämställdhet införssom ett mål för allt svenskt biståndkommer det att finnas ett stort behov avsärskilda projekt, vars syfte just äratt förbättra kvinnornas situation. Avdet svenska biståndet används i dagendast av Sida:s medel tilldirektinsatser för jämställdhet.Riksdagen bör ge regeringen till kännavad som här anförts om fler projekt varsdirekta syfte är att förbättrakvinnornas situation i mottagarländerna(yrkande 3).Motion 1995/96:U38 av . (v)I propositionen blir det, enligtVänsterpartiet (motion U38), tydligt attde föreslagna biståndsmålen är oklartformulerade. Man anger ett övergripandemål och fem (sex) delmål. Därefterförklarar regeringen att de olikadelmålen skall samverka för att detövergripande målet skall kunna uppnås.Därmed förvandlas delmålen tillunderordnade mål och till medel ellerinstrument som kan tillgripas för skall uppnå det eftersträvadehuvudmålet.Sex mål blir därmed i realiteten tillett smörgåsbord, från vilketregeringen/myndigheten (Sida) kan plockaut något som passar den biståndsinsatsden vill göra. I praktiken har då målet resurstillväxt blivit dominerande ochmed största sannolikhet blir dettabegrepp tolkat som tillväxt iallmänhet, det vill säga insnävat till ekonomisk tillväxt . Förhållandetframgår av att regeringen själv ipropositionen raskt och oreflekteratväxlar spår från resurstillväxt tilldet betydligt snävare begreppet ekonomisk tillväxt . Motionärernaframhåller att begreppet resurstillväxt är vidare än begreppet ekonomisk tillväxt (yrkande 1).Det är angeläget att sättajämställdhetsmålet högt, eftersom allanumera är överens om att det inte blirnågon utveckling utan kvinnornasdeltagande. anser att detnya delmålet för biståndsverksamhetenskall utgöra det först prioriteradedelmålet efter det övergripande målet(yrkande 2).Utrikesdepartementet arbetar medatt utveckla en övergripande politik närdet gäller jämställdhetsfrågor. Dettorde vara en rimlig ståndpunkt att ettsådant arbete inte skall ske i slutnarum utan vara en del av en större allmändebatt. En väg att öppna debatt ochefter hand uppnå ståndpunkter som harett gensvar hos allmänheten kan tillexempel vara att låtaUtrikesdepartementets formuleringar aven övergripande politik förjämställdhetsmålet ske i en öppen debatti pressen. Detta är angeläget ,inte minst med tanke på att det knappastförs någon biståndsdebatt i medierna(yrkande 3).Den svenska politiken borde varainriktad på att hävda kvinnornasintressen i , de regionalautvecklingsbankerna, FN:s biståndsorganoch EU-organen. I hela FN-systemetbesätts av tjänsterna avkvinnor. I det skikt som brukar benämnas senior management utgör de . 4av de 27 cheferna är kvinnor. Det tordevara ännu sämre inom . Ettkrav på att fler kvinnor skall finnas påchefsposter i de multilateralabiståndsorganen bör, enligt yrkande 4,ingå i den svenska biståndspolitiken.Det är tänkbart att det, i motsats tillvad utredningen föreslagit, inte behövsen ny institution förkompetensutveckling och utvärdering avjämställdhetsmålet, att det räcker medett nätverk. Men i så fall får dettainte begränsas till att varaexpertgrupper enbart för regeringens ochSIDA:s behov. Det måste fungeraflexibelt, utnyttja enskildaorganisationers erfarenheter ochstimulera debatten i vida kretsar närdet gäller jämställdhetens betydelse förutvecklingen och biståndspolitiken.Detsamma gäller för uppföljningen ochutvärderingen av biståndet urjämlikhetssynpunkt (yrkande 6).Av alldeles särskild betydelse är attfå mer och bättre forskning om hurstrukturanpassningsprogrammen påverkarkvinnornas situation (yrkande 5).Vänsterpartiet delar regeringensuppfattning att förinternationellt