bet · GK01SfU4 · 1996-10-08 00:00:00 — Utskottet anserdärför att det finns skäl att höja denövre gränsen för lönesumman men menar ilikhet med vad som anförts i motion Sf30att gränsen bör höjas till 130basbelopp. Med tillstyrkande av motionSf30 yrkande 2 föreslår utskottet att 17§ SjLL ändras i enlighet härmed. Medhänvisning till det anförda avstyrkerutskottet bifall till motion Sf35yrkande 2.Beträffande frågan om storleken påpremien för försäkringen mot kostnaderför sjuklön kan utskottet konstatera attförsäkringen är utformad så attavgifterna sammantaget skall täckautgifterna för försäkringen. Utskottetanser inte att det finns skäl att ändradetta förhållande och avstyrker därförbifall till motion Sf35 yrkande 4.Som ovan nämnts kan en arbetstagaretill följd av reglerna om s.k. särskilthögriskskydd få sjukpenning även för denförsta dagen i ett sjukfall. Reglernagäller personer som kan antas få ettstörre antal sjukperioder under entolvmånadersperiod. Därmed avses attantalet avslutade sjukdomsfall under entolvmånadersperiod kan bedömas överstigatio. Det är enligt utskottet viktigt atten förlängd sjuklöneperiod inte medföratt människor med omfattandesjukfrånvaro kan få svårigheter att görasig gällande på arbetsmarknaden.Eftersom det särskilda högriskskyddet ärförbehållet personer med många kortasjukfall anser utskottet att ettmotsvarande skydd bör införas förpersoner med återkommande längresjukperioder. Enligt utskottets meningkan det utökade skyddet utformas så attdet omfattar personer med motsvarandeantal sjukfall men därbedömningsperioden förlängs. Ettalternativ är att bedömningsperiodenförblir densamma men att prognosenangående den framtida sjukfrånvaronavser färre men längre sjukperioder änenligt det nuvarande skyddet. Utskottetanser att regeringen böråterkomma till med lagförslagom ett utökat särskilt högriskskydd.Riksdagen bör med bifall till motionernaSf32 yrkande 1 och Sf34 som sin meningge regeringen detta till känna.Vad gäller frågan om uppföljning ochanalys av effekterna av en förlängdsjuklöneperiod har regeringen ipropositionen uttalat sin avsikt attnoga följa på vilket sätt förlängningenav sjuklöneperioden påverkararbetsgivarnas och försäkringskassornasfortsatta rehabiliteringsarbete.Utskottet förutsätter att en sådanuppföljning även kommer att belysaeffekter av förlängningen på företagensvilja och möjlighet att nyanställapersonal. Något uttalande frånriksdagens sida är således intepåkallat. Motionerna Sf33 yrkande 2 ochSf30 yrkande 1 får anses tillgodoseddamed vad utskottet anfört.Utskottet ansluter sig till regeringensbedömning att det är av vikt attarbetsgivarna erhåller information omsjuklöneförsäkringen. Detsamma kanenligt utskottet sägas om det särskildahögriskskyddet. Utskottet förutsätteremellertid att ochförsäkringskassorna ombesörjer att sådaninformation kommer berörda arbetsgivareoch arbetstagare till del. Någottillkännagivande i dessa frågor är intepåkallat. Mot bakgrund härav avstyrkerutskottet bifall till motionerna Sf30yrkande 3 och Sf32 yrkande 2.Utskottet vill slutligen framhålla attdet förhållandet att sjuklöneperiodenförlängs från 14 intehindrar tillämpningen av nu gällandeavtal om kompletterande sjukersättningför samma tid.Sjukpenninggrundande inkomstAllmänt om sjukpenninggrundande inkomstI 3 kap. AFL regleras bl.a. enförsäkrads rätt till sjukpenning samthur den inkomst som grundar rätt tillersättning skall