bet · GJ01TU19 · 1996-05-23 00:00:00 — Målsättningenär att övergången till informations-och kunskapssamhället skall omfattanationen i dess helhet och att allamedborgare skall kunna dra nytta avinformationsteknikens möjligheter.Propositionen är också en del iregeringens arbete med att främjatillväxt och sysselsättning.Kvalificerad och innovativ användning avIT skall enligt propositionen stimulerasför att främja kreativitet, tillväxt ochsysselsättning.För att främja utvecklingen avinformations- och kunskapssamhälletföreslås i propositionen att statenunder skall prioriterauppgifter inom rättsordningen,utbildningen och samhälletsinformationsförsörjning. En kraftsamlinginom dessa tre områden lägger enligtpropositionen en allmän grund för IT-utvecklingen och bidrar till att uppnåde mål som föreslås för den övergripandenationella IT-strategin.Handlingsprogram för att bredda ochutveckla användningen av ITUtöver åtgärder inom de tre statligainsatsområdena som föreslås bliprioriterade redovisas i propositionenett handlingsprogram för att bredda ochutveckla användningen av IT inom ettantal samhällssektorer ochpolitikområden, bl.a. inom hälso- ochsjukvården samt funktionshindrade ochäldre. Varje departement skall svara förfinansiering och genomförande av sinarespektive åtgärder samt föråterrapportering av genomfört arbetetill . Något ställningstagandefrån sida överhandlingsprogrammen begärs inte ipropositionen.Hälso- och sjukvårdI propositionen anges attförutsättningarna för att utforma ettsärskilt IT-program för att stödja detpågående förändrings- ochförnyelsearbetet inom hälso- ochsjukvården skall prövas. Programmetskall också vara ett led ikompetensutvecklingen av hälso- ochsjukvårdens personal. Hälso- ochsjukvården är inne i ettintensivt skede av förändring ochförnyelse. Ett viktigt inslag är attstärka patienternas ställning och ökapatienternas delaktighet i vården, sägsdet i propositionen. Framsteg inom detmedicintekniska området motiverar enändrad inriktning av vården och nyaarbetssätt. Krav ställs på förbättradkvalitet och bättre resursutnyttjande.Ett offensivt folkhälsoarbete kräversamhällsplanering för att minskahälsorisker och ge medborgarnalivsvillkor som befrämjar hälsan. Hälso-och sjukvården skall tillhandahållainformation om ohälsans utbredning, dessorsaker, hur den utvecklas över tidensamt hur den är fördelad i befolkningen.Enligt propositionen ger IT storamöjligheter att stärka förändrings- ochförnyelsearbetet inom hälso- ochsjukvården.Spri, som är hälso- och sjukvårdensutvecklingsinstitut och som enligtavtalet med staten har uppgifter inombl.a. områdena informationsteknik ochinformationsförsörjning, bör enligtpropositionen utveckla och samordnainsatserna samt lämna förslag tillfinansiering. Spri bör bedrivaverksamheten i nära samarbete medcentrala myndigheter,sjukvårdshuvudmännen, de fackligaorganisationerna och de IT-resurser somi övrigt finns inom t.ex. näringslivetoch forskningsorganisationerna. Förprogrammets genomförande krävs enresursram på ca 100 miljoner kronorunder en treårsperiod. Enligtpropositionen kommer programmet attgenomföras endast om regeringen finnerdet möjligt att få fram medel genom enomprioritering av de medel som anslåsför övriga IT-satsningar i propositioneneller alternativt att finansiering kanske med medel utanför statsbudgeten.Regeringen avser att uppdra till Spriatt lämna förslag till finansieringgenom medel från olikautvecklingsprojekt inom hälso- ochsjukvården, forskningsfinansierade organm.m. samt från EU. bör IT-satsningarna inom hälso- och sjukvårdenkunna finansieras genom deproduktivitetsvinster som satsningarnaförutsätts ge.I propositionen anges att programmetbl.a. skall inriktas på att stärkapatientens ställning genom att utvecklapublika självbetjäningsterminaler ochsystem som vänder sig till speciellapatientgrupper, att öka vårdenskvalitet, att ge god tillgänglighet tillvård i hela landet med hjälp av s.k.telemedicin, att möjliggöra etteffektivt folkhälsoarbete genom bl.a.kontinuerligt förda och individbaseraderegister över dem som insjuknar i olikasjukdomar, att förbättra hälso- ochsjukvårdens produktivitet ocheffektivitet genom effektivareinformationsbehandling. Programmet skallockså inriktas på att främja säkerhetenoch den personliga integriteten. Den avSpri påbörjade satsningen avseende IT-säkerhet och integritet inom hälso- ochsjukvården skall fullföljas, sägs det ipropositionen.I motion 1995/96:T52 av m.fl.