bistånd (KIB) måste sesöver. Det har sagts att KIB inte gjortsärskilt mycket . Med detnya biståndsmålet får KIB en ny ochviktigare arbetsuppgift. För att fylladen måste sammansättningen av rådet sesöver så att man tillvaratar nya idéeroch erfarenheter. KIB borde inte baraarbeta med Sida, utan även med UD:savdelning för internationellt bistånd(IU-avdelningen) för att bevaka demultilaterala biståndsgivarnasverksamhet (yrkande 7).Utskottets övervägandenDet överordnade målet för det svenskautvecklingssamarbetet är att höja defattiga folkens levnadsnivå. I begreppetlevnadsnivå innefattas människorsmöjligheter att på ett förutsägbart ochsäkert sätt livnära sig, att ha godhälsa och tillgång på utbildning ochannan social service.De av tidigare fastslagnamålen, nämligen att svensktutvecklingssamarbete skall bidra tillresurstillväxt, ekonomisk och politisksjälvständighet, ekonomisk och socialutjämning, demokratisksamhällsutveckling samt en framsynthushållning med naturresurser och omsorgom miljön, kompletterar och förstärkervarandra i det övergripande syftet attminska fattigdomen och skapa rättvisarelevnadsvillkor för fattiga människor.Misshushållningen med kvinnligaresurser och kvinnors svaga ställningutgör allvarliga hinder för utvecklingeni många länder, inte minst i u-världen.Utskottet har tidigare vid ett flertaltillfällen (senast i bet. 1993/94:UU15)understrukit att det är fullt motiveratatt allt utvecklingssamarbete genomsyrasav en vilja att identifiera och åtgärdaproblem som rör kvinnans ställning. Detomfattande arbete som pågår för attintegrera kvinnofrågor i det svenskabiståndet bör, framhöll utskottet inämnda betänkande, byggas utytterligare. Mot bakgrund bl.a. häravnoterade utskottet (bet.1994/95:UU15) med tillfredsställelse attregeringen tillkallat en särskildutredare för att utarbeta förslag om hurjämställdhet mellan kvinnor och män böruttryckas i de biståndspolitiska målen,eventuellt genom att ett särskiltbiståndsmål upprättas.Såväl utredningen som regeringen finneratt jämställdhet mellan kvinnor och mänbör vara ett mål för Sverigesinternationella utvecklingssamarbete.Åtskilliga av de skäl härför somredovisas i propositionen ligger väl ilinje med de uppfattningar som utskottettidigare anfört. Därutöver anförs ipropositionen att såväl erfarenheterfrån andra länder som rekommendationerfrån , utfärdadei , är ytterligare argument föratt jämställdhet bör vara ettbiståndspolitiskt mål. Övervägande skältalar därför, enligt utskottetsuppfattning, för att , medbifall till propositionen, godkänner attjämställdhet mellan kvinnor och mänskall vara ett mål för Sverigesinternationella utvecklingssamarbete. Deargument i motsatt riktning som framförsi motion U34 är ej av sådan tyngd att deföranleder någon annan slutsats.Utskottet vill i sammanhanget framhållaatt det delar regeringens uppfattningatt jämställdhetsperspektivet också börgenomsyra samarbetet med Central- ochVsteuropa samt att det välkomnar den avregeringen förutskickade studien om hurdetta bäst skall kunna göras.Med det anförda, och i enlighet medmotion U35 (fp) yrkande 1, tillstyrkerutskottet propositionens förslag. Ikonsekvens härmed avstyrks motion U34(m).I motion U37 (c) yrkande 1 framhålls attjämställdhetsmålet måste omsättas inödvändiga operationella och,eventuellt, institutionellaförändringar. Utskottet konstaterar medanledning härav att regeringen ipropositionen anger att politiskariktlinjer för hur jämställdhetsmåletskall styra biståndsarbetet kommer attutarbetas. Huvudprincipen i dessariktlinjer kommer att vara att ettjämställdhetsperspektiv skall integrerasi hela