bet · GJ01FiU10 · 1996-05-28 00:00:00 — Utskottetbedömer sammantaget att även en förändrat utbildningspolitik kan bedrivasinom de av regeringen i propositionen före-slagna ramarna.Utgiftsområde 18: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggandeUtskottet menar att politiken inom detta område bör inriktas på att minskaföretagssubventionerna. Detta bör ske genom att räntebidraget minskas.Utgiftsområde 19: Regional utjämning och utvecklingUtskottet förordar även här en minskning av företagssubventionerna.Utgiftsområde 22: KommunikationerUtskottet anser att utgiftsområdet bör beräknas till ett lägre belopp änrege-ringen föreslagit. Minskningen skall göras genom en mindre tidsmässigförskjutning av vissa infrastruktursatsningar samt reducering av visst före-tagsstöd.Utgiftsområde 23: Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringarUtgiftsområdet bör beräknas till ett lägre belopp än vad regeringenföreslagit genom reducerade företagssubventioner.Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgetenUtskottet anser att ramen för utgifterna för socialförsäkringssektorn vidsidan om statsbudgeten bör beräknas till ett belopp som är lägre än iregeringsför-slaget. Dock är utskottet inte berett att biträda några av debesparingsförslag som regeringen aviserar och som slår hårt mot redan hårtutsatta människor. Det gäller förslaget att förkorta omställningspensionenför änkor och änd-ringarna av reglerna för barnpension.Utskottet välkomnar förslaget om att ge möjlighet till utbildning ochföreta-gande genom "återlånerätt" i pensionssystemet. Pensionsåldern börsucces-sivt höjas och besparingar göras inom förtidspensionssystemet.BudgeteringsmarginalUtskottet har ovan tillstyrkt förslaget i propositionen om att införa enbud-geteringsmarginal. Utskottet anser emellertid att marginalen harberäknats till ett alltför högt belopp och förordar således ett 5 miljarderkronor lägre belopp.Vad utskottet här anfört innebär att utskottet ställer sig bakomFolkpartiet liberalernas förslag till riktlinjer för budgetpolitiken imotion Fi79 (yrkande 2), preliminär beräkning för samtliga utgiftsområden (yrkandena 4, 6 och 7). Utskottet ansluter sig också till motionärernasuppfattning i fråga om bistån-det (yrkande 9) och förslaget till"återlånerätt" i pensionssystemet (yrkande 12). Vad utskottet anfört omrespektive utgiftsområde bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Propositionen (yrkande 5) avstyrks.Utskottets ställningstagande innebär också att förslagen i motionerna Fi90(fp), Fi95 (fp), Fi97 (fp) yrkandena 1, 2, 4-8, 10 och 11 samt Kr3 (fp) (del-vis) tillgodoses. Därmed bifalls motion Fi83 (fp).Med hänvisning till vad som anförts avstyrks motionerna Fi78 (m) yrkande-na2, 5, 13, 15 och 16, Fi80 (v) yrkande 6, Fi81 (mp) yrkandena 4, 26-31, 33-38, 43 och 44, Fi82 (kds) yrkande 7, Fi86 (m), Fi92 (s), Fi93 (kds), Fi94 (c), Fi98 (c), Kr2 (c) (delvis), Kr4 (s) (delvis) och Kr6 (v) yrkande 3.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande den preliminära fördelningen av utgifterna påutgiftsområdenatt med bifall till motion 1995/96:Fi79 yrkandena 2, 4, 6, 7, 9och 12 och med avslag på proposition 1995/96:150 yrkande 5 god-kännerutskottets förslag till preliminär fördelning av utgifterna på ut-giftsområden som riktlinjer för regeringens budgetarbete och som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört samt avslår mo-tionerna 1995/96:Fi78 yrkandena 2, 5, 13, 15 och 16, 1995/96:Fi80 yrkande 6, 1995/96:Fi81 yrkandena 4, 26-31, 33-38, 43 och 44, 1995/96:Fi82 yrkande 7, 1995/96:-Fi86, 1995/96:Fi90, 1995/96:Fi92, 1995/96:Fi93, 1995/96:Fi94, 1995/96:Fi95, 1995/96: Fi97 yrkandena 1, 2, 4-8, 10 och 11, 1995/96:Fi98, 1995/96:Kr2 idenna del, 1995/96:Kr3 i denna del, 1995/96:Kr4 i denna del och 1995/96:Kr6yrkande 3,31. Den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden (mom. 11)Under förutsättning av bifall till reservation 23Johan () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken av de preliminärt