(kds) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om hälso- och sjukvård (yrkande20). För att spara pengar som kananvändas till bättre vård och omsorg ochför att ge utrymme för personligutveckling bland personalen ansermotionärerna det självklart att IT skallanvändas inom hälso- och sjukvården. IT-satsningarna inom detta område skallbekostas av respektive huvudman eftersomde i ett längre perspektiv spararpengar. Staten kan stödja forskning ochutveckling av IT. Enligt motionärernabehövs heller inte statliga medel föratt utbilda hälso- ochsjukvårdspersonalen i användningen avIT. Det åligger arbetsgivaren att setill att personalen kontinuerligt fårvidareutbildning, allra helst vad gällerny utrustning och arbetsmetodik.Funktionshindrade och äldreEnligt propositionen skall ocksåförutsättningarna prövas för attgenomföra ett IT-program med inriktningpå att främja funktionshindrades samtäldre personers användning av IT. Rättanvänd kan IT skapa helt nyaförutsättningar för att uppnå målen medhandikappolitiken: full delaktighet ochjämlikhet. För personer med svårafunktionshinder har IT inneburit heltnya möjligheter att leva aktivt ochsjälvständigt. För att ta till vara denstora potential som IT innebär förfunktionshindrade och äldre bör ettsamlat grepp tas över området i ettsärskilt IT-program, sägs det ipropositionen. Vidare sägs att det ärväsentligt att alla de aktörer somverkar inom området involveras iprogrammet. Regeringen avser att uppdraåt att i närasamverkan med övriga aktörer utarbetaett förslag till IT-program medinriktning på funktionshindrade ochäldre personer. I uppdraget skall ingåatt föreslå handlingslinjer ochåtgärder, att kostnadsberäkna förslagensamt att lämna förslag om finansiering.Detta program kommer liksom programmetför hälso- och sjukvården endast attgenomföras om regeringen kan få frammedel genom en omprioritering av demedel som anslås för övriga IT-satsningar i propositionen eller attfinansieringen kan ske genom externamedel.I propositionen anges närmare vilkaområden programmet skall inriktas på.Bl.a. nämns skola och utbildning,arbetslivet, kultur, fritid ochboende. IT skapar möjligheter tillkulturaktiviteter som varitsvåra att utföra för funktionshindrade.Som exempel nämns mediaverkstäder förfunktionshindrade, program för egenskapande konstnärlig verksamhet pådatorn, möjlighet att via Internetkommunicera med andra, hämta hem ochläsa en bok. Tidningar för synskade kaninom ramen för statens stöd till radio-och kassettidningar överföras digitalt.Datorstöd i hemmet kan öka äldre ochfunktionshindrade personerssjälvständighet och oberoende.Rehabilitering liksom vård och omsorg ihemmet kommer enligt propositionen ocksåatt kunna underlättas med hjälp av bedömningUtskottet delar inställningen ipropositionen och i motion T52 (kds) ombetydelsen av att utnyttjainformationstekniken för att stödja detpågående förändrings- ochförnyelsearbetet inom hälso- ochsjukvården. Användningen av IT kanförbättra kvaliteten och effektiviteteninom hälso- och sjukvården. börIT-satsningarna kunna finansieras genomde produktivitetsvinster somsatsningarna förutsätts ge.Enligt utskottet är den s.k.telemedicinen ett utmärkt exempel på dennytta hälso- och sjukvården kanförväntas ha av IT-utvecklingen. Medhjälp av telemedicin kan tillgången påhälso- och sjukvård och expertkunskapspridas geografiskt. Telemedicinen börkunna medföra bådekvalitetsförbättringar ocheffektiviseringar inom hälso- ochsjukvården. För att fullt ut kunnautnytja telemedicinens möjligheter kandock