bet · GJ01BoU11 · 1996-04-25 00:00:00 — Nya regler för bostadsbidrag I betänkandet behandlas proposition1995/96:186 med förslag till nya reglerför bostadsbidrag. Förslagen tillstyrksav utskottet med två undantag. mening bör intebostadsbidragen avskaffas för deungdomar mellan som intestuderar. För att finansiera denmerkostnad som detta innebär och för attuppnå det totala sparmålet föreslårutskottet vidare att ytgränserna för denhögsta bidragsgrundande bostadsytanskall minskas något i förhållande tillvad regeringen föreslår. På egetinitiativ för utskottet dessutom framett förslag till lagändring som innebäratt det i bostadsbidragslagen förs inkrav på att den som uppbär bostadsbidragskall vara folkbokförd på den bostad sombidraget avser.Utskottet gör på eget initiativ etttillkännagivande om bostadsbidragensroll som bostadspolitiskt instrumentm.m. Med anledning av motionsförslag görutskottet dessutom två ytterligaretillkännagivanden. Enligt utskottetsmening bör det införas en möjlighet attgöra direktutbetalning av bostadsbidragtill i första hand hyresvärden om enhyresgäst så begär. Utskottet anser ävenatt kretsen bidragsberättigade börvidgas så att bostadsbidrag kan utgåockså till personer av samma kön oavsettsamlevnadsform.Till betänkandet har fogats 17reservationer och ett särskilt yttrande. Regeringen har i proposition 1995/96:186föreslagit att antarregeringens förslag till lag om ändringi lagen (1993:737) om bostadsbidrag. I betänkandet behandlas de med anledningav propositionen väckta motionerna1995/96:Bo25 av ochYvonne Ruwaida (mp) vari yrkas1. att avslår regeringensförslag om slopat bostadsbidrag tillungdomar mellan som intestuderar eller har barn,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om åldersgränser förbostadsbidrag till ungdomar.1995/96:Bo26 av m.fl.(s) vari yrkas att hosregeringen begär förslag till åtgärdersom gör det möjligt att bostadsbidrag,med bostadsbidragsmottagarensmedgivande, kan betalas ut till annan,vanligen hyresvärden.1995/96:Bo27 av m.fl.(kds) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om den s.k.finansieringsprincipen och övervältringav kostnader på kommunerna,2. att avslår regeringensförslag om individuella inkomstgränser,3. att avslår regeringensförslag om ändring avbostadsbidragsgrundande inkomst föregenföretagare.1995/96:Bo28 av m.fl. (v)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om skattereformen och boendet,2. att hos regeringen begären utredning om skattereformens effektervad gäller boendet för låginkomsttagareenligt vad som anförts i motionen,3. att hos regeringen begären konsekvensutredning om boendet ochsocialbidragen enligt vad som anförts imotionen,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om försäkringskassornasarbetsbelastning,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en upplysningskampanj ochförståelsen för det nya systemet,6. att beslutar avslåregeringens besparing på 300 miljonerkronor vad gäller individuellainkomstgränser enligt vad som anförts imotionen,7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om det särskilda bidraget,8. att beslutar att avslåregeringens förslag till ändring avlagen om bostadsbidrag vad gäller 12 §om rätt till bostadsbidrag för ungaenligt vad som anförts i motionen.1995/96:Bo29 av Per m.fl. (mp)vari yrkas1. att beslutar att avslåregeringens förslag om schabloniseradeberäkningar av inflation vad gällerberäkningsgrunder av långsiktig realförmögenhetstillväxt,2. att beslutar att avslåregeringens förslag om att stadga om enminsta bostadsyta för attumgängesföräldrar skall ha rätt tillbostadsbidrag.1995/96:Bo30 av och () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ta bortbostadsbidraget för ungdomar.1995/96:Bo31 av () variyrkas att beslutar om sådanändring att 3 § lagen (1993:737) ombostadsbidrag får följande lydelse:Vid tillämpningen av denna lag skalltvå personer som är gifta med varandraanses leva