beräknas. En försäkradskall fr.o.m. den månad han fyller 16 årskrivas in i om han ärbosatt i . För rätt tillsjukpenning krävs att en inskrivenförsäkrad har en sjukpenninggrundandeinkomst som uppgår till minst 6 000 kr.Enligt 3 kap. 2 § AFL är en försäkradssjukpenninggrundande inkomst den årligainkomst i pengar eller andraskattepliktiga förmåner som en försäkradkan antas komma att tills vidare få föreget arbete, antingen såsom arbetstagarei allmän eller enskild tjänst (inkomstav anställning) eller på annan grund(inkomst av annat förvärvsarbete). Medinkomst av anställning likställskostnadsersättning som inte enligt 10 §uppbördslagen (1953:272) undantas vidberäkning av preliminär A-skatt. Ominkomsten helt eller delvis utgörs avskattepliktiga förmåner skall förmånernatas upp till ett värde som bestäms ienlighet med de regler som finns i 8 §första-fjärde och sjätte styckenauppbördslagen.Vid beräkning av sjukpenninggrundandeinkomst bortses från sådan inkomst avanställning och annat förvärsarbete somöverstiger 7,5 basbelopp.Semesterlön och semesterersättning vidberäkning av sjukpenninggrundandeinkomstEnligt semesterlagen (1977:480) har enarbetstagare rätt till semesterlön med12 % av arbetsinkomsten underintjänandeåret, varmed avses tidenfr.o.m. t.o.m. den 31mars påföljande år. Därefter löpersemesteråret lika . Denlagstadgade semesterlönen ger en högreersättning under semestertid än underarbetad tid. Anställda med fast månads-eller veckolön bibehåller normalt sinordinarie lön . Istället kompenseras dessa grupper genomett semesterlönetillägg. Den som intelängre har kvar sin anställning har rätttill semesterersättning med motsvarandebelopp. Även en arbetstagare somanställs för viss och somenligt anställningsavtalet inte har rätttill semesterledighet har i stället rätttill semesterersättning föranställningstiden.Vid beräkning av årsinkomsten vidfastställande av sjukpenninggrundandeinkomst beaktas den högre kompensationsom semesterlönen ger jämfört med lönenför motsvarande arbetad tid. I enlighetmed dåvarande Försäkringsöverdomstolenspraxis sker detta genom enschablonberäkning varvid månadslönen,eller inkomsten omräknad till månadslön,multipliceras med faktorn 12,20.Enligt vad som anförs i propositionenhar bl.a. Sjuk- och arbetsskadekommitténkonstaterat att det förhållandet attsemesterlön ingår i densjukpenninggrundande inkomsten i vissafall innebär att en arbetstagare bliröverkompenserad vid bl.a. sjukdom.Kommittén har i sitt delbetänkandeFörsäkringsskydd vid sjukdom (SOU1995:149) föreslagit att den s.k.semesterlönefaktorn slopas vid beräkningav sjukpenninggrundande inkomst. Ipropositionen föreslås i enlighet medkommitténs förslag att vid beräkning avsjukpenninggrundande inkomst skallsemesterlön beräknas till högst detbelopp som skulle ha utgjort ersättningför utfört arbete under den tidsemesterlönen kan anses motsvara.Förslaget innebär enligt propositionenatt månadsinkomst skall räknas upp medfaktorn 12 i stället för enligtnuvarande praxis med 12,20 och attgenomsnittlig veckolön skallmultipliceras med 52. Vid andrainkomstförhållanden skall motsvarandeanpassning göras. Förslaget påverkar deersättningar där densjukpenninggrundande inkomsten användssom beräkningsgrund, bl.a. sjukpenning,föräldrapenning och närståendepenning.Däremot föreslås - i avvaktan på Sjuk-och arbetsskadekommitténs fortsattaarbete - ingen motsvarande förändring ifråga om underlaget för beräkning avarbetsskadelivränta.