organisatoriska och strukturellaförändringar krävas. Tillämpning ochutvecklingsarbete sker inom ett stortantal medicinska specialiteter och påflera håll i , bl.a. i iNorge. En delegation inom utskottetbesökte iTromsö och informerades om arbetet meddessa frågor. Ett forskningsprogramfinns också inom EU. Endast ett fåtalapplikationer av telemedicinen användsdock i daglig rutinsjukvård. Ettfortsatt utrednings- ochutvärderingsarbete krävs därför.Utskottet vill betona vikten av attintegritetsfrågorna noga uppmärksammasför att förtroendet för hälso- ochsjukvården skall kunna upprätthållas.Spri bör därför som anges ipropositionen aktivt arbeta med dessafrågor, och den av Spri påbörjadesatsningen avseende IT-säkerhet ochintegritet inom hälso- och sjukvårdenfullföljas. De kontinuerligt förda ochindividbaserade register över personersom insjuknar i olika sjukdomar, t.ex.Socialstyrelsens cancerregister, måstefå en utformning som garanterar denenskildes rätt till integritet. Urintegritetssynpunkt och även med tankepå forskningen bör möjligheten prövasatt upprätta regionala register, som vidbehov kan användas nationellt. T.ex. kanså kallade pekarregister användas förolika sjukdomar. För att kunna påverkasynen inom på frågor om personligintegritet inom hälso- och sjukvården ärdet betydelsefullt att medverkari det europeiska arbetet inom dettaområde.Utskottet har ingen erinran mot det IT-program som anges i propositionen föratt bredda och utveckla användningen avIT inom hälso- och sjukvården. Yrkande20 i motion T52 bör avstyrkas.Utskottet har heller inget att erinramot det angivna handlingsprogrammet somsyftar till att främjafunktionshindrades och äldre personersanvändning av IT. Detta är enligtutskottets mening en viktig del iarbetet för att uppnå målen förhandikappolitiken, full delaktighet ochjämlikhet.Stockholm den 25 april 1996På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), ChristinaPettersson (s), (),(), (),(), (),(), (), (), KerstinHeinemann (fp) och Skånberg (kds).Kulturutskottets yttrande1995/96:KrU7yÅtgärder för att bredda och utvecklaanvändningen av informationsteknikTill trafikutskottetTrafikutskottet har den 19 mars 1996beslutat bereda kulturutskottettillfälle att yttra sig över proposition1995/96:125 Åtgärder för att bredda ochutveckla användningen avinformationsteknik jämte motioner, allti de delar som berör kulturutskottetsberedningsområde.Med anledning av propositionen harväckts motionerna 1995/96:T50-T59.Kulturutskottet yttrar sig i detföljande över propositionen i vad avserkapitel 4 Nationell IT-strategi,avsnitten 4.1 Målen för en nationell IT-strategi och 4.3 Prioriterade statligauppgifter jämte motioner avseende dessaavsnitt. Härutöver yttrar sig utskottetöver motioner som ansluter tillpropositionens kapitel 5Handlingsprogram för att bredda ochutveckla användningen av IT, avsnitten5.2.2 Vuxenutbildning,arbetsmarknadsutbildning ochfolkbildning, 5.2.5 Bibliotekens roll ikunskapssamhället och 5.4.2Kulturpolitiken.UtskottetMålen för en nationell IT-strategi m.m.I propositionen (s. 13 f.) framläggerregeringen förslag till mål för enövergripande nationell IT-strategi somanger fortsatta väg in iinformations- och kunskapssamhället.Regeringen lämnar också förslag tillprioriterade statliga uppgifter.Slutligen redovisar regeringen - utanatt några förslag till lämnas- ett handlingsprogram för att breddaoch utveckla användningen avinformationsteknik.Regeringens förslag till mål innebärbl.a. att en nationell IT-strategiutformas så att IT för så många sommöjligt kan bli ett medel för ökadkunskap, demokrati och rättvisa. Dettauppnås bl.a. genom skapande av bredtillgång till information för ökaddelaktighet och kunskapsutveckling ochgenom utvecklande och bevarande av detsvenska språket och kulturen.I syfte att främja utvecklingen avinformations- och kunskapssamhället ienlighet med de övergripande målenföreslås (prop. s. 17) att staten skallprioritera uppgifter inom områdenarättsordningen, utbildningen