tillsammans om det intestyrks att de lever åtskilda.Om inte skäl visas för annat skall medmakar jämställas två personer som utanatt vara gifta med varandra levertillsammans och1. har eller har haft gemensamt barneller2. är folkbokförda på samma adress.1995/96:Bo32 av m.fl. (c)vari yrkas att avslårproposition 1995/96:186 i aktuell del.Inför utskottet, liksom i skrivelse tillutskottet, har företrädare () lämnatsynpunkter på frågan om bostadsbidragför homosexuella sambor.En skrivelse om bostadsbidrag tillpersoner bosatta utomlands har inkommitfrån utlandsavdelningen vidFörsäkringskassan i län.Som en del i beredningen av ärendet harföreträdare för Riksrevisionsverketinför utskottet redovisat rapportenBostadsbidrag - effektivitetsrevision avett socialpolitiskt instrument. InledningDe totala kostnaderna förbostadsbidragen har stigit kraftigtunder senare år. Under budgetåret1989/90 utbetalades totalt . För innevarandebudgetår beräknas utgifterna, den 1 juli 1995till , uppgå till ca . Mot bakgrund avdenna utveckling tillkallade regeringenvåren en särskild utredare meduppgift att se över sättet att beräknabidragsgrundande inkomst vid prövning avrätt till bostadsbidrag och att föreslåsådana förändringar ibostadsbidragssystemet att kostnadernaför bidragsgivningen fr.o.m. den 1 juli1996 minskar med 1 500 miljoner kronorper helår. I utredarens uppdrag låg ävenatt lämna sådana förslag till åtgärderatt kostnadsutvecklingen förbidragsgivningen kan kontrolleras. Genomtilläggsdirektiv gavsutredaren dessutom i uppdrag attanalysera orsakerna till den fortsattkraftiga kostnadsökningen förbidragsgivningen, att pröva förslag tillåtgärder om besparingar på ytterligare610 per helår och attgranska den sammantagna ekonomiskasituationen för bostadsbidragstagarna.Resultaten av utredarens övervägandenredovisades ibetänkandet Bostadsbidragen -effektivare inkomstprövning -besparingar (SOU 1995:133). Betänkandethar inte remissbehandlats, utansynpunkter på förslagen har inhämtatsvid en av anordnadhearing med inbjudna myndigheter ochorganisationer i januari 1996.Med utgångspunkt i utredningsförslagenhar regeringen i proposition 1995/96:186förelagt ett förslag till lagom ändring i lagen (1993:737) ombostadsbidrag. Förslaget omfattar iförsta hand ett nyttinkomstprövningssystem. Detta systemberäknas enligt propositionen ge upphovtill en betydande minskning avkostnaderna för bidragsgivningen,som kostnadskontrollenförstärks. Vidare föreslås ytterligareett antal besparingsåtgärder, somtillsammans med det nyainkomstprövningssystemet beräknas geupphov till kostnadsminskningar förbostadsbidragen på ca 2 300 miljonerkronor per helår.De nya bestämmelserna föreslås ihuvudsak träda i kraft den 1 januari1997. Vissa bestämmelser om begränsningav bidragsgrundande bostadsyta föreslåsdock införas den 1 juli 1996.Enskildheterna i förslaget behandlarutskottet nedan.Inledningsvis vill dock utskottet taupp bostadsbidragens roll sombostadspolitiskt instrument m.m.Statens stöd till boendet består delsav generellt stöd, dels av individuelltstöd. Exempel på den förstnämnda typenav stöd är räntestödet och på densistnämnda typen bostadsbidragen.Fördelningen av stödet på generellt ochindividuellt stöd har under årenskiftat. Det torde dock kunna hävdas atttyngdpunkten harlegat på det generella stödet. Desenaste årens förändringar i skatte- ochräntestödssystemen har dock medfört enförskjutning mot det individuellastödet.I en situation där de generellasubventionerna minskar får deindividuella bostadsstöden, dvs.bostadsbidragen, relativt sett ökadbetydelse. Det har också varit en mereller mindre uttalad förutsättning förde neddragningar av de generellasubventionerna som påbörjats att desämst ställda hushållen skallkompenseras genombostadsbidragssystemet. En fortsattreformering av statens stöd till boendetbör sålunda beakta hur statens insatsertill stöd för boendet skall fördelas.Som en del i den