utvecklingssamarbetet. Utskottetnoterar med tillfredsställelse att dennainriktning överensstämmer med detsynsätt utskottet redan tidigare givituttryck för. Enligt propositionen kommerde politiska riktlinjerna därutöver attta upp bl.a. ansvarsfrågor, resursfrågorsamt uppföljning och utvärdering.Utskottet noterar i sammanhangetsärskilt att resursbehovet skall täckasinom ramen för existerande budget.Sammantaget synes det utskottet som ommotionärernas krav i allt väsentligtkommer att bli tillgodosedda, varförmotion U37 (c) yrkande 1 kan ansesbesvarad med det anförda.Enligt kommittémotionU38 (v) yrkande 3 bör utformningen avden övergripande politiken förjämställdhetsmålet ske i öppen debatt.Utskottet har återkommande uttalat sigför öppenhet och debatt beträffandebiståndspolitiken. Enligt utskottetsuppfattning har såväl regeringen sombiståndsmyndigheterna under lång tidverkat i enlighet med detta önskemål.Det av regeringen valda förfaringssättetmed en omfattande remissbehandling avden utredning som ligger till grund förden här aktuella propositionen borgarför goda debattförutsättningar också vadavser de politiska riktlinjerna för hurjämställdhetsmålet skall styrabiståndsarbetet. Utskottet utgår frånatt regeringen, på motsvarande sätt somsker i andra biståndssammanhang, verkarför öppen debatt om de här aktuellafrågorna.Med det anförda anser utskottet motionU38 (v) yrkande 3 besvarad.I samma motion krävs attjämställdhetsmålet skall utgöra detförsta prioriterade delmålet efter detövergripande målet.Enligt utskottets uppfattning stridermotionärernas krav dels mot synsättetatt huvudprincipen skall vara att ettjämställdhetsperspektiv skall integrerasi hela utvecklingssamarbetet, dels motutskottets tidigare uttalade uppfattningatt biståndsmålen, genom att dekompletterar och förstärker varandra idet övergripande syftet att minskafattigdomen och skapa rättvisarelevnadsvillkor för fattiga människor,bör ses som en helhet. Utskottet ärsåledes ej berett att tillmötesgåmotionärernas förslag.Därmed avstyrks motion U38 (v) yrkande2.I ett flertal motionsyrkanden föreslåsförändringar av de gällandebiståndsmålen, såväl av det övergripandemålet som av vissa av de övriga målen.Det föreslås också att en utredningtillsätts med uppgift att göra enförnyad prövning av de biståndspolitiskamålen.I likhet med regeringen utesluterutskottet inte att en översyn kan varapåkallad men att en sådan bör föregås aven bred diskussion bland folkrörelseroch allmänhet. Utskottet menar också atteventuellt förändrade målformuleringarkan bidra till att skapa missförståndunder då biståndsanslagen avakuta statsfinansiella skäl fluktueraroch då en större organisatoriskförändring genomförts. mening bör således målen förbiståndspolitiken - formulerade somhittills samt med tillägg av ettjämställdhetsmål - alltjämt gälla.Med det anförda anser utskottet motionU38 (v) yrkande 1 besvarad. MotionernaU35 (fp) yrkandena 2-4 samt U36 (mp)yrkande 1 avstyrks.I motionerna U36 (mp) yrkandena 2-3, U37(c) yrkande 2 och U38 (v) yrkandena 6-7behandlas frågan om en uppföljning avjämställdhetsarbetet(jämställdhetsrevision).Regeringens förslag stöds avMiljöpartiet (motion U36 mp yrkande 2).Det av motionärerna begärdatillkännagivandet är således obehövligt.Utskottet konstaterar att ettfortlöpande uppföljnings- ochutvärderingsarbete avseende hela detsvenska utvecklingssamarbetet äger rum.Detta redovisas löpande i olikapublikationer. I sina huvuddragsammanfattas det av regeringen ibudgetpropositionen. Enligt utskottetsuppfattning har detta varit endndamålsenlig ordning som dels givit ettgott underlag för den allmänna debatten,dels