bet · GK01AU2 · 1996-11-28 00:00:00 — drabbasglesbygden särskilt av denåtstramningspolitik som förs föranpassning till EMU. Mot denna bakgrundbehövs en utredning om effekterna avmedlemskapet i EU och eventuellt i EMUsåvitt gäller glesbygden.UtskottetUtskottet konstaterar inledningsvis atten rad utredningar om regionalpolitikeneller med sådan anknytning hargenomförts eller pågår.Den översyn av den lillaregionalpolitiken som aviserades vidriksdagens behandling har nugenomförts; Företagsstödsutredningenpresenterade sitt betänkande . Den stora regionalpolitiken berörs iREKO-STAT-utredningen, som utskottet harhänvisat till i det föregående; dessarbete skall ge underlag för enbedömning av i vad mån förutsättningarnaförändrats för att de regionalpolitiskamålen skall kunna nås. Även omutredningen inte har till uppgift attnärmare gå in på frågan om EU-medlemskapets effekter påregionalpolitiken utgår utskottet frånatt den kartläggning som görs är enviktig förutsättning i en merhelhetsorienterad bedömning av denförändrade verklighet somregionalpolitiken har att verka inom.Vidare erinras om att utskottet våren1996 föreslog att revisorerskulle granska stödverksamhet.Utskottet föreslog att granskningenskulle inriktas på hanteringen av olikastödinsatser. Såvitt utskottet harerfarit har revisorerna - med hänvisningtill att flera utredningar redan harbehandlat denna stödgivning - funnit atten granskning bör inriktas på någraprincipiella frågor rörande den lillaregionalpolitiken . Av en förstudie,benämnd Regionalpolitiskt stöd efter EU-medlemskapet, framgår att revisorernavid fastställande av sin granskningsplanför 1996/97 beslutade att inriktningenbör omfatta ett studium av hurstödgivningen för regional utvecklingpåverkas av medlemskapet i EU. Följandeaspekter på stödgivningen avses blibelysta, nämligen inriktning ochinnehåll, finansiering, beslutsgång samtadministration. Det sägs vidare att detkan vara av intresse att jämföra densvenska stödgivningen med motsvarandehantering i . En rapport beräknasföreligga under våren 1997.Såvitt gäller regionala effekter av etteventuellt svenskt medlemskap i kankonstateras att frågan inte harbehandlats i det framlagdabetänkandet (SOU 1996:158) ochEMU. Enligt vad utskottet har erfaritberörs frågan däremot i en bilaga tillbetänkandet. I denna (bilaga 4 tillutredningen), som kommer att publicerasinom kort, redovisas slutsatserna av enstudie om teorin om s.k. optimalavalutaområden. Som en delstudie ingår engenomgång av regionalpolitiskakonsekvenser av ett EMU-medlemskap försvenskt vidkommande; det som studeratsär skillnader i störningsmönster i läneni förhållande till övriga medlemsländeri EU och till omvärlden i övrigt.Utskottet vill framhålla att detomfattande arbete som inleddes medanledning av medlemskap i pågår; är inne i enprocess. Detta innebär att osäkerhetenoch oklarheterna om den slutligautformningen av det svenskastrukturfondssystemet kvarstår.Sammanfattningsvis anser utskottet detvara naturligt med en översyn för detfall att stora förändringar av dennationella regionalpolitiken ärpåkallade. Det kan likaledes varalämpligt att en sådan genomförs inomramen för en parlamentarisk utredning.Utskottet utgår emellertid från attregeringen - när resultatet av pågåendeutredningsarbete har analyserats och närkonturerna i fråga om EG-systemetstillämpning i ytterligare harklarnat - avser att vidta de åtgärdersom är erforderliga. Med vad som haranförts avstyrker utskottet motionernaA411 (fp) och A430 (mp) såvitt de berörnu behandlad fråga.Företagsinriktade åtgärderAllmäntPropositionenDen största delen av den lillaregionalpolitiken utgörs av olikaformer av företagsstöd. Merparten avdessa stöd är inriktade på att främjatillväxt och sysselsättning i företag iregionalpolitiskt prioriterade regioner.Sådana stödformer är för närvarandelokaliseringsstöd, utvecklingsbidrag,landsbygdsstöd, lån till privataregionala investmentbolag ochsysselsättningsbidrag. Två avstödformerna, nedsättning avsocialavgifter och transportstöd, harkaraktär av driftstöd, avsedda attupprätthålla sysselsättningen i områdendär befolkningen minskar kraftigt. Andraregionalpolitiska stöd ärlänsstyrelsernas projektverksamhet, stödtill kommersiell service samt särskildaåtgärder för regional utveckling ochtillväxt (tillfälligt småföretagsstöd).Företagsstöden kan också indelas iselektiva stöd, dvs. sådana som lämnastill företag efter prövning iindividuella fall, och generella, dvs.sådana som kan lämnas till varje företagsom uppfyller i förväg uppställdavillkor.I propositionen sägs att företagsstödenhar varit av betydelse för näringslivetoch bl.a. medverkat till att skapa nyaarbetstillfällen i regionalpolitisktutsatta orter och regioner; detta gällerfrämst de tillväxtinriktade stöden ochdet tillfälliga småföretagsstödet.De svenska företagsstöden omfattasnumera av om statsstöd. Trestödformer är ännu inte färdigbehandladeav , nämligensysselsättningsbidrag, transportstöd ochnedsättning av socialavgifter.Företagsstöd