bostadspolitiskakommitténs arbete ingår också att denskall överväga fördelningen mellangenerellt, riktat och behovsprövatbostadsstöd.Den ovan skisserade utvecklingenunderstryker enligt utskottets meningden ökade vikt bostadsbidragen har sombostadspolitiskt instrument. Bidragenfår sålunda ansesvara en absolut förutsättning för attbostadsstödet i vid mening skall kunnareformeras utan att de övergripandebostadspolitiska målen åsidosätts. Enföljd av detta är enligt utskottetsmening att bostadsbidragens utformning iförsta hand måste vägledas avbostadspolitiska hänsyn. Genom attbostadsbidragen har en godfördelningspolitisk träffsäkerhet spelarde vid sidan härav emellertid också enroll i ett familjepolitiskt sammanhang.Bostadsbidragens primära uppgift bördock även fortsättningsvis vara attsvara upp mot bostadspolitiska mål,dvs. ge möjlighet för resurssvagahushåll att efterfråga goda ochtillräckligt rymliga bostäder.Vad utskottet ovan anfört ombostadsbidragens roll sombostadspolitiskt instrument m.m. börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna.Nytt system för inkomstprövningEn av de stora bristerna med detnuvarande systemet för inkomstprövningär enligt propositionen att det iefterhand är svårt att kontrollera hurstora belopp som totalt sett betalats ututifrån felaktiga inkomstuppgifter. Detär enligt regeringsförslaget därförnödvändigt att införa ett system förinkomstprövningen med realistiskamöjligheter att göra definitivaavstämningar och fastställande av detutbetalade bidragsbeloppet. En slutligavstämning och efterjustering avfelaktigt utbetalda belopp minskarkostnaderna för bostadsbidragen och ökartilltron till systemet.I korthet innebär förslaget att ettpreliminärt bostadsbidrag betalas utefter ansökan där uppskattad årsinkomstanges. Inkomst av näringsverksamhetskall härvid normalt antas vara minstlika hög som enligt senastetaxeringsbeslut. Preliminärtbostadsbidrag beviljas och utbetalas förhögst , normalt fr.o.m. denmånad ansökan inkommit tillförsäkringskassan. Preliminärt bidragkan under vissa förutsättningar sättasned. En ökning av det preliminärabidraget skall kräva en ny ansökan.Bostadsbidrag bestäms slutligt pågrundval av de inkomstuppgifter somskattemyndigheterna fastställer vidtaxeringen för det kalenderår detpreliminära bostadsbidraget avsett, medvissa tillägg och justeringar. för lågt preliminärt bidragkorrigeras när det slutligabostadsbidraget beslutas. Den föreslagnamodellen med preliminära och slutligtfastställda bostadsbidrag avser endastden bidragsgrundande inkomsten. Detbetyder att övriga faktorer behandlas påsamma sätt som i gällande system. Det ärsåledes endast den bidragsgrundandeinkomsten som enligt förslaget bör varapreliminär och stämmas av mot deinkomstuppgifter som fastställs vidtaxeringen. föreslås attbidragstagaren, liksom , bör varaskyldig att anmäla sådana ändradeförhållanden som påverkar storleken påbostadsbidraget.Ränta och avgift skall betalas pååterbetalade och utbetalade belopp ienlighet med föreskrifter som regeringeneller, efter regeringens bemyndigande,meddelar.Det föreslagna inkomstprövningssystemetberäknas minska kostnaderna förbostadsbidragen med ca 1 100 miljonerkronor per helår.Till grund för förslaget om att införaett nytt system för inkomstprövning avbostadsbidragen ligger bl.a. en strävanatt förbättra träffsäkerheten ibostadsbidragssystemet som detgörs effektivare med avseende på hurtillgängliga medel används. Det uttaladesyftet med reformeringen avinkomstprövningssystemet är sålunda attden bostadsbidragsgrundande inkomsten påett bättre sätt än skall svara motden verkliga inkomsten som den bestämsvid taxeringen.Vid den effektivitetsrevision avbostadsbidragen som Riksrevisionsverketgenomfört har verket kommit tillslutsatsen att staten tvingas betala förmycket för att uppnå de målen medbostadsbidragen. Som den primäraåtgärden för att förbättraeffektiviteten i bostadsbidragen