Ändringarna föreslås träda i kraft den1 och innebär en besparingpå brutto.I motion Sf36 yrkande 2 i denna del(fp) begärs ett tillkännagivande omsjukpenninggrundande inkomst i enlighetmed regeringens förslag.I motion Sf31 yrkande 3 (v) begärsavslag på förslaget attsemesterlönefaktorn inte skall inräknasi den sjukpenninggrundande inkomsten.Enligt motionärerna är semesterlön attbetrakta mer som lön än som extrainkomst.I motion Sf35 yrkande 5 (kd) begärsbeslut att beräkning avarbetsskadelivränta skall ske påmotsvarande sätt som densjukpenninggrundande inkomsten vadgäller inkomster av semesterlön ochsemesterersättning.Som framhålls i propositionen kanöverkompensation uppkomma till följd avatt den högre kompensation somsemesterlönen ger jämfört med lönen förmotsvarande arbetad tid beaktas vidberäkning av sjukpenninggrundandeinkomst. Utskottet anser att det måstevara en rimlig utgångspunkt attersättningsregler utformas så attöverkompensation förhindras. Utskottetdelar därför bedömningen attsjukpenninggrundande inkomst skallberäknas så att semesterlön beräknastill högst det belopp som skulle hautgjort ersättning för utfört arbeteunder den tid semesterlönen kan ansesmotsvara. En motsvarande begränsning börgälla semesterersättning. Eftersomsemesterersättningen inte kan hänförastill ett visst antal semesterdagar börregeringens förslag till lag om ändringi 3 kap. 2 § tredje stycket AFL anpassashärtill. Utskottet tillstyrker med dennaändring regeringens förslag ochavstyrker bifall till motion Sf31yrkande 3. Motion Sf36 yrkande 2(delvis) är tillgodosedd genomförslaget.Vad gäller regeringens bedömning attförslaget i avvaktan på Sjuk- ocharbetsskadekommitténs fortsatta arbeteinte skall påverka storleken avarbetsskadelivräntor noterar utskottetatt kommittén därefter i sittslutbetänkande En allmän och aktivförsäkring vid sjukdom ochrehabilitering (SOU 1996:113) föreslagitförbättringar av arbetsskadeförsäkringensåvitt gäller skada till följd avolycksfall i arbetet. Enligt kommitténsförslag skall - efter en samordningstidom - ersättning kunna lämnasunder akut sjukdomstid i form avarbetsskadesjukpenning av densjukpenninggrundande inkomsten.Kommittén har i fråga omsjukpenningunderlag uttalat bl.a. attden begränsning vid beräkning avsjukpenninggrundande inkomst enligt AFLsom föreslås i proposition 1995/96:209även bör gälla enligt lagen (1976:380)om arbetsskadeförsäkring (LAF). Någotuttalande eller förslag som tar sikte påberäkningen av livränteunderlagåterfinns däremot inte i betänkandet.Betänkandet är föremålför remissbehandling. Utskottet anseratt beredningen av Sjuk- ocharbetsskadekommitténs slutliga förslagbör avvaktas. Utskottet avstyrker därförbifall till motion Sf35 yrkande 5.Skattepliktiga förmåner ochkostnadsersättningar vid beräkning avsjukpenninggrundande inkomstSedan länge gäller att densjukpenninggrundande inkomsten beräknasinte endast på lön i pengar utan även pånaturaförmåner. gälldedetta naturaförmåner i form av kost,bostad eller bil. utsträcktesregeln till att omfatta samtliga dåskattepliktiga naturaförmåner. Genom1990 års skattereform kom en rad andraanställningsförmåner att bliskattepliktiga och därmed också avgifts-och förmånsgrundande isjukpenningförsäkringen. Det kom attgälla också de delar avkostnadsersättningar som beskattades.Förmåner som därmed blevförmånsgrundande är t.ex.lunchsubventioner, reseförmåner, fritidning