möjliggjort insyn för . Degjorda utvärderingarna, som bl.a. varitrelaterade till de biståndspolitiskamålen, har givits olika utformning ochhaft som utgångspunkt såväl perspektivfrån forskarsamhället som erfarenheterfrån enskilda organisationer m.fl.Utskottet noterar att vad gällerbehovet av regelbunden översyn avjämställdhetsarbetet kommer regeringenatt närmare ta ställning till formerna isamband med att de politiskariktlinjerna läggs fast. uppfattning är det naturligtoch ändamålsenligt att så sker.Under 1970-talet föreslogs i ett tiotalriksdagsmotioner olika organisatoriskaåtgärder för att inom det svenskabiståndet förbättra planering,genomförande och utvärdering av stödettill kvinnor. Våren 1982tillstyrkte utrikesutskottet ettmotionsförslag om att en beredning förkvinnobistånd borde tillsättas (mot.1981/82:1720 av m.fl. (s),bet. 1981/82:UU20). I sitttillkännagivande anförde utskottet bl.a.följande: "Utskottet kan delamotionärernas synpunkt att en ökadtonvikt på kvinnor i det reguljärabiståndet skulle underlättas om Sida fårtillgång till ett samråd medorganisationer och institutioner medintresse och särskild kompetens vadgäller kvinnors roll isamhällsutvecklingen. Ett sådant samrådskulle också ge ifrågavarandeorganisationer själva ytterligare insikti biståndsarbetets villkor." Riksdagensbeslut ledde till inrättandet av SIDA:skvinnoråd eller, som det formellt komatt heta, Kvinnor i biståndet (KIB).Utskottet har sedermera uttalatuppfattningen att det är betydelsefulltatt den breda kunskap som finns inom KIBtillvaratas på lämpligt sätt i detsvenska utvecklingssamarbetet. Utskottethar också noterat att KIB:s ställningdiskuterats i olika sammanhang under desenaste åren.Enligt utskottets uppfattning är detdärför naturligt om regeringen, då denutformar de politiska riktlinjerna ochdärmed också tar ställning till behovetav och formerna för en regelbundenöversyn av jämställdhetsarbetet, bl.a.prövar en eventuell roll för KIB.Utskottet noterar i sammanhanget att KIBi sitt remissvar på den underliggandeutredningen ställer sig positivt tillförslaget om en översyn av KIB:s egenroll och organisatoriska form. Utskottetvill i sammanhanget erinra om att dettidigare (bet. 1993/94:UU15) uttalat attfrågan om KIB:s roll inom SIDA inte börgöras till föremål för riksdagensställningstagande.Med det anförda anser utskottetmotionerna U36 (mp) yrkandena 2-3, U37(c) yrkande 2 och U38 (v) yrkandena 6-7besvarade.I motion U37 (c) yrkande 3 anförs attäven efter det att jämställdhet införssom ett mål för allt svenskt biståndkommer det att finnas behov av särskildaprojekt för att förbättra kvinnornassituation.Utskottet vill med anledning häravframhålla att ettjämställdhetsperspektiv skall integrerasi allt utvecklingssamarbete. Utskottetanser dock att, under vissaförutsättningar, kan integreringen avett jämställdhetsperspektiv behövakompletteras med särskilda insatser föratt motverka avgörande obalanser mellankvinnors och mäns situation.Med det anförda anser utskottet motionU37 (c) yrkande 3 besvarad.Ett större kvinnligt inflytande inom demultinationella biståndsorganen krävs imotion U38 (v) yrkande 4. I samma motion(yrkande 5) krävs att verkar förjämställdhet vid utformningen avstrukturanpassningsprogram.Sverige är ett av de länder som varitpådrivande för att i olika sammanhangstärka kvinnans ställning. Detta harinte bara skett i det svenskabiståndsarbetet utan även imultilaterala sammanhang. Så har Sveriget.ex. varit aktivt för att Världsbankenoch de regionala bankerna skalluppmärksamma vikten av att ta till varaoch stärka kvinnans situation i u-världen. Inom och