medbibehållen måluppfyllelse föreslårRiksrevisionsverket att ett nyttinkomstprövningssystem skall införas.Verket ansluter sig härvid till detsystem som bostadsbidragsutredningenlagt fram, dvs. ettinkomstprövningssystem som i huvudsaköverensstämmer med det förslag somregeringen nu förelagt riksdagen.Vad som ovan redovisats ger enligtutskottets mening vid handen att ettnytt inkomstprövningssystem bör införasi enlighet med regeringens förslag.Individuella inkomstgränserSyftet med bostadsbidraget är enligtpropositionen bl.a. att ge ekonomisktsvaga hushåll möjligheter att hålla sigmed goda och tillräckligt rymligabostäder. Den nuvarande gränsen förinkomstprövning baseras på hushålletssammanlagda inkomster. Det bidragsbeloppsom räknas fram enligt reglerna försärskilt bidrag och bidragsgrundandebostadskostnad reduceras avhushållets bidragsgrundande inkomst över117 . Detta kan enligtregeringsförslaget medföra attbostadsbidraget fungerar som ensubvention till de hushåll där någon avföräldrarna väljer att vara hemma påheltid eller att minska sin arbetstid.Mot bakgrund av de kraftiganeddragningar som föreslås, är detenligt förslaget inte rimligt att viabostadsbidragen subventioneraminskningar av arbetstiden till mycketlåga nivåer. I de fall någon avföräldrarna valt att vara hemma medbarnen på heltid, är hushållets totalaomkostnader oftast lägre än de skulle havarit om båda föräldrarna i stället valtatt förvärvsarbeta. får de ettbetydligt högre bostadsbidrag än ettlikvärdigt hushåll där t.ex. en avmakarna arbetar heltid och den andrahalvtid.Enligt regeringens uppfattning bör desamlade marginaleffekter som genomnuvarande bostadsbidragssystem uppkommerför dem som vill börja förvärvsarbeteminskas. bör den s.k.arbetslinjen förstärkas. Med hänvisninghärtill föreslås att den nuvarandeinkomstgränsen för hushåll med barn, , ersätts med individuellainkomstgränser för den sökande och denmedsökande. På hushållsnivå skallinkomstgränserna summeras till sammabelopp som i nuvarande system. Förgifta/sammanboende bestäms därmed deindividuella inkomstgränserna till . För ensamstående skall gränsenvara 117 000 kr.Förslaget beräknas på årsbasis ledatill en besparing på ca 300 miljonerkronor.Förslaget om individuellainkomstgränser behandlas i två motioner.Enligt motion 1995/96:Bo27 (kds)yrkande 2 bör förslaget om införande avindividuella inkomstgränser avslås -detta främst av familjepolitiska skäl.Valet av hur ett hushåll intjänar ochanvänder sina pengar måste enligtmotionen vara individernas eget, ochinte statens. Hushållets sammanlagda inkomst bör därför utgöra grunden förbostadsbidraget.I motion 1995/96:Bo28 (v) yrkande 6anförs att delaruppfattningen att det skall löna sig attarbeta och att bostadsbidraget inteskall fungera som en subvention till dehushåll där någon av föräldrarna stannarhemma eller minskar sin arbetstid.Enligt motionen kan de individuellainkomstgränserna därför accepteras.Däremot anges det vara en orimligkonsekvens av de föreslagna reglerna atthushåll med låga inkomster där bådaarbetar får minskade bidrag. Denbesparing om somregeringsförslaget ger bör enligtmotionen därför även fortsättningsvisanvändas till att förstärkabostadsbidragen för den aktuella gruppenav hushåll.Med anledning av vad som i propositionoch motioner förordats beträffandeinförande av individuella inkomstgränseri bostadsbidragssystemet får utskottetanföra följande.De inkomstgränser som finns ibostadsbidragssystemet avser hushålletssamlade inkomst. Som framhålls ipropositionen är en effekt av detta attbostadsbidragen i vissa fall kommer attfungera som en subvention till dehushåll där någon av föräldrarna väljeratt helt stanna hemma eller att minskasin arbetstid. innebärnuvarande system att det kan uppkomma endirekt privatekonomisk förlust om t.ex.en hemmavarande förälder börjarförvärvsarbeta genom att bostadsbidragetdå kan komma att reduceras. Medindividuella inkomstgränser