till bostaden samt värdet avräntefria eller lågförräntadepersonallån till anställda i banker ochandra kreditinstitut. Förmånsgrundandekostnadsersättningar är t.ex.traktamentsersättningar för resa itjänsten som inte är förenad medövernattning (endagstraktamente). Vidtraktamente för flerdygnsförrättninggäller att den del som överstiger ettschablonbelopp för dag respektive nattmedräknas i den sjukpenninggrundandeinkomsten. Även traktamente som betalasi samband med arbete på samma ort skall medräknas i densjukpenninggrundande inkomsten.Förmånsgrundande är också ersättning förresa med egen bil till den del denöverstiger det i anvisningarna tillkommunalskattelagen (1928:370) angivnabeloppet, per mil.Sjuk- och arbetsskadekommittén har iovan nämnda delbetänkande (SOU 1995:149)föreslagit bl.a. att i densjukpenninggrundande inkomsten skallinte ingå andra skattepliktiga förmånerän kontant lön och inte hellerskattepliktiga kostnadsersättningar.Vidare har kommittén föreslagit att des.k. minskningsreglerna endast skallgälla utbetald kontant lön.Enligt vad som anförs i propositioneninnebär nuvarande regelsystem attförsäkrade, vars sjukpenninggrundandeinkomst helt eller delvis utgörs avskattepliktiga förmåner, många gångererhåller en högre kompensation än denavsedda i de fall förmånen bibehållsunder sjukdomstiden. I propositionenerinras om att det i förarbetena (prop.1990/91:181) till sjuklönelagen haruttalats att en löne- elleranställningsförmån som inte går förloradpå grund av sjukdom, t.ex. förmånen avfri bil eller fri bostad, inte skallräknas in i beräkningsunderlaget försjuklön samt att ersättning som avseratt täcka sådana kostnader somarbetstagaren endast har när han utförsitt arbete inte heller bör räknas in iunderlaget. Det sagda innebär enligtpropositionen att reglerna om sjuklöngivits en utformning som innebär ettbättre samband mellan inkomstbortfalletoch sjukersättningen än vad som hittillsgällt rörande sjukpenning enligt AFL.I proposition föreslås - i enlighet medSjuk- och arbetsskadekommitténs förslag- att skattepliktiga förmåner ochkostnadsersättningar inte skallmedräknas i den sjukpenninggrundandeinkomsten. Vidare föreslås att de s.k.minskningsreglerna i 3 kap. 4 a § och 3kap. 16 § AFL anpassas till denföreslagna ändringen att endastersättning i pengar skall ingå i densjukpenninggrundande inkomsten.Förslaget påverkar enligt propositionende ersättningar där densjukpenninggrundande inkomsten användssom beräkningsgrund, bl.a. sjukpenning,föräldrapenning och närståendepenning.Ändringarna föreslås träda i kraft den1 och innebär såvittframgår av propositionen en minskning avförsäkringsutgifterna med 240 miljonerkronor brutto. Socialavgifter skallenligt förslaget även fortsättningsvistas ut på ett underlag som omfattarersättningar i form av skattepliktigaförmåner och skattepliktigakostnadsersättningar.Liksom i fråga om förslaget att slopaden s.k. semesterlönefaktorn föreslås -i avvaktan på Sjuk- ocharbetsskadekommitténs fortsatta arbete -ingen motsvarande förändring vad gällerunderlaget för beräkning avarbetsskadelivränta.I motion Sf36 yrkande 2 (delvis) av(fp) begärs ett tillkännagivande omsjukpenninggrundande inkomst i enlighetmed regeringens förslag.I motion Sf35 yrkande 6 (kd) begärsavslag på förslaget att skattepliktigaförmåner och kostnadsersättningar inteskall ingå i beräkningen av densjukpenninggrundande