gjorda beräkningarna församtliga utgiftsområden börjar med "Huvudsyftet med den" och slutar med"yrkande 3 (UO 17)" bort ha följande lydelse:Finansutskottet vill framhålla att regeringen inte har presenterat envårbudget i traditionell mening. De utgiftsnivåer som presenteras underrespektive utgiftsområde i propositionen är synnerligen preliminära. Detfinns inte någon möjlighet att bedöma hur de räknats fram.Huvudsyftet med den ekonomiska vårpropositionen är att skallkunna ta ställning till de statliga utgifternas omfattning och huvudsakligainriktning . Dessa frågor måste i första hand prövasutifrån det allmänna ekonomiska läget och den statsfinansiella utvecklingen.I denna inledande fas av budgetprocessen bör alltså behandlingfrämst inriktas på frågor som gäller budgetens utformning i stort och dessfördelning på utgiftsområden. Omprioriteringar inom utgiftsområden, liksomkonkreta förslag till ökad eller minskad satsning på särskilda verksamheter, bör enligt finansutskottets mening normalt inte aktualiseras i dettasamman-hang utan bör liksom tidigare prövas i anslutning till regeringensbudgetför-slag.För att underlätta övergången till en sådan behandlingsordning är det an-geläget att stor omsorg ägnas åt utformningen av det beslutsunderlag somläggs fram för . Presentationerna måste vara överskådliga ochklara samt noga avvägda med hänsyn till ärendenas art. Är avsikten attriksdagen bara skall ta ställning till budgetens utformning i stort kan enalltför detalje-rad bakgrundsbeskrivning i vårpropositionen leda till attenskildheter i för-slaget ägnas större uppmärksamhet än önskat i denfortsatta beredningen. Å andra sidan får presentationen av ett ämne integöras så knapphändig att förslagets rätta innebörd går förlorad.En lämplig ansats torde därför vara att man i framställningen använder sigav olika typer av konsekvensanalyser. Viktigt i sammanhanget är också sådaninformation som belyser hur väl man inom respektive utgiftsområde harkunnat uppfylla de mål som har ställt upp. Hur har tilldeladeresurser utnyttjats? Vilka konsekvenser väntas bli följden av en föreslagenbesparing? Detta är exempel på frågor som kan aktualiseras vid en sådanprövning.Utgångspunkten för bedömningen bör självklart vara en redovisning somtillhandahålls av regeringen och de ansvariga myndigheterna. Av den skallockså framgå hur förutsättningarna för verksamheten kommer att förändrasframöver. Den bör innefatta en omvärldsanalys av hur t.ex. olika demogra-fiska, externa och institutionella faktorer förändras samt bedömningar avhur regeringen anser att dessa förändringar påverkar anspråken inomutgiftsom-rådet.Med ledning av uppgifter av detta slag bör och utskotten kunna taställning till verksamhetens framtida inriktning. De kan då också bedömahur de av regeringen föreslagna resurserna är avpassade för attverksamheten skall kunna genomföras på det sätt som önskar.Det är önskvärt att regeringen i den kommande budgetpropositionen läm-naren utförlig redovisning av utfallet samt gör en bedömning av detväntade utfallet . Regeringen bör också redovisa uppnådda ellerförväntade mål och resultat under dessa båda år samt i anslutning härtillgöra de kommentarer man finner erforderliga.Som framgått ovan anser utskottet att dessa krav inte uppfylls i vårproposi-tionen. Regeringen bör presentera ett bättre beslutsunderlagför så att kan göra en rättvisande prövning avförslagen.Utskottet vill framhålla att mot bakgrund av den bristfälligapresentationen i propositionen är det därmed inte heller meningsfullt attförsöka räkna fram några alternativa utgiftsnivåer. Utskottet ställer sigbakom yrkande att avvisa regeringens förslag tillutgiftstak och de preliminära ut-giftsnivåer som presenteras ipropositionen. Utskottet avvisar de ytterligare budgetförstärkningar somregeringen föreslår. Utskottets förslag ligger ca 16 miljarder överregeringens aggregerade nivå för de statliga utgifterna.Nedan kommenteras de utgiftsområden där utskottet särskilt vill betonaskillnader i förhållande