bet · GJ01TU19 · 1996-05-23 00:00:00 — Någotsärskilt tillkännagivande därom frånriksdagens sida till regeringen ärenligt utskottets mening inte påkallat.Utskottet anser således att motion T58också i denna del bör avstyrkas.Stockholm den 23 april 1996På lagutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), TanjaLinderborg (v), (), TomasHögström (m), (),(), () och de ().Avvikande meningRolf , , och de (alla m) anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med Mot bakgrund och slutar med bör avstyrkas bort haföljande lydelse:Utskottet anser att det är angeläget attSverige också fortsättningsvis aktivtdeltar i det internationella arbetet ochdär med kraft driver frågor som ärangelägna från svenska utgångspunkter.Enligt utskottets mening är det särskiltviktigt att det synsätt på upphovsrättoch IT som förs fram i motion T51 därvidgörs gällande från svensk sida. Somframhålls i motionen bör det i framtideni huvudsak vara upphovsmännen själva somfår se till och ansvara för att de verkde framställer inte kan missbrukas genomexempelvis mångfaldigande och olovligtspridande. En sådan huvudprincip gernämligen upphovsmännen ett utökatincitament att utveckla från tekniskautgångspunkter upphovsrättsligt säkrasystem. Behovet av lagstiftning påifrågavarande område, som på grund av IT-teknikens snabba utveckling ständigtbehöver ändras, skulle därmed reducerasbetydligt. Också i övrigt anserutskottet att man från svensk sidainternationellt bör arbeta i syfte attså långt det är möjligt undvika ny ochomfattande lagstiftning. Utgångspunktenbör i stället vara att de möjlighetersom finns att reglera rättsförhållandenamellan upphovsmännen och användarnagenom civilrättsliga avtal i första handtas till vara. Härigenom uppnås bl.a.den fördelen att rättsförhållandenasuccessivt kan anpassas till den nyatekniken på IT-området och attlagstiftning kan undvaras.Mot bakgrund av vad som sålunda anförtsanser utskottet att motion T51 yrkande 2bör tillstyrkas. Däremot bör motion T58yrkande 1 inte föranleda någonriksdagens vidare åtgärd.Utrikesutskottets yttrande1995/96:UU6yÅtgärder för att bredda och utvecklaanvändningen av informationsteknikTill trafikutskottetTrafikutskottet har genom beslut den 19mars 1996 berett samtliga övriga utskotttillfälle att yttra sig över de förslagi proposition 1995/96:125 Åtgärder föratt bredda och utveckla användningen avinformationsteknik jämte motioner i dedelar som berör respektive utskottsberedningsområde. Med anledning häravbeslöt utrikesutskottet vid sammanträdeden att yttra sig tilltrafikutskottet. Utrikesutskottetsyttrande begränsas till den del avpropositionen som berör dessberedningsområde.PropositionenI propositionen redovisar regeringenförslag till mål för en övergripandenationell IT-strategi som pekar utSveriges fortsatta väg in i informations-och kunskapssamhället. Regeringen lämnarförlag till prioriterade statligauppgifter - rättsordningen, utbildningenoch samhällets informationsförsörjning -samt redovisar ett handlingsprogram föratt bredda och utveckla användningen avinformationsteknik.Propositionen är en del i regeringensarbete med att främja tillväxt ochsysselsättning. Regeringen villdärutöver värna grundläggandesamhällsmål som demokrati och rättvisagenom målsättningen att alla medborgareskall kunna dra nytta avinformationsteknikens möjligheter.IT är ett samlingsbegrepp för olikatekniker som används för att skapa,lagra, bearbeta, överföra och presenteraljud, text och bild. IT gör dennahantering möjlig oberoende av mängdeninformation och geografiska avstånd.Sammansmältningen av tele-, data- ochmediaområdet har lett till att begreppetIT numera omfattar all datorbaseradhantering av information.Informations- och kunskapssamhället ären vidareutveckling av industrisamhälletdär information och kunskap blir en alltviktigare resurs för att skapanationellt välstånd.I en alltmer uppdriven internationellkonkurrens blir effektivinformationshantering och förmåga