inkomsten. Enligtmotionärerna är samtliga dessa förmåneratt anse som inkomst för utfört arbeteoch bör därför ingå i underlaget.Utskottet har i sitt av riksdagengodkända betänkande 1993/94:SfU9behandlat proposition 1993/94:59 medförslag innebärande bl.a. attsjukpenning inte skulle beräknas påsådana skattepliktiga förmåner somkvarstod under sjukdom. Utskottetuttalade därvid att det inomsjukförsäkringen råder ett sambandmellan underlaget för de socialavgiftersom tas ut för en försäkrad och deförmåner som den försäkrade får genomsjukpenningförsäkringen samt attunderlaget i båda fallen utgörs av såvällöneförmåner som andra skattepliktigaförmåner. Sambandet mellan avgifter ochförmåner borde behållas vid beräkningenav sjukpenninggrundande inkomst menutskottet uteslöt inte att frågan kundekomma i ett annat läge bl.a. till följdav Sjuk- och arbetsskadeberedningens(sedermera ) arbete. Urrättvisesynpunkt inte var det enligtutskottets mening intetillfredsställande att den som fårbehålla sina skattepliktiga förmånerockså får en sjukpenning som beräknas påett underlag där dessa förmåner ingår.Utskottet föreslog emellertid attförmåner i form av bil, bostad och heltfri kost som den försäkrade har kvarunder sjukdom skulle beaktas vidutbetalningen av sjukpenning på sammasätt som om de hade utgetts som lönunder sjukdom och att detta skulle gällaäven förmåner av det slag som hänför sigtill inkomstdelar över 7,5 basbelopp.Utskottet föreslog en ändring av de s.k.minskningsreglerna i enlighet härmed.Det är, som utskottet tidigare uttalat,inte tillfredsställande att den som fårbehålla sina skattepliktiga förmånerockså får en sjukpenning beräknad på ettunderlag där dessa förmåner ingår.Enligt utskottets mening bör sambandetmellan inbetalda socialavgifter ochutgående förmåner i möjligaste månupprätthållas. I förevarande fall bördock avgiftsskyldigheten kvarstå främstför att undvika en övergång till ettsystem där ersättning för utfört arbetei ökad utsträckning utges i form avnaturaförmåner i stället för i form avkontant lön. Mot bakgrund härav och föratt uppnå en bättre överensstämmelse medreglerna om sjuklön anser utskottet atti den sjukpenninggrundande inkomsteninte skall ingå andra skattepliktigaförmåner än lön och inte heller ingåskattepliktiga kostnadsersättningar.Utskottet konstaterar att de nyareglerna i 3 kap. 2 § AFL om slopande avsemesterlönefaktorn och skattepliktigaförmåner m.m. vid beräkning avsjukpenninggrundande inkomst kommer atttillämpas på ersättningar bl.a. i formav sjukpenning och föräldrapenning somavser tid fr.o.m. ikraftträdandet. Dettagäller även i de fall där ensjukpenninggrundande inkomst harfastställts före nämnda tidpunkt. SGI-skyddade tider som inletts föreikraftträdandet anpassas den tidigareinkomstnivån till det nyaberäkningssättet.Med det anförda tillstyrker utskottetpropositionens förslag och avstyrkerbifall till motion Sf35 yrkande 6.Motion Sf36 yrkande 2 (delvis) ärtillgodosedd genom förslaget.Historisk inkomst vid beräkning avsjukpenninggrundande inkomstI motion Sf29 yrkande 4 (m) begärsbeslut att sjukpenninggrundande inkomstskall räknas på ett medelvärde av desenaste 24 månadernas inkomster. Enligtmotionärerna bör förändringen genomförasfr.o.m. Ett liknandeyrkande återfinns i motion Sf35 yrkande7 (kd). Motionärerna begär beslut attsjukpenninggrundande inkomst skallbaseras på inkomster under de senaste 24månaderna.Utskottet har tidigare