till regeringens förslag.Utgiftsområde 4: RättsväsendetUtskottet menar att förstagångsdömda och personer som skall utvisas efteravtjänat straff bör få strafftiden halverad, dvs. bara avtjäna avstraffti-den i stället för nuvarande . Detta innebär sannolikt en visssänkning av utgiftsnivån.Utgiftsområde 6: TotalförsvarUtskottet delar uppfattning om vad det säkerhetspolitiskaläget betyder för försvarsmakten med hänsyn till uppgifter och medelsbehovunder de kommande fem åren. Läget medger besparingar inom försvar-smaktenutöver regeringens förslag.Utgiftsområde 7: Internationellt biståndUtskottet avvisar regeringens förslag att skära ned biståndet. Regeringensförslag är oacceptabelt och avvisas helt. Utskottet efterlyser i stället enkon-kret tidsplan för att återställa biståndet till den nivå som en gångfastställts av , nämligen av BNI till internationellt bistånd.Utskottet för-väntar sig att en sådan konkret plan föreläggs ibudgetpropositio-nen . Återgången bör påbörjas för attvara uppnådd senast år 2001.Utskottet vill också i detta sammanhang påpeka att det av regeringen självpåbjudna jämställdhetsdirektivet - att alla förslag skall granskas ur jäm-ställdhetsperspektiv - inte uppfylls i proposition som helhet och än mindrevad som gäller det internationella biståndet. Underlaget som motiverar rege-ringens förslag om sänkning av biståndet är mycket ofullständigt. Enanalys av konsekvenserna på bl.a. jämställdhetens område saknas helt.Utskottet vill i likhet med utrikesutskottet erinra om att utgiftsområde 7rymmer såväl u-landsbiståndet som medel för samarbetsprogrammet med . har beslutat om medel för detta samar-betsprogram för budgetåren 1995/96, 1997 och 1998, vilket synes ha beak-tats i propositionen. Något beslut för den kommande budgetperiodens sistaår, dvs. 1999, föreligger däremot ännu ej. I det betänkande som låg tillgrund för beslut om Östeuropasamarbetet (bet. 1994/95:UU16) fram-hölls betydelsen av att detta samarbete präglas av långsiktighet. Mot bak-grund av den hittillsvarande utvecklingen delar finansutskottet utrikesut-skottets uppfattning att ett samarbetsbehov kan förutses även efter 1998.Regeringen synes vara av samma uppfattning, och den framhåller i förelig-gande proposition (s. 78) att den kommer att lämna förslag påomfattningen och inriktningen för samarbetet . Enligt finansut-skottets uppfattning måste detta innebära att taket för utgiftsområde 7,Inter-nationellt bistånd, sätts så att det rymmer såväl ett u-landsbistånd omfattande av BNI som tillräckliga medel för attpå ett adekvat sätt föra Östeuropasamarbetet vidare. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Utgiftsområde 8: Invandrare och flyktingarDe totala utgifterna på området uppgår 1996 till . Ipropositionen anger regeringen att ramen är cirka 3 300 miljonerkronor och för . Det innebär en besparing påungefär utöver vad regeringen räknade med i januari1995. Att ange att det inte görs några besparingar på invandrare och flyk-tingar är därför vilseledande, enligt utskottets uppfattning.Om utlänningslagen tillämpades korrekt av invandringsmyndigheten skulleutgiftsramen för utgiftsområdet behöva ökas kraftigt. Utskottet delarVänsterpartiets uppfattning att besparingar på detta område inte kan genom-föras utan att asylsökandes rättigheter åsidosätts.Utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorgUtskottet avvisar med kraft tankarna på ett kommunalt huvudmannaskap förassistansersättningen som regeringen framför i vårbudgeten. Ett kommunalthuvudmannaskap för assistansersättning skulle innebära en återgång tilltidigare godtyckliga och kränkande behovsbedömningar medåtföljande krav på att i detalj behöva redovisa sitt liv.I har en majoritet bestående av , och varit överens om införandet av en riksnormvad gäller socialt ekonomiskt bistånd. Kommunen skulle själv få bestämma omman ville utge högre bistånd men miniminivån skulle gälla hela riket.Utskottet förordar ett införande av riksnorm i linje med det som överens-kommits i