mildrasmarginaleffekterna för familjen om ävenden hemarbetande föräldern väljer att gåut i förvärvsarbete. Utskottet delar deni propositionen framförda uppfattningenatt de samlade marginaleffekter som kanuppkomma genom dagensbostadsbidragssystem bör minskas.De ovan anförda skälen och behovet avbesparingar i statsbudgeten motiverarenligt utskottets mening attindividuella inkomstgränser införs ienlighet med regeringens förslag.Utskottets ställningstagande i denna delinnebär att förslaget i motion1995/96:Bo27 (kds) yrkande 2 om attdagens inkomstgränser skall behållasavstyrks.Utskottet kan inte heller ställa sigbakom förslaget i motion 1995/96:Bo28(v) yrkande 6 om att den besparing sominförandet av individuellainkomstgränser medför skall användastill en förstärkning av bostadsbidragentill hushåll med låga inkomster där bådaarbetar. Det statsfinansiella läget gördet enligt utskottets mening intemöjligt att avstå från den besparing somde ovan förordade reglerna ger. Motionenavstyrks.FörmögenhetsprövningVid behovsprövning av bostadsbidrag tasi dagens system hänsyn tillbidragssökandens förmögenhet endastgenom att förmögenhetens avkastning, medbeaktande av vissa fribelopp, räknas ini den bidragsgrundande inkomsten.Disponerar hushållet en ansenligförmögenhet får dock denna, genom dens.k. generalklausulen, beaktas ochbostadsbidraget fastställas till ettlägre belopp.Enligt regeringsförslaget påverkasemellertid bärkraften i de hushåll somhar likvida förmögenhetstillgångar inteenbart av den avkastning som kapitaletger. Med hänvisning härtill föreslås atti den bidragsgrundande inkomsten skallinkluderas av den del av etthushålls nettoförmögenhet som överstiger100 . Enligt förslaget skall ibeloppet medräknas även hemmavarandebarns förmögenhet. Däremot föreslås attförmögenhetsvärdet i den bostad förvilken bidragstagaren sökt bostadsbidragskall exkluderas. Inte heller skallskulder med säkerhet i bostaden beaktasnär nettoförmögenheten fastställs. Vadgäller företagsförmögenhet innebärförslaget att detta slags tillgångar ochskulder, åtminstone tills vidare, inteskall omfattas avförmögenhetsprövningen.Förslaget beräknas på årsbasis ledatill en besparing på ca 60 miljonerkronor.Vad i propositionen förordatsbeträffande förmögenhetsprövningen harinte mött invändningar i motioner. Enförmögenhetsprövning i enlighet medregeringens förslag bör enligtutskottets mening införas.Förmögenhet i egnahem och bostadsrätterI den bostadskostnad som ligger tillgrund för bostadsbidraget ingår hyraeller avgift beroende på upplåtelseform,räntekostnader för lån samtuppvärmningskostnader. För egnahem ochsmåhus på lantbruksenhet ingår, förutomräntekostnader ochuppvärmningskostnader, tomträttsavgäldoch driftskostnader. För bostadsrättergäller dessutom att lånet skall hatagits upp i direkt anslutning tillförvärvet. En förutsättning är attbostadsrätten har satts i pant på sådantsätt att den vid bristande betalning kantas i mät för skulden.När boendekostnaden bestäms tas hänsyntill skatteeffekten av avdragsrätten förräntor genom att av detverkliga beloppet får tas upp. Enligtförslaget i propositionen är det interimligt att bostadsbidrag lämnas för dendel av räntan som utgör en kompensationför inflationen, eftersom detta innebäratt bostadbidragen subventionerar enförmögenhetsuppbyggnad. Beaktandet avskuldräntor i bostadskostnaderna börenligt förslaget därför begränsasytterligare utöver den reducering som nugörs för skatteeffekten av ränteavdrag.Det bör ske genom att det föreskrivs atten schablonmässigt angiven andel avskuldräntorna brutto inte skall fåinräknas i den bidragsgrundandebostadskostnaden. Enligt förslaget är 3procentenheter en lämplignivå för reduceringen. Denna procentsatsbör därför gälla tills vidare.Procentsatsen bör dock kunna ändras medanledning av förändringar iinflationstakten. Sådana justeringarföreslås dock inte göras fortlöpandeutan endast vid avsevärda