behandlatliknande yrkanden, senast i det avriksdagen godkända betänkandet1995/96:SfU2. Utskottet erinrade då omatt Sjuk- och arbetsskadekommittén hadeatt utforma regler för beräkning avförmånsgrundande inkomst vid kort ellermedellång sjukfrånvaro med utgångspunktfrån att denna skall avse aktuellinkomst alternativt baseras på inkomstenunder en period före sjukfallet.Utskottet ansåg att kommitténs förslagborde avvaktas och avstyrkte därförbifall till ett motionsyrkande i frågan.Utskottet noterar att i sittslutbetänkande redovisat två modellerför beräkning av inkomstunderlag i kortoch medellångt perspektiv, vilka bådahar inslag av historisk inkomst.Kommittén har därvid konstaterat att ettsystem byggt på historisk inkomst skullefå relativt sett omfattande problem ochkommittén har därför funnit att detberäkningsunderlag som skall utgöragrunden för sjukersättningen skallbaseras på aktuell inkomst medbortseende från tillfälliga ökningareller minskningar av inkomsten. Somnämnts ovan är betänkandet förnärvarande föremål för remissbehandling.Utskottet anser att resultatet därav böravvaktas och avstyrker bifall tillmotionerna Sf29 yrkande 4 och Sf35yrkande 7.FöräldrapenningPropositionenFöräldrapenning i samband med ett barnsfödelse eller adoption utges under högst450 dagar. Om föräldrarna gemensamt harvårdnaden om barnet har varje förälderrätt att uppbära föräldrapenning underhälften av . En förälder kanavstå rätt att uppbära föräldrapenningtill förmån för den andra föräldern medundantag för föräldrapenning medsjukpenningbelopp , des.k. mamma- och pappamånaderna.Under 360 av de utgesföräldrapenning med viss andel avförälderns sjukpenninggrundande inkomstdelad med 365, dock lägst med ettgarantibelopp på per dag. För deförsta med sjukpenningbeloppför vardera föräldern ärkompensationsnivån och för övrigasjukpenningdagar . Under resterande90 av de utges ersättningenligt garantinivån. Föräldrapenning fårtas ut längst till dess barnet har eller till den senare tidpunktdå barnet avslutat det första skolåret.I den ekonomiska vårpropositionen(prop. 1995/96:150) uttalade regeringensin avsikt att som ett led i debudgetförstärkande åtgärderna föreslå ensänkning av den föräldrapenning somutges i samband med barns födelse elleradoption och som inte kan överlåtas.Besparingen angavs till 275 miljonerkronor. I samma proposition aviseraderegeringen dessutom en höjning aversättningsnivån bl.a. iföräldraförsäkringen till fr.o.m.den 1 januari 1998.I den förevarande propositionen harregeringen återkommit med förslag sominnebär att samtliga dagar inomföräldraförsäkringen som utges medbelopp motsvarande föräldernssjukpenning skall utges av densjukpenninggrundande inkomsten. Av dessadagar skall även fortsättningsvis 30dagar vara förbehållna vardera föräldernutan möjlighet att överlåta dagarna påden andra föräldern.Ändringen föreslås träda i kraft den 1januari 1997 och gälla alla som tar utföräldrapenning som avser tid fr.o.m.denna tidpunkt.MotionernaI motion Sf29 yrkande 5 (m) begärsbeslut att avskaffa de särskilda mamma-och pappamånaderna fr.o.m. den 1 oktober1996. Enligt motionärerna kan det aldrigvara en statlig angelägenhet att styraföräldrarnas beteende på det sätt sommamma- och pappamånaderna gör.I motion Sf36 yrkande 3 (fp) begärsavslag på propositionen i de delar somrör mamma- och pappamånaderna.Motionärerna anser att den förhöjdaersättningen bör bibehållas