attförädla information till kunskapavgörande för den ekonomiska tillväxten,för tillgången till arbeten och för denallmänna utvecklingen avlevnadsstandarden.IT kan göra information och kunskaptillgänglig för individer ochorganisationer på ett generellt,kostnadseffektivt sätt.EU:s arbete och G7-ländernas initiativEU:s arbete på IT-området har somövergripande mål att stödja framväxtenav informationssamhället. Inriktningenav arbetet har konkretiserats i en raddokument, bl.a. i ett frånhösten 1993 (Growth, competitiveness,employment. The challenges and waysforward into the 21st century). År 1994beslutade om enaktionsplan som berör samtliga EU-institutioner. En kommissionärsgrupp ochen särskild organisation (Office) har inrättatsför att samordna och följa upp arbetet.Arbetet omfattar aktiviteter inom trehuvudområden:- det legala ramverket inklusiveavregleringen avtelekommunikationsmarknaden,- gemensamma nät, grundtjänster ochanvändningsområden samt- samhälleliga, sociala och kulturellafrågor.Motiven för EU:s engagemang på IT-området anges framför allt vara avnäringspolitisk och handelspolitiskkaraktär. Men även kulturfrågornatillmäts en stor betydelse liksommöjligheterna att med hjälp av IT få deninre gemensamma marknaden att fungera.Omfattande resurser har avsatts tillforskning och utveckling på IT-området.Ett av de större forskningsprogrammenavser s.k. telematik och syftar till attstödja nya IT-tillämpningar för t.ex.transporter, biblioteksverksamhet,forskarsamverkan, stöd till handikappadeoch äldre samt hälso- och sjukvård.G7-länderna, dvs. , ,, , , Tysklandoch , har i samarbete med inlett ett arbete kring IT-frågorna och den globalainformationsinfrastrukturen. G7-ländernaoch beslutade i februari1995 om en gemensam policy och ompilotprojekt inom bl.a. standardisering,utbildning, elektronisk handel,biblioteksverksamhet samt hälso- ochsjukvård.Internationell samverkanDet ligger i intresse att deinternationella kommunikationerna ochinformationsutbytet världen överunderlättas. Utvecklingen påtelekommunikationsområdet och IT-områdeti övrigt måste ske i harmoni medomvärlden och ett omfattande samarbeteinom bl.a. EU är därför nödvändigt.Enligt regeringens uppfattning harSverige ett starkt nationellt intresseav att de internationellakommunikationssystemen utvecklas för attunderlätta utbytet av idéer, varor ochtjänster. Den kanske viktigaste grundenför denna hållning är vår förvissning omde fördelar som ett öppet samhälle harför fredens bevarande och förutvecklingen av demokratin. Attunderlätta olika former av kommunikationoch informationsutbyte också övergränserna blir en naturlig följd avdenna inställning. För , vårtinternationellt inriktade näringsliv ochnågot perifera läge i förhållande tillde stora marknaderna och knutpunkterna ivärlden, är också goda internationellakommunikationer ett centralt intresse.Utskottets övervägandenEnligt utskottets mening är det ettstarkt svenskt intresse att deinternationella kommunikationerna ochinformationsutbytet underlättas.Utvecklingen påtelekommunikationsområdet och IT-områdeti övrigt måste ske i harmoni medomvärlden. kan , genomEU och på egen hand, i internationellasammanhang lämna bidrag för attunderlätta utbytet av idéer, varor ochtjänster.Utskottet finner mot denna bakgrund detangeläget att påpeka den roll som moderninformationsteknik spelat förutvecklingen mot demokrati i våromvärld. Det kan exempelvis nämnas attmånga bedömare anser att denna teknikvar av avgörande betydelse förutvecklingen från diktatur tilldemokrati i många central- ochösteuropeiska stater. Som illustrationav teknikens betydelse kan också nämnasatt den process som ledde till debaltiska staternas frigörelse frånSovjetunionen i vissa sammanhangbetecknats som "faxarnas krig".Teknikutvecklingen, främst vad avserdatakommunikation ochsatellittelevision, har verksamtbidragit till att tidigare slutnasamhällen öppnats också på andra håll ivärlden och den har därmed förbättratförutsättningarna