deregionala utvecklingsbankerna har strategi utarbetats som innebär attde sociala aspekterna, och speciellt dåkvinnoaspekterna, beaktas. Världsbankenhar givit en av sina vicepresidenterpolicyansvaret för kvinnofrågorna.Sverige verkar också ,vilket utskottet tidigare framhållit ien rad betänkanden, för en förbättradjämställdhet i de internationellaorganisationernas sekretariat. Enfortsatt strävan med denna inriktningkan dock ej ses som ett sätt attuppfylla det nya biståndspolitiska måletutan utgör ett led i ett mer allmänagerande från svensk sida för att främjajämlikhet. Som framhålls i propositionenär det av största vikt attjämställdhetsfrågorna lyfts upp på enövergripande nivå i dialogen med vårasamarbetsländer, med de multilateralaorganen och med andra givarländer.Härmed synes även utformningen avstrukturanpassningsprogram komma attomfattas.Med det anförda anser utskottet motionU38 (v) yrkandena 4-5 besvarad. beträffande ettjämställdhetsmål ibiståndspolitikenatt med bifall tillpropositionen och med anledning avmotion 1995/96:U35 yrkande 1 samt medavslag på motion 1995/96:U34godkänner att jämställdhet mellankvinnor och män skall vara ett målför internationellautvecklingssamarbete,res. 1 (m)2. beträffande genomförandet avjämställdhetsmåletatt förklarar motion1995/96:U37 yrkande 1 besvarad medvad utskottet anfört,3. beträffande öppenhet ochdebattatt förklarar motion1995/96:U38 yrkande 3 besvarad medvad utskottet anfört,4. beträffande jämställdhet somprioriterat delmålatt avslår motion1995/96:U38 yrkande 2,5. beträffande en utredning ombiståndsmålenatt avslår motionerna1995/96:U35 yrkandena 2-4 och1995/96:U36 yrkande 1 samt förklararmotion /96:U38 yrkande 1 besvaradmed vad utskottet anfört,res. 2 (m, fp)6. beträffandejämställdhetsrevisionatt förklarar motionerna1995/96:U36 yrkandena 2-3,1995/96:U37 yrkande 2 samt1995/96:U38 yrkandena 6-7 besvarademed vad utskottet anfört,7. beträffande särskildakvinnoprojektatt förklarar motion1995/96:U37 yrkande 3 besvarad medvad utskottet anfört,8. beträffande kvinnligtinflytande inombiståndsorganisationer m.m.att förklarar motion1995/96:U38 yrkandena 4-5 besvarad medvad utskottet anfört.Stockholm den 9 maj 1996På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: ViolaFurubjelke (s), (),(), Inga-BrittJohansson (s), (),(), (), (), (),(), (),(), (), (), AgnetaBrendt (s), () och AnnaCorshammar-Bojerud (c). Ett jämställdhetsmål ibiståndspolitiken (mom. 1), , och (alla m) anserdels att den del av utskottetsbetänkande som på s. 12 börjar med"Misshushållningen med kvinnliga" och pås. 13 slutar med "motion U34 (m)." bortha följande lydelse:Att arbeta för jämställdhet är ingetnytt inom det svenska biståndet. Enligtpropositionen har jämställdheten ipraktiken varit ett mål isvenskt uvecklingssamarbete.Erfarenheterna från flera årtiondensarbete, med såväl framgångar sommotgångar, har förtjämställdhetsfrågorna till en alltmercentral position. Fokus ligger intelängre på särskilda kvinnoprojekt utanpå att integrera jämställdhet i helautvecklingsarbetet. Mot denna bakgrund är det intemotiverat att införa jämställdheten somett nytt biståndsmål för Sverigesinternationella utvecklingssamarbete.Självfallet skall svenskt biståndmotverka alla former av diskrimineringoavsett om det handlar om kön, ras,hudfärg, ålder, handikapp, religiöseller politisk övertygelse. Detta liggeri själva respekten för mänskligarättigheter.Demokrati och respekt för mänskligarättigheter är i sig nödvändigt menbidrar också kraftfullt till utrotningav fattigdom. Diskriminering av kvinnori privatlivet, i arbetet och iutbildningen är både oacceptabelt