ochsamhällets informationsförsörjning.Svenska språket och ITSvenska språket och IT tas upp i motionT56 (v) yrkande 9. Motionärerna anseratt det behövs en handlingsplan för detsvenska språket i informationssamhället.På samma sätt som det är en statligangelägenhet att värna svensk film ochsvensk litteratur, bör ävendatorprodukter på svenska eller för detsvenska språket uppmärksammas.När det gäller användningen av svenskaspråket i datorsammanhang komkulturutskottet (bet. KrU1987/88:6) till den slutsatsen, att detär motiverat med ett fackspråk pådatorområdet lika väl som på andraområden. Utskottet gjorde emellertid ettuttalande om nödvändigheten av konkretaåtgärder för att främja det svenskaspråket i syfte att bevara dess egenartoch variationsrikedom i samband med denallt större datoranvändningen.Vid fleratillfällen därefter och senast hösten1995 (bet. 1995/96:KrU7) har utskottetånyo understrukit betydelsen av att detsvenska språket vårdas och att dessställning stärks. Som utskottetredovisat föreslås i den nu aktuellapropositionen bevarande och utvecklandeav det svenska språket som ett av målenför en nationell IT-strategi. Densvenska kulturen, det svenska språketoch vår nationella identitet blir änviktigare att bevara och utveckla närgränserna mellan länder, kulturer ochspråkområden är likatydliga, anförs det vidare. Utskottethar inget att erinra mot regeringensförslag om målen för en nationell IT-strategi i den del förslaget avser detsvenska språket. Mot bakgrund av detanförda anser utskottet att motionen ihär aktuell del inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd.Vuxenutbildning,arbetsmarknadsutbildning ochfolkbildningRegeringen framhåller (prop. s. 32) attbehovet av en allmänt högutbildningsnivå i samhället är större ännågonsin. Huvuddelen av den i dagverksamma arbetskraften kommer även attvara verksam långt in i nästa sekel.Kunskaper om IT måste därför komma ävenvuxna till del. Regeringen anser att detbör finnas goda möjligheter tillsamverkan mellan de olika aktörerna inomvuxenutbildningen, t.ex. komvux,studieförbund och folkhögskolor, i syfteatt utnyttja befintliga resurser på ettbättre sätt.Folkbildning om IT och om frågor somrör informations- och kunskapssamhälletbör enligt regeringens meningprioriteras . Avde statliga anslagsmedlen tillFolkbildningsrådet avser regeringen attavsätta särskilda medel under entreårsperiod till folkbildning på IT-området. I två motioner tas frågor omfolkbildningen och bildningsförbundensroll upp. I motion T56 (v) yrkande 13framhålls att - om IT-teknikensinriktning mot ökad delaktighet ochreella yttrandemöjlighter skall bliverklighet -folkbildningen med sin bredaverksamhet behöver spela en aktiv ochförnyande roll i framtiden.Enligt motion T57 (c) yrkande 6 borderegeringens ambition att åstadkomma enbred folkbildningsverksamhet på dator-och IT-områdena varit högre.Motionärerna anser det inte tillräckligtatt endast föreslå att vissa avFolkbildningsrådets medel skall avsättasför ändamålet. Större insatser i form avbl.a. samordning och prioritering kommeratt behövas på dessa områden.Folkbildningen är enligtkulturutskottet ett viktigt komplementtill den allmänna vuxenutbildningen iarbetet med att höjautbildningskompetensen i samhället. Medsina arbetsformer och sin tillgänglighetkan folkbildningen därför spela storroll och göra betydelsefulla insatsernär det gäller vuxnas kunskaper om delar regeringensuppfattning att folkbildning om IT ochom frågor som rör informations- ochkunskapssamhället bör prioriteras underde närmaste åren och att särskilda medelbör avsättas för ändamålet. Som anförs ipropositionen bör kvinnors behov ochintressen ägnas särskild uppmärksamhet.Mot bakgrund av det anförda anserutskottet att motionerna T56 och T57 inu aktuella delar är tillgodosedda.Utskottet anser att kommande förslag ommedelsberäkning för insatser inomfolkbildningen på IT-området inte börföregripas, varför motion T57 i häraktuell del avstyrks.Bibliotekens roll i kunskapsamhälletI