förändringar.Den besparing som beräknas uppkommagenom förslaget uppgår till ca 300miljoner kronor per helår.Enligt motion 1995/96:Bo29 (mp) kan deti propositionen förda resonemangetteoretiskt sett vara riktigt. Däremotanses det finnas en betydande osäkerhetom och i så fall hur den angivnaförmögenhetsuppbyggnaden äger rum.Förslaget bör enligt motionens yrkande 1därför avslås.Med de regler som gäller beaktasinte förmögenhet i egnahem ochbostadsrätter vid beräkningen avbostadsbidrag. Som framhålls ipropositionen innebär detta attbostadsbidragen bidrar till enförmögenhetsuppbyggnad i dessa bostäder.Syftet med det nu föreliggande förslagetär att minska subventioneringen av dennaförmögenhetsuppbyggnad. Förslagetinnebär också att investeringar ibostäder med avseende på avkastningenkommer att behandlas på ett meralikvärdigt sätt jämfört med andrainvesteringar. Sammantaget talar de ipropositionen anförda skälen enligtutskottets mening för att förslaget börgenomföras.Utskottet har noterat att motion1995/96:Bo29 (mp) uttrycker förståelseför det resonemang avseendeförmögenhetsuppbyggnaden somregeringsförslaget bygger på.Invändningarna mot förslaget synesnärmast avse attförmögenhetsuppbyggnadens omfattninginte tillräckligt klargjorts. Det kanerinras om att den schablon med vilkenskuldräntan enligt förslaget skallreduceras vid beräkningen avräntekostnaden i princip är tänkt attmotsvara förväntad inflation plus enlångsiktigt real förmögenhetstillväxt.Enligt utskottets mening börregeringens förslag genomföras i vadavser hänsynstagande till förmögenhet iegnahem och bostadsrätter ibostadsbidragssammanhang. Motion1995/96:Bo29 (mp) yrkande 1 avstyrks.Realisationsvinster inkluderas i denbidragsgrundande inkomstenI samband med de förändringar somgenomfördes av bostadsbidragen år 1994undantogs realisationsvinster frånkapitalinkomsten vid beräkning avbidragsgrundande inkomst. Motiven fördetta ställningstagande var främst avadministrativ karaktär. I det nuföreslagna inkomstprövningssystemet meden slutlig avstämning av bostadsbidragenkvarstår enligt regeringens mening intelängre dessa motiv. Enligtregeringsförslaget bör därför under åretuppkomna realisationsvinster inkluderasi den bidragsgrundande inkomsten, och dåsom inkomst av kapital. Avdrag motrealisationsvinst får göras förrealisationsförluster under sammabeskattningsår. Några undantag förrealisationsvinster till följd avfastighetsförsäljning förordas inte.Dock föreslås att skattelagstiftningensregler om uppskovsavdrag skall gälla.Förslaget beräknas på årsbasis ledatill en besparing på ca 100 miljonerkronor.Utskottet delar vad som i propositionenanförts beträffande beaktande avrealisationsvinster vid beräkning av denbidragsgrundande inkomsten. Även enligtutskottets mening bör hänsyn tas tillrealisationsvinster vid beräkning av denbostadsbidragsgrundande inkomsten.Bostadsbidragsgrundande inkomst föregenföretagareSkattelagstiftningen ger egenföretagaremöjlighet till olika resultatreglerandeåtgärder som enligt propositionen ibostadsbidragssammanhang gynnarnäringsinkomster framför andrainkomster. Enligt regeringens bedömningär detta inte rimligt, utan löntagareoch egenföretagare bör vid ansökan ombostadsbidrag i största möjligautsträckning behandlas likvärdigt. Medhänvisning härtill föreslås att inkomstav näringsverksamhet som ingår ibidragsgrundande inkomst skall ökasgenom att vissa avdrag som till stor delhar karaktär av vinstdispositioneråterläggs. Det gäller avsättning tillperiodiseringsfonder, avdrag för egenpension (viss del) samt ökning avexpansionsmedel. Även avdrag förunderskott från tidigare beskattningsårskall enligt förslaget återläggas.Att avsätta medel tillperiodiseringsfond och till den egnapensionen är enligt motion 1995/96:Bo27(kds) ett sätt för företagaren att säkrasin och företagets framtid. En på dettasätt uppbyggd buffert är därför inte attbetrakta som en del i denbidragsgrundande inkomsten.