för en utveckling iriktning mot demokrati. De beskrivnaförhållandena gör det angeläget förSverige, med vår traditionellt starkaengagemang till stöd för de mänskligarättigheterna, att i olikainternationella fora söka främjautvecklingen av kommunikation ochinformationsutbyte baserad på ny teknik.I propositionen framhåller regeringen betydelse vad avser att främjatillväxt och utvecklingen. I en ökadinternationell konkurrens blir effektivinformationshantering av allt störrebetydelse för ekonomisk tillväxt och förden allmänna utvecklingen avlevnadsstandarden. Mot denna bakgrundanser utskottet det naturligt att IT-frågorna beaktas inom ramen för detutvecklingsbistånd lämnar.Stockholm den 23 april 1996På utrikesutskottets vägnarNils T SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), BertilPersson (m), (),(), (),(), (), BodilFrancke (), (), (), ChristinaAxelsson (s), () och AnnaCorshammar-Bojerud (c).Försvarsutskottets yttrande1995/96:FöU4yÅtgärder för att bredda och utvecklaanvändningen av informationsteknikTill trafikutskottetTrafikutskottet har berettförsvarsutskottet tillfälle att yttrasig över regeringens proposition1995/96:125 Åtgärder för att bredda ochutveckla användningen avinformationsteknik, jämte motioner,såvitt gäller försvarsutskottetsberedningsområde.PropositionenI propositionen redovisar regeringenförslag till mål för en övergripandenationell IT-strategi som utpekarSveriges fortsatta väg in i informations-och kunskapssamhället. Vidare lämnnarregeringen förslag till prioriteradestatliga uppgifter - rättsordningen,utbildningen och samhälletsinformationsförsörjning - samt redovisarett handlingsprogram för att bredda ochutveckla användningen avinformationsteknik.Regeringens förslag till beslutRegeringen föreslår att målenför en nationell IT-strategi skall vara:- att utnyttja IT:s möjligheter på ettaktivt sätt som bidrar till att skapatillväxt och sysselsättning och somstärker konkurrenskraft- att värna allas lika möjligheter såatt IT kan bli ett medel för ökadkunskap, demokrati och rättvisa- att utnyttja såväl kvinnors som mänserfarenheter och kompetens i IT-utvecklingen- att utnyttja IT för att utvecklavälfärdssamhället och öka medborgarnaslivskvalitet- att använda IT för att stödja gruppermed särskilda behov- att skapa en bred tillgång tillinformation för ökad delaktighet ochkunskapsutveckling- att bevara och utveckla det svenskaspråket och kulturen i en alltmergränslös värld- att använda IT för att ökaeffektiviteten och kvaliteten ioffentlig verksamhet och förbättrasevicen till medborgare och företag.Regeringen föreslår attstaten skall prioritera uppgifter inomtre områden i syfte att främjautvecklingen av informations- ochkunskapssamhället i enlighet med målenför den övergripande nationella IT-strategin. Dessa uppgifter är:- rättsordningen- utbildningen- samhällets informationsförsörjningRegeringens övervägandenInformationstekniken har inget egenvärdei sig. Insatserna på IT-området måstedärför bli en del av en sammanhållenvision om vilken samhällsutveckling viönskar och underordnas de övergripandemål som i demokratisk ordning läggs fastför olika samhällsområden.För att skapa en samsyn kringinsatserna på IT-området behövs dockgemensamma mål för användningen ochutvecklingen av IT. De mål för ennationell strategi som regeringen nuföreslår tar sikte på att övergångentill informations- och kunskapssamhälletskall omfatta nationen i dess helhet.Målen utgår från regeringens strävanatt använda IT som ett led i en politikför tillväxt och sysselsättning samt attvärna andra grundläggande samhällsmål.Eftersom IT, och de nyaverksamhetsformer som den ger upphovtill, på ett helt avgörande sätt kommeratt lägga grunden för samhälletsfortsatta utveckling ekonomiskt, socialtoch kulturellt är IT-användningen enligtregeringens mening en angelägenhet föralla.Staten, kommunerna, näringslivet ocharbetsmarknadens parter måste - enligtregeringens mening - alla bidra till