propositionen (s. 38-39) uttalarregeringen sin avsikt att ge Kungligabiblioteket i uppdrag att utveckla ettIT-baserat nationellt bibliotekssystem.Vidare avser regeringen att överväga ettsärskilt utvecklingsstöd fördatorisering av folkbiblioteken.Regeringen erinrar om det arbete sompågår inom i syfte attskapa en samlad syn på bibliotekens rolli IT-utvecklingen och om denbibliotekslag som förbereds.Motionärerna i motion T56 (v) villstarkare än regeringen betonabibliotekens roll (yrkande 11).Biblioteken skulle kunna arbeta medolika pilotprojekt, t.ex. medkulturinstitutioner och på barnkulturensområde.Utskottet konstaterar, i likhet med vadsom anförs i propositionen, att detsvenska biblioteksväsendet har varit enföregångare internationellt när detgäller att utnyttja ny teknik för attförnya och utvecklabiblioteksverksamheten. IT:s genomslagoch risken för att informationsklyftornaökar kräver enligt propositioneninsatser som underlättar tillgången tillinformation och ger breda grupper avmänniskor möjlighet att använda IT. Idetta arbete kommer folkbiblioteken attspela en viktig roll. Som en del av ettstörre nätverk kan folkbiblioteken hämtainformation på ett effektivt sätt.Utskottet vill i detta sammanhang betonavikten av att skolbiblioteken ochfolkbiblioteken samarbetar för att geelever, lärare och andra kommuninvånaretillgång till dessa tjänster. Utskottetanser att regeringens arbete medbibliotekens roll i IT-utvecklingen ochförberedandet av en bibliotekslag intebör föregripas. Motionsyrkandet bördärför inte föranleda någon åtgärd avriksdagen (T56 yrkande 11).KulturpolitikenKulturmiljövården, museerna och arkiven,m.m.Regeringen konstaterar (prop. s. 62-63)att förutsättningarna för attförverkliga de kulturpolitiska målenförändras med IT. En samlad strategi föranvändning av IT vid myndigheter ochinstitutioner inom kulturområdet skalldärför utformas, och en utredning föratt skapa ett svenskt kulturnät pågår.Även för museernas och arkivensmöjligheter öppnar IT helt nyaperspektiv. Museerna ocharkivmyndigheterna bör därför enligtregeringen ta aktiv del i utvecklingenav multimedier, digitaliseringssystemoch telekommunikation.Enligt motion T52 (kds) bör denstatligt ägda och förvaltadekulturskatten betraktas som offentligahandlingar och därmed göras tillgängligför allmänheten utan kostnad, i de falldet inte skulle strida motupphovsrättsliga regler och avtal(yrkande 14).Statens kulturråd bör enligtmotionärerna i motion T56 (v) yrkande 12ges ett samlat ansvar för IT-satsningeninom kulturområdet och för fortlöpandeinformation om IT-utvecklingen.Särskilda medel bör tillföraskulturrådet för ändamålet.I motion T59 (mp) yrkande 3 betonas attdet för framtiden bör understrykas atten ny teknologi kommer museer och andrakulturinstitutioner till del i denomfattningen att de reellt kantillgodose regeringens ambitioner.Motionärerna anser att det har saknatsen helhetssyn då IT introducerades inomden statliga kulturvården.Som anförs i propositionen förändrasmed IT förutsättningarna för attförverkliga de kulturpolitiska målen. IT-teknikens utveckling kan förkulturkonsumenten öka mångfalden i dettillgängliga kulturutbudet, förkulturproducenten medföra att kulturenkan förmedlas på nya vägar och att nyakonstformer växer fram. Museer, arkiv,bibliotek och de kulturmiljövårdandeinstitutionerna har arbetatmed att inventera, dokumentera ochregistrera olika yttringar avkulturarvet. Sammantaget är enförhållandevis stor andel avkulturarvsinstitutionernas resurserinriktade på detta slag avkunskapsuppbyggnad. Avsikten med dessainstitutioners arbete med att bygga uppsystem för datorbaserad registrering harvarit dels att underlätta det internaarbetet, dels att göra kulturarvet merlättillgängligt för forskningen och förallmänheten. I sitt betänkandeKulturpolitikens inriktning (SOU1995:84) har uttalatatt nya nätverk och informationssy-stembör säkras för fritt tankeutbyte, attdatabaser inom kulturområdet börutvecklas som gör informationentillgänglig för