Socialtjänstkommittén.Utskottet avvisar besparingen på tandvårdsförsäkringen och menar att rege-ringen borde sammankalla en parlamentarisk grupp vars syfte är att kommamed förslag till hur en solidarisk fördelning av resurserna inom tandvårds-försäkringen skall se ut.Utskottet avvisar den besparing som regeringen avser att göra vad gällerhöjningen av högkostnadsskyddet . Besparingen slårurskillningslöst och drabbar som vanligt mest människor med låga inkomsteroch stort vårdbehov. Utskottet delar uppfattning att ett ge-mensamt högkostnadsskydd, som även omfattar t.ex. den kommunala hem-sjukvården, måste övervägas.Utgiftsområde 10: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikappFörslaget om förlängd arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen innebär att ar-betsgivaren skall ta ett utökat ansvar för anställda vad avsersjukdomsperio-den. Detta kan innebära att arbetsgivarna än mer än i dagsorterar bort sjuka och handikappade vid anställningsförfarandet och attrörligheten på arbets-marknaden minskar. Utskottet ser en klar risk förutestängningseffekter och kan därför inte acceptera detta förslag.Regeringen föreslår en besparing på genom att ta borten del av underlaget vad gäller den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI).Regeringen har tidigare lovat att höja ersättningsnivån isocialförsäkringssy-stemen till . Genom bl.a. manipulation av SGIåstadkommer man den utlovade höjningen av nivån i socialförsäkringen, somdärmed blir en fiktiv höjning.Utskottet kan acceptera att en del av det som utgör SGI tas bort medhänvisning till det ekonomiska läget. Utskottet vill dock undantasemesterlö-nefaktorn.Utskottet avvisar besparingen på rehabiliteringsinsatser och anser att rege-ringen skall invänta den kommande översynen.Vidare avvisas besparingen på särskilda medel för upphandling av medicins-ka behandlings- och rehabiliteringsinsatser.Utgiftsområde 11: Ekonomisk trygghet vid ålderdomÄnkepension utgår enligt vissa övergångsbestämmelser till alla som uppfyl-ler kraven, oberoende av ålder, inkomst eller egen pension (ATP). I proposi-tionen föreslås att folkpensionsdelen skall inkomstprövas medan ATP-delenlämnas orörd. Regeringen anger dock inte hur inkomstprövningen skall gåtill. föreslår regeringen samma växling mellan folkpension ochpensionstillskott som gjordes för förtidspensionärer.Inkomstprövningen kommer inte att beröra de änkor som är utanenbart de som är yngre. Av dem finns en del som är ganska unga och har egeninkomst och änkepension till detta. Den grupp som det blir svårast för äränkor som utfört obetalt arbete i hemmet och vars make haftlåg lön och därmed låga ATP-poäng. Utskottet avvisar dennabesparing med hänvisning till att regeringen inte preciserat hurbesparingen skall genomföras.Regeringen föreslår att kompensationsgraden i bostadstillägget för pensionä-rer sänks från till . Utskottet avvisar denna besparing och vill istället höja kompensationsgraden till 87 %.Utskottet avvisar att fritidsfastigheter räknas som grund för beräkningenav bostadstillägg för pensionärer. Pensionärernas fritidshus ger ingenavkast-ning och bör därför inte ligga till grund för bostadstillägget.Vidare har även pensionärerna drabbats av den upptaxering avfastighetsvärdet som övriga invånare drabbats av, t.ex. vid Västkusten.Utgiftsområde 12: Ekonomisk trygghet för familjer och barnUtskottet vill erinra om att är en departementspromemoria omunderhållsstöd till barn till särlevande föräldrar ute på remiss.Grundprinci-pen var att ställa större krav på den underhållsskyldige.Utskottet har inget att invända mot den besparing som utredningen föreslår.Det är dock märk-ligt att regeringen återkommer med ytterligare sparbetingpå denna grupp innan remissinstanserna fått möjlighet att yttra sig.Utskottet är också av den åsikten att det inte går att driva in mer medelfrån de underhållsskyldiga. Den besparing som regeringen här föreslårkommer att innebära sänkta nivåer på underhållsstödet till barnen, någotsom utskottet avvisar