attIT får ett brett genomslag i Sverige.Staten bör därvid i internationellsamverkan fastställa spelreglerna förmarknadens aktörer på IT-området.Regeringen föreslår att staten skallprioritera uppgifter inom tre områden isyfte att främja utvecklingen avinformations- och kunskapssamhället. Deprioriterade statliga uppgifterna börenligt regeringen vara:- rättsordningen- utbildningen- samhällets informationsförsörjning.Regeringen anser det nödvändigt attdefiniera och konkretisera statensuppgifter. När det gäller just uppgifteninom samhällets informationsförsörjninganser regeringen att staten bör medverkatill utvecklingen av en grundläggandeinformationsstruktur som svarar motmedborgarnas och näringslivets behov.Samhällets informationsförsörjning måstebygga på en effektiv, tillförlitlig ochallmänt tillgängliginformationsinfrastruktur.Hittills har inhämtningen,förvaltningen, förmedlingen ochanvändningen av information i hög gradbyggts upp och utformats för en speciellverksamhets eller samhällssektors behov.Tidigare åtskilda informationssystemväxer successivt till ett mer enhetligtoch samverkande nätverk. I dennautveckling ligger också attinformationen och informationsystemenalltmer blir en gemensam resurs ochangelägenhet för alla företag,myndigheter och enskilda.Informationsförsörjningen - och deninfrastruktur som skall bära uppinformationsförsörjningen - tonar därmedfram som en nationell tillgång av storstrategisk vikt och med avgörandebetydelse för möjligheterna att någemensamma samhällsmål.Säkerhets- och sårbarhetsaspekternainom IT-området måste - enligtregeringens mening - tas på stortallvar. Risken för att obehörigautnyttjar svagheter i teknik och systemför att uppnå olovliga syften måstebeaktas. Sådana syften kan enligtregeringen vara av politisk, militäreller ekonomisk art och kan ta siguttryck i att otillbörligt utnyttja,förvanska eller förstöra information.Verksamhet av detta slag, inomförsvarsområdet benämntinformtionskrigföring, kan på siktsudda ut gränserna mellan fred, kris ochkrig och kan innebära att enskildapersoner, grupper eller stater kan uppnåsina syften utan att behöva tillgripakonventionella hot- ochpåtryckningsmedel. Utvecklingen inom IT-området kommer således sannolikt attmedföra försvarspolitiska förnyelsekrav.Regeringen framhåller att fleramyndigheter och institutioner arbetarmed och har kunskap om utvecklingen vadgäller säkerhet och sårbarhet i modernainformationssystem. Det finns dock enrisk för att kunskapen inte kan hållassamman och nyttiggöras inom hela denoffentliga sektorn. Mot den bakgrundenavser regeringen att tillsätta enarbetsgrupp med uppdraget att följautvecklingen av hot och risker inom IT-området såväl inom den civila som inomden militära delen av samhället.Vidare framhåller regeringen att ettökat informationsutbyte inom ramen förEU-medlemskapet innebär att gemensammalösningar måste utvecklas på europeisknivå. bör därför delta aktivt iinformationssäkerhetsarbetet inom EU.FörsvarsutskottetInformationstekniken har genomgripandeeffekter på samhällets säkerhet ochsårbarhetFörsvarsutskottet erinrar inledningsvisom att i december 1995beslutat om att totalförsvaret skallutformas för att möta en vidgad hotbild.Riksdagen har beslutat atttotalförsvaret inte bara skall mötatraditionella säkerhetspolitiska hot,utan även ett bredare spektrum av hotoch risker. Totalförsvaret skall - vidsidan av andra uppgifter - också bidratill att stärka samhällets samladeförmåga att förebygga och hantera svåranationella påfrestningar i fred.Försvarsutskottet framhöll isammanhanget (bet. 1995/96:FöU1, s. 63)att det är samhällets grundstruktursrobusthet och flexibilitet i olikaavseenden som är avgörande för förmåganatt klara extrema påfrestningar i fredoch vid ett väpnat angrepp. Genom främstlångsiktiga investeringar i fred byggsgrundstrukturens förmåga upp. Tonviktskall läggas på att åstadkomma en robustoch flexibel infrastruktur främst inomområdena