ochmotverkar starkt det övergripande måletmed biståndspolitiken, att utrotafattigdomen.Frihandeln har varit det verksammasteinstrumentet för att utrota fattigdomen.U-världen har genomgåttnågot som närmast kan betecknas som endemokratisk och marknadsekonomiskrevolution. Den helt dominerande delenav u-världens befolkning lever iländer med snabb tillväxt.Att införa ett nytt, sjättebiståndsmål, vars centrala innehållredan är täckt är inte välbetänkt.Huvudproblemet för svenskt bistånd ärinte bristen på delmål utan svårighetenatt skapa den effektivitet som verksamtbidrar till fattigdomens utrotande.Med bifall till Moderaternaskommittémotion U34 (m) bör därförregeringens proposition 1995/96:153 samtmotion U35 (fp) yrkande 1 avslås.dels att moment 1 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse:1. beträffande ettjämställdhetsmål i biståndspolitikenatt med bifall till motion1995/96:U34 avslår propositionensförslag samt motion 1995/96:U35yrkande 1,2. En utredning om biståndsmålen (mom.5)(), (),(), () ochKarl-Göran Biörsmark (fp) anserdels att den del av utskottetsbetänkande som på s. 14 börjar med "Ilikhet med" och slutar med "yrkande 1avstyrks." bort ha följande lydelse:Det finns en uppenbar risk att desammanlagda biståndsmålen, som går frånfem till sex, blir alltför många och attdärmed otydlighet uppstår. Dennaotydlighet kan bidra till att görabiståndet mindre framgångsrikt, vilketockså antytts av utredningen 1995:03.Utskottet anser därför att det finnsgoda skäl att regeringen tillsätter enutredning som får i uppdrag att göra ensamlad översyn av biståndsmålen såsomföreslås i motion U35 (fp) yrkande 2.Detta bör ge regeringen tillkänna.Utskottet vill vidare framhålla attbiståndspolitiken inte får drunkna idiskussioner om organisationsformer ochmyndighetsstrukturer. Det är dags attprioritera analys av innehåll ochkvalitet i biståndet. En sådan analysbör bl.a. göras vad gäller det s.k.oberoendemålet. I formell mening är detsjälvklart att skall varaekonomiskt och politiskt självständiga,men detta mål kan inte nås med bistånd.De fattiga länderna måste integreras ienvärldsekonomi där frihandel ochföretagsinvesteringar är centraladrivkrafter för utveckling. Mot denbakgrunden bör den ovan föreslagnautredningen kritiskt granska det s.k.oberoendemålet såsom föreslås i motionU35 (fp) yrkande 3. Detta bör riksdagenge regeringen till känna.Demokrati är en del av självautvecklingsbegreppet. Om det finns någonenskild åtgärd som man med säkerhet vetskulle kunna förbättra situationen förvärldens fattiga kvinnor vore det att gedem inflytande genom demokratinsspridning och utveckling. En demokratiskutveckling, som inkluderar nödvändigainstitutioner såsom fria val,organisationsfrihet, friopinionsbildning och mänskliga fri- ochrättigheter, har ett värde i sig.Utskottet ställer sig därför bakom vadsom framförs i motion U35 (fp) yrkande 4om demokratimålets speciella ställningoch betydelse bland de övrigabiståndsmålen. Detta bör beaktas av denovan föreslagna utredningen. Detta börges regeringen till känna.Därmed tillstyrker utskottet motion U35(fp) yrkandena 2-4. Med det ovan anfördaanser utskottet motionerna U36 (mp)yrkande 1 och U38 (v) yrkande 1besvarade.dels att moment 5 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse:5. beträffande en utredning ombiståndsmålenatt dels med bifall tillmotion 1995/96:U35 yrkandena 2-4 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, dels förklararmotionerna /96:U36 yrkande 1 och1995/96:U38 yrkande 1 besvarade med vadutskottet anfört. Sammanfattning 1Propositionen 1Motionerna 1Utskottet 2Hemställan 16Reservationer17