å det bestämdaste.Föräldraförsäkringen har varit oöverträffad när det gäller att underlättaför kvinnor att kombinera förvärvsarbete och barn, vilket också varit braför barnen. Genom kvoteringen och den förhöjda ersättningen under den s.k.pappamånaden har fäderna uppmuntrats att ta sitt ansvar för barnen. Utskot-tet avvisar därför regeringens förslag att ta bort den högre ersättningenför pappa/mammamånaden.Utgiftsområde 13: Ekonomisk trygghet vid arbetslöshetEn serie nedskärningar och försämringar inom arbetslöshetsförsäkringen hargenomförts . Alltmer har de arbetslösa fått bära bördan avmassarbetslösheten genom sänkta ersättningsnivåer och regler som stöter utdem ur försäkringen. Inte minst har deltidsarbetslösa kvinnor drabbats hårt. aviserar regeringen att det kommer förslag om en s.k. bortre parentesoch att a-kasseersättningen inte längre skall räknas upp med den årligalöneök-ningen, vilket gör att den aviserade höjningen till 1998 tillstor del skulle ätas upp . Utskottet avvisardenna politik och anser att nivån måste höjas och relateras tillverkliga löneni-våer.Försämrade a-kasseregler är ingen metod att effektivt bekämpa arbetslös-heten. Deltidsarbetslösheten är främst en kvinnofälla. Utskottet menar attde tidigare reglerna för ersättning till deltidsarbetslösa skallåterinföras.A-kassan är en integrerad del i en effektiv arbetsmarknadspolitik. Försla-gen att omvandla passivt a-kassestöd till utbildningsbidrag inom ramen fören bred vuxenutbildningssatsning är bra. Därmed torde också belastningen påa-kassesystemet kunna minska. Regeringens föreslagna ram bygger dock ocksåpå ytterligare försämringar av regelverket, något som finneroacceptabelt. Utskottet anser således att ramen bör vara väsentligt högre.Till sist bör sägas att systemet med ramanslag inte går att tillämpa vad av-ser a--kassesystemet. Överskridanden finansieras viaanslagskre-diter under löpande budgetår och regelförändringar under nästabudgetår. Detta innebär att ett utgiftstak införs för a-kassan. Ettmisslyckande av rege-ringen med arbetslöshetsbekämpning drabbar direkt dearbetslösa med för-sämrad ersättning.Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetslivDagens arbetsmarknad uppvisar, förutom svag efterfrågan, mycket svårastrukturella problem. Stora grupper riskerar att ställas utanförarbetslivet. Utslagningen från arbetslivet belastar den offentliga ekonominsamtidigt som arbetsgivarkollektivet tar allt mindre socialt ansvar. Dettagäller inte minst inom stora delar av näringslivet med dess storafinansiella resurser. Arbetsgivare måste ta ett större socialt ansvar förkostnaderna för utbildning och kompetensutveckling av arbetskraft liksomför de kostnader som uppstår på grund av dåliga arbetsmiljöer.Medel måste avsättas för att ge nya möjligheter för grupper vars arbetenoch yrken rationaliserats bort. Utskottet vill särskilt peka på behovet avett speciellt sysselsättnings- och kompetensutvecklingsprogram för de över100 000 kvinnor vars arbeten försvunnit inom kontorsadministrativa yrken.Arbetshandikappade har fått det allt svårare att hävda sig på arbetsmark-naden på grund av massarbetslösheten och försämringarna av lönebidragen.Sparkrav på underlättar heller inte för arbetshandikappades möjlig-het till delaktighet i arbetslivet. Tvärtom ligger det redan storabesparings-krav på . Att lägga på ytterligare 200 miljonerkronor i sparkrav innebär att risken ökar för att måste säga upppersonal. Utskottet delar inte regeringens åsikt att detta är en klokåtgärd. Utskottet föreslår också att ersättningstaken för lönebidragen höjsredan under 1996 och att volymen ökar för lönebidragsanställningar.Utskottet vill också understryka nödvändigheten av att arbetsförmedling-arna har tillräckligt med personal för att man på allvar skall kunna arbetamed individuella handlingsplaner för de arbetslösa.Det måste till en högre volym aktiva åtgärder för att aktivera arbetslösaoch stärka deras ställning på arbetsmarknaden. Utskottet är positivt tillrege-ringens