medangarantidagarna däremot bör kunna slopas.I motion Sf31 yrkande 4 (v) begärsavslag på förslaget att slopa den s.k.pappamånaden enligt vad som anförts omotillräcklig analys av förslaget.I motion Sf35 yrkande 8 (kd) begärsbeslut om höjning avföräldraförsäkringen till redanfr.o.m. den 1 januari 1997.UtskottetEftersom mamma- och pappamånadernainfördes så sent som den 1 januari 1995och föräldrapenning kan utnyttjas iprincip till dess barnet fyller åtta årkommer det att dröja innan den fullaeffekten av reformen kan värderas.Enligt utskottets mening har den extrastimulans som utbetalas för mamma- ochpappamånaderna sannolikt haft en visspåverkan på pappornas vilja ochmöjlighet att utnyttjaföräldrapenningen. Behovet att sanerastatsfinanserna medför emellertid attden högre kompensationsnivån för såvälmamma- som pappamånaden måste slopas.Med hänsyn till det anförda tillstyrkerutskottet bifall till regeringensförslag och avstyrker bifall tillmotionerna Sf36 yrkande 3 och Sf31yrkande 4.För att säkerställa pappornas fortsattauttag av föräldrapenning torde detenligt utskottets mening vara nödvändigtatt bibehålla regeln om att påsjukpenningnivå inte kan överlåtas tillden andra föräldern. Utskottet avstyrkerdärför bifall till motion Sf29 yrkande5.Som ovan nämnts avses ersättningsnivåni föräldraförsäkringen, inklusive nivånför mamma- och pappamånaderna, bli höjdtill fr.o.m. den 1 januari 1998.Något finansiellt utrymme för atttidigarelägga denna höjning är enligtutskottets uppfattning inte möjligt attåstadkomma, och utskottet avstyrkerdärför motion Sf35 yrkande 8.Övriga avgiftsfrågorAllmänt om socialavgifterSocialavgifter erläggs enligt lagen(1981:691) om socialavgifter () iform av arbetsgivaravgifter ochegenavgifter. Den totala avgiftssummanär för arbetsgivare avavgiftsunderlaget, varavsjukförsäkringsavgift ocharbetsmarknadsavgift . Avgifternaberäknas i princip på lönesumman.En egenföretagare erläggersocialavgifter avavgiftsunderlaget, varavsjukförsäkringsavgift ocharbetsmarknadsavgift . Avgifternaberäknas i princip på inkomsten av annatförvärvsarbete.På inkomst av passiv näringsverksamhet,som inte är förmånsgrundande, betalasenligt lagen (1990:659) om särskildlöneskatt på vissa förvärvsinkomstersärskild löneskatt på . Sådanlöneskatt betalas även på lön ellerannan ersättning till arbetstagare somvid årets ingång är eller äldre.Enligt lagen (1991:687) om särskildlöneskatt på pensionskostnader skall densom utfäst en tjänstepension betalamotsvarande avgift på kostnaden förpensionsutfästelsen.Den 1 januari 1995 trädde lagen(1994:1744) om allmänna egenavgifter ikraft och ersatte då lagen (1992:1745)om allmän sjukförsäkringsavgift. Deallmänna egenavgifterna är för år 1996pensionsavgift ochsjukförsäkringsavgift ochberäknas på inkomster som inteöverstiger 7,5 basbelopp. Avgifternaerläggs i princip av dem som har inkomstav anställning och annat förvärvsarbetesom är pensionsgrundande. Avgiften äravdragsgill vid taxeringen.Sedan den 1 januari 1995 gäller enligtlagen (1994:1920) om allmän löneavgiftatt arbetsgivare skallbetala allmän löneavgift , avunderlaget, dvs. av arbetsgivarenutgiven lön m.m. Avgiften infördes somett led i finansieringen av avgiftentill Europeiska unionen.Enligt lagen (1990:1427) om särskildpremieskatt för grupplivförsäkringarm.m. skall försäkringsföretag somhandhar tjänstegrupplivförsäkringarbetala premieskatt av vissandel av premieinkomsterna.