allmänheten samt att ettsärskilt IT-nät, Kulturnät ,bör skapas för att öka tillgänglighetentill den samlade kunskapen ochinformationen inomkulturinstitutionerna. Statens kulturrådföreslås ges ett samlat ansvar för IT-satsningarna på kulturområdet.Kulturutredningens förslag bereds iKulturdepartementet. Det har aviseratsatt en proposition om kulturpolitikenskall föreläggas under hösten1996.För kulturinstitutionernas IT-användning krävs en samlad strategi.Utskottet vill erinra om att regeringendärför har uppdragit åt en särskildutredare att lämna förslag om uppbyggnadav ett gemensamt kulturnät (dir.1995:129). Uppdraget innebär bl.a. attutredaren skall kartläggakulturinstitutionernas IT-användning ochplanerade projekt samt ange degrundläggande ekonomiska, tekniska ochrättsliga förutsättningarna för ensamlad strategi inom kulturområdet.Frågan om användarvänligheten skallsättas i centrum. Utredningen skallsenast redovisa ettdelbetänkande om övergripande IT-strategi, kartläggningen avinstitutionernas IT-användning ochplanerade projekt. Uppdraget skallslutredovisas senast den 15 november1996.Av utskottets redogörelse ovan framgåratt frågan om användarvänligheten har encentral plats i den IT-strategi förkulturinstitutionerna som regeringenförbereder. Enligt utskottets mening börregeringens beredning inte föregripas.Motion T52 i här aktuell del bör såledesinte föranleda någon åtgärd.Även frågan om ansvar förIT-satsningarna på kulturområdet beredsi . Mot denna bakgrundbör inte heller motion T56 yrkande 12föranleda någon åtgärd.Med hänvisning till det ovan anfördaanser utskottet att det saknas anledningför att vidta några åtgärdermed anledning av motion T59 i häraktuell del.Digitaliseringen av TV och radio, m.m.I propositionen (s. 64-65) redovisarregeringen sin avsikt att utforma ochförankra riktlinjer som underlättarbeslut om snabbt införande av digitalaTV-sändningar i marknätet, om åtgärderför att stärka och förtydliga publicservice-verksamheten och om insatser föratt säkra framtida svensk TV-produktionmed kultur och kvalitet. Regeringensavsikt är att samtliga kostnader isamband med digitaliseringen skallfinansieras fullt ut och inte medföranågra kostnader för staten.I motion T51 (m) yrkande 13 anges fleraskäl mot utbyggnaden av ett digitaltmarknät för televisionen. Det faktum attstaten ger sig själv makten att styraöver i praktiken obegränsadedistributionsmöjligheter strider enligtmotionärerna mot grundläggande principerför informationsspridning ochopinionsbildning. Motionärernaframhåller att public service-uppdragetaldrig kan anses vara mer långtgående änansvaret för programmens innehåll.Kommunikationsnäten skall utvecklas påmarknadens villkor. Även motionärerna imotion T52 (kds) motsätter sig enstorskalig satsning på markbaseraddigital TV (yrkande 15). Satsningar börinte göras på föråldrad teknik, utanfiberoptiken bör inväntas. Abonnenternaskall inte tvingas betala för ettmarkbaserat, digitalt nät som de haringen eller ringa nytta av.Kulturutskottet erinrar om detbetänkande, Från massmedia tillmultimedia (SOU 1996:25), som nyligenlades fram av en särskild utredare. Ibetänkandet föreslås att digitala TV-sändningar i marknät skall byggas ut iSverige. Utredningen remissbehandlas förnärvarande.Regeringen beslutade iår att en arbetsgrupp skall tillsättassom skall belysa frågor om i vilken taktdet digitala marknätet kan byggas ut,hur snabbt det analoga marknätet kanavvecklas, i vilken mån särskildastimulanser behövs för att underlättaför hushållen att ta emot digitalasändningar och vilka ändringar ilagstiftningen som behövs.Arbetsgruppens uppdrag skall redovisas isådan tid att regeringen under hösten1996 kan lägga fram förslag i fråga omutbyggnad av digital marksänd TV. Vidaregav regeringen i uppdrag åt Post- ochtelestyrelsen att koordinera defrekvenser som kommer att behövas fördigital marksänd TV och åt Närings- ochtek-nikutvecklingsverket () attinkomma med information omavkodningsutrustning för digitalmarksänd TV.