förslag att satsa på vuxenutbildning som ett led i att stärkade ar-betslösas ställning. Fler måste dock in i aktiva kompetenshöjandeåtgärder. De ramar som regeringen anvisar är mot den bakgrunden för snäva.Enligt utskottets uppfattning är det knappast realistiskt att minska medlenmed om en aktiv arbetsmarknadspolitik skall fungera,även om många finner sin plats i det utvidgade utbildningsprogrammet.Utgiftsområde 15: har ännu inte slutfört sitt arbete. Utskottet anserdet vara olyckligt att innan ett förslag presenterats och fattatbeslut i frågan förutsätta besparingar åren 1997 och 1998.Utskottet anser att barntillägget i svux och svuxa skall återinföras tilldess att slutfört sitt arbete och presenterat sittförslag på ett nytt samlat studiestödssystem - detta för att möjliggöra förkortutbildade vuxna, särskilt ensamstående kvinnor med barn, att påbörjaeller fullfölja sina studier.Utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskningRegeringens vårproposition innehåller förslag om besparingar inom forsk-ningen på sammanlagt . Till detta kommer besparings-programmet i budgetpropositionen, vilket innebär att den sammanlagdabesparingen blir nästan 2 miljarder kronor.Regeringens avsikt är att besparingarna inom universitetsforskningsområdetskall kunna kompenseras av stiftelsemedel. Utskottet anser att det ärosäkert att utgå från att dessa medel kan kompenseras av stiftelserna.Utskottet ställer sig därför avvaktande till förslaget, vilket inte skalltolkas som att vi vill behålla forsk-ningsstiftelserna i deras nuvarandeform.I läraravtalet som blev klart utgör fortbildning av lärareett viktigt inslag. Utskottet avvisar därför regeringens förslag omnedskärningar inom området fortbildning inom skolväsendet.Utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfund och fritidUtskottet vill framhåll att det inte är rimligt att ytterligare skära nerpå ansla-get till folkbildningen, dvs. folkhögskolor och studieförbund, motbakgrund av den satsning på utbildning som regeringen aviserar.Folkbildningens betydelse för utbildningsnivån kan inte överskattas.Vad gäller folkhögskolan är det bra att de 10 000 extra folkhögskoleplat-serna nu permanentas. Men utöver de 10 000 platser som regeringen föreslårvill utskottet omfördela 5 000 platser av de totalt 28 000 studieplatsersom inrättas på komvux till folkhögskolorna.När det gäller besparingar på stöd till ungdomar anser utskottet attgränsen är nådd. Det är inte motiverat att ytterligare begränsa destatsbidrag som ges till ungdomsverksamhet.I höst väntas regeringen presentera en proposition om kultur utifrån denomfattande utredning om kulturpolitiken som gjorts. I höstens kulturpropo-sition hoppas utskottet se förslag på bl.a. nya multimediacentra,bibliotekslag och resurser till amatörkulturorganisationer. Mot bakgrund avdetta anser utskottet att ramarna för kulturområdet måste utvidgas jämförtmed vad regeringen föreslår.Utgiftsområde 18: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggandeUtskottet vill framhålla att det är positivt att regeringen vill fortsättaatt sti-mulera byggandet. Däremot motsätter sig utskottet den nu föreslagnaformen för stödet, dvs. ett avdrag som hanteras via skattemyndigheten ochdär sak-kunnig myndighet ställs åt sidan. Skatteavdrag är också tveksammaur för-delningspolitisk synpunkt. Utskottet förordar i stället att manfortsätter med några av de tillfälliga bidragsstöd som redan finns och attstöd med miljöpro-fil prioriteras. Bidraget till förbättring avinomhusmiljön i bostäder och lo-kaler bör ha högsta prioritet. Bidraget kankompletteras med att gälla även egnahem.Vidare bör bidraget till solvärmeanläggningar finnas kvar till dess att ettnytt energipolitiskt beslut fattats i riksdagen.En felaktig vedeldning är farlig ur miljösynpunkt. Därför är det bra medett bidrag som går till att installera ackumulatortankar. Bidraget börfinnas kvar och ansökningstid och slutförandetid förlängas . Detfinns även andra tidigare bidragsformer som kan vara aktuella.