elförsörjning,telekommunikationer, informationssystemoch ledningssystem. Utskottet betonadesärskilt betydelsen av att civilalednings- och informationssystem ärtillräckligt ändamålsenliga ochuthålliga.De IT-satsningar som regeringen ochmotionärerna nu föreslår bör enligtutskottet bedömas mot den bakgrunden.Regeringen framhåller i den nu aktuellapropositionen att sårbarhets- ochsäkerhetsaspekterna måste tas på stortallvar inom IT-området. Risken för attobehöriga utnyttjar svagheter i teknikoch system måste beaktas. Sådana syftenkan enligt regeringen vara av politisk,militär eller ekonomisk art och ta siguttryck att otillbörligt utnyttja,förvanska eller förstöra information.Informationskrigföringen kan på siktsudda ut gränserna mellan fred, kris ochkrig och innebära att enskilda personer,grupper eller stater kan uppnå sinasyften utan att tillgripa konventionellahot- och påtryckningsmedel.Säkerhetsfrågorna av strategiskbetydelseRegeringen föreslår att antarmål för en nationell konstaterar att ingetav målen - varken av regeringen ellermotionärerna - behandlar behovet av attta hänsyn till samhällets sårbarhets-eller säkerhetsaspekter eller de nyaberoendeförhållanden som kan skapas isamhället. Enligt utskottets bedömningär denna fråga dock av avgörandebetydelse för möjligheten attförverkliga de ambitioner som målen medIT-strategin skall tillgodose. Allainsatser i det föreslagnahandlingsprogrammet måste enligtutskottets mening förenas med högtställda säkerhetsmål, och att samhälletssårbarhet beaktas. Först därmed skapasförtroende hos allmänhet, företag ochmyndigheter för informationssamhälletsmöjligheter. Detta bör enligt utskottetsmening - av - föras in som ettuttalat mål i den nationella strategin.Säkerhetsarbetet måste ges hög prioritetRegeringen föreslår att skallbesluta om tre prioriterade uppgifterför staten.Eftersom informationsinfrastrukturensannolikt kommer att utgöra en av deviktigaste grundstenarna i framtidenssamhälle har statsmakterna ett stortansvar för att skapa så gynnsammaförutsättningar som möjligt för dennautveckling. I detta ligger enligtregeringen bl. a. att säkerställatillgången till effektiva och flexibladata- och telekommunikationsnät.Försvarsutskottet noterar att varkenregeringen eller motionärerna särskiltframhåller att det bör vara enprioriterad uppgift för staten att värnaom säkerhets- och sårbarhetsaspekterna.Sverige är utomordentligtberoende av väl fungerande informations-och kommunikationsteknik.Säkerhetsfrågorna är enligt utskottetsmening mångdimensionella. De inrymmersåväl legala, kompetensmässiga somtekniska och andra typer av insatser.Frågan berör många olika aspekter, t.ex. sekretess, integritet,databrottslighet, teknisk driftsäkerhet(infrastrukturens robusthet ochflexibilitet), nationellasäkerhetsaspekter m.m.Grundläggande för allmänhetens,företagens och förvaltningens förtroendeför att använda informationssystem äratt informationen hanteras på ett säkertsätt och inte förvanskas i system ochkommunikationer samt att kraven påsekretess och konfidentionalitet kanuppfyllas. Även om alla som använder IThar ett eget ansvar för sin säkerhet, såbör staten - enligt utskottets mening -ha ett övergripande ansvar för frågorsom enskilda knappast kan påverka påegen hand.Enligt utskottets bedömning finns ingenannan instans i samhället som har deresurser eller inflytande som staten hari detta sammanhang. Utskottet förordarsålunda att bör uttala attäven detta bör vara en central uppgiftför staten när det gäller att främjasatsningar inom IT och kommer tilluttryck på ett mer tydligt sätt än vadsom redovisas i propositionen ochmotionerna.Ansvaret för IT-säkerhetsfrågornaRegeringen avser att tillsätta enarbetsgrupp med uppdrag att följautvecklingen av hot och risker inom erinrar inledningsvisom att det funnits många utredningar ocharbetsgrupper inom området sedan slutetav , t. ex.Sårbarhetskommittén (),Sårbarhetsberedningen (SÅRB) och senastSamrådsgruppen för samhällets säkerhetinom dataområdet (SAMS). Dessa harsorterat under försvars-, civil- resp.finansdepartementet. Något uttalat ochutpekat samlat ansvar för sårbarhets-och säkerhetsaspekterna på departements-eller myndighetsnivå har saknats.Hot- och riskutredningen har i sitthuvudbetänkande (SOU 1995:19) Ettsäkrare samhälle även behandlat frågorsom rör störningar i telekommunikationeroch datasystem. Utredningen har lämnatregeringen förslag till åtgärder för attförbättra säkerheten.Numera finns en lång rad föreningar,grupper, företag och forskare somarbetar med IT-säkerhet. Ett betydandeantal myndigheter inom staten, t. ex.Datainspektionen, ,, ,Statskontoret, Post- och telestyrelsenoch viktiga uppgifter och stor kompetensinom IT-säkerhetsområdet - var och endock inom sitt speciella ansvarsområde.Ingen myndighet har emellertid avregeringen utpekats att ha ett särskiltuttalat sammanhållet ansvar för helhetenoch för att ha en samlad överblick inomområdet.Försvarsutskottet har /88 årsriksmöte vid två skilda tillfällen (FöU1987/88:1, s. 2-4 samt FöU 1987/88:2y s.4-6) behandlat hithörande frågor ochdärvid konstaterat att det saknas ensamlad bild över sårbarheten/säkerheteni ADB-verksamheten och attrollfördelningen mellan olika centralamyndigheter - var och en med sittpartiella ansvar - inte är heltklarlagd. uttaladeutskottet vidare att det bör skapas enorganisatorisk grund för att nå enkraftsamling, samordning och överblick isårbarhets- och säkerhetsarbetet inom ADB-området .Utskottet anser för sin del att den avregeringen aviserade arbetsgruppen föratt följa hot- och sårbarhetsaspekternaär otillräcklig med hänsyn till de kravsom bör ställas, dels motbakgrund av vad uttalat under1987/, dels mot bakgrundav den vidgade hotbilden och denbetydelse som samhällets infrastrukturhar både i fred, kriser och i krig -,särskilt lednings- ochinformationssystemen.Regeringen har anledning att införpropositionen om 1996 års försvarsbeslutpå nytt överväga frågorna ominformationsteknikens särskildabetydelse för totalförsvaret och hur enhög säkerhet för denna skall ordnasredan i fred. Utskottet har vidareinhämtat att regeringen under hösten1996 avser att genom en propositionlämna förslag i anledning avHot- och riskutredningens förslag.Med hänsyn till ämnets särskildabetydelse förordar utskottet emellertidatt ger regeringen i uppdragatt organisera ett mer samlande ochsamordnande ansvar för IT-säkerhetsfrågorna än . Idet sammanhanget bör behovet av attkoordinera medverkan i detinternationella IT-säkerhetsarbetetbeaktas. Utskottet anser vidare attregeringen bör återkomma till riksdagenmed en utvecklad strategi på IT-säkerhetsområdet, där regeringenpreciserar statens ansvar och anger hursäkerhetsarbetet inordnas i detnationella handlingsprogrammet för ITsamt hur säkerhetsarbetet börorganiseras.Vad utskottet nu har anfört börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna.Stockholm den 23 april 1996På försvarsutskottets vägnarBritt BohlinI beslutet har deltagit: (), (), (), (), KarinWegestål (s), (), LennartRohdin (fp), (), JanJennehag (v), (), OlleLindström (m), (), ÅkeCarnerö (kds), (), RolfGunnarsson (m) och ().Socialutskottets yttrande1995/96:SoU4yÅtgärder för att bredda och utvecklaanvändningen av informationsteknikTill trafikutskottetTrafikutskottet har berettsocialutskottet tillfälle att yttra sigöver proposition 1995/96:125 Åtgärderför att bredda och utveckla användningenav informationsteknik jämte motioner,såvitt propositionen och motionerna rörutskottets beredningsområde.Socialutskottet begränsar sitt yttrandetill den redovisning som lämnas ipropositionen av ett handlingsprogramför för att bredda ochutveckla användningen avinformationsteknik inom områdena hälso-och sjukvården, funktionshindrade ochäldre (avsnitt 5.4.4 och 5.4.5 ipropositionen) samt till motion1995/96:T52 (kds) yrkande 20.PropositionenI propositionen redovisar regeringenförslag till mål för en övergripandenationell strategi inominformationstekniken, IT.