har varit föremålför en översyn. presenteradeFöretagsstödsutredningen sitt betänkande(SOU 1996:69) Kompetens och kapital - omstatligt stöd till företag. För deregionalpolitiskt inriktade stödformernaföreslås vissa förenklingar genomsammanslagning av stöd och besparingarbl.a. genom en avveckling av stödformennedsättning av socialavgifter.Transportstödet föreslås bl.a. omfattaäven flyg- och sjötransporter. Vidareförespråkar utredningen förenkling istödområdesindelningen genomanpassningar till de överenskommelser omstödområden som ingåtts mellan Sverigeoch EG-kommissionen.På grundval av bl.a. betänkandet ochremissutfallet lägger regeringen i nuföreliggande proposition fram förslagtill vissa ändringar i fråga omstödformerna. Tyngdpunkten läggs på deselektiva stödformerna. De besparingarsom föreslås gäller främst driftstöden.Regeringen aviserar sin avsikt att göraen uppföljning avFöretagsstödsutredningen i fråga omvissa stöd.MotionerModeraterna framför i motion A418 (yrk.3) kritik mot nuvarande stödformer.Erfarenheterna visar att effekterna avstatliga stöd är svaga och medför riskför konservering av rådandenäringslivsstruktur. Motionärernaåberopar bl.a. tre utredningar om deregionalpolitiska stöden, nämligen avRiksdagens revisorer,och ESO.Regeringen bör uppmanas att lägga framett förslag i fråga om regionalpolitiskastödformer, sägs det vidare. De erinrarom att medlemskap i harmedfört att den nationellaregionalpolitiken har tillförtsbetydande medel genom strukturfonderna.I kommittémotion A304 (yrk. 18) begärsförslag om de regionalpolitiska stöden.Sigge Godin m.fl. (fp) framhåller imotion A411 (yrk. 7) att Folkpartietslinje i regionalpolitiken utmärks avkraven på en långtgåendedecentralisering av besluten tillregional nivå. Vidare vill manåstadkomma en förenkling av deregionalpolitiska stödformerna.Samtidigt betonas att indelningen imålområden enligt EG:s system inte fårmedföra att stödområdesindelningenutökas till allt större del av landet;en sådan utspädning motverkar effektivasatsningar i de mest utsatta delarna.Kristdemokraterna anför i motion A428(yrk. 12) att de regionalpolitiskastöden måste syfta till att ge en så högutväxling som möjligt mot detregionalpolitiska målet. Vissastödformer ger emellertid motsatteffekt, hävdar de och kräver att sådanasom motverkar satsningar i glesbygden ifråga om arbetstillfällen och boendeskall slopas. Flyttnings- ochpendlingsbidrag nämns som exempel.UtskottetUtskottet konstaterar inledningsvis attförutsättningar för näringslivetsverksamhet och därmed företagsstödensutformning ändras kontinuerligt.Faktorer av betydelse är bl.a. dentekniska utvecklingen, anpassningen tillEG:s statsstödsregler och kravet påbalans i statsbudgeten.I likhet med regeringen anser utskottetatt olika former av statsstöd börbegränsas i ett internationelltperspektiv. Så länge som Sverigesviktigaste konkurrentländer lämnar olikaformer av stöd är det emellertidofrånkomligt att fortsätta med stöd föratt svenska företag skall få sammaförutsättningar som företag ikonkurrentländerna. villutskottet hänvisa till vadFöretagsstödsutredningen har redovisat,nämligen att den svenska regionalpolitiska stödverksamheten är mycketbegränsad. Utskottet vill dock betonabehovet av de regionalpolitiska stöden.De ger förutsättning för utveckling ochtillväxt i de delar av landet som har destörsta långsiktiga problemen.Som har framgått avser regeringen attgöra en uppföljning avFöretagsstödsutredningen i vissaavseenden. Med hänsyn härtill och vad iövrigt har anförts avstyrker utskottetmotionerna A304 (m), A411 (fp) och A428(kd), alla i här berörda delar.StödområdenPropositionenFör de regionalpolitiska företagsstöden,exklusive transportstödet, finns treolika stödområden. De delar av Sverigesom har geografiska lägesnackdelar ochlångsiktiga regionalpolitiska problem ärinplacerade i två långsiktigastödområden, benämnda 1 och 2. Härutöverfinns tillfälliga stödområden.Landsbygdsstöd kan lämnas, förutom i denämnda stödområdena, även i glesbygds-och landsbygdsområden.Företagsstödsutredningen har i sittbetänkande förespråkat en anpassning avden nationella indelningen till denstruktur som gäller enligt EG:sstrukturfondsprogram.Regeringen föreslår emellertid ingaförändringar i stödområdenas omfattning.Även systemet med tillfälligainplaceringar i stödområde skallbehållas, liksom möjligheten förregeringen att tillfälligt höja denmaximala bidragsnivån för lokaliserings-och utvecklingsbidrag för områden istödområde 2.Propositionen bör i denna del godkännasav (avsnitt 4.1).MotionerAxel m.fl. (s) framhåller imotion A412 att det finns ett behov aven harmonisering av de nationellastödområdesgränserna i med deområden av vårt land som berörs av EG:solika strukturfonder. Motionärerna gerexempel på vissa komplikationer somuppkommit i län.Margareta E och () förespråkar i motion A425 (yrk. 5)att öar utan fast landförbindelse skallklassificeras såsom glesbygd med högstastödnivå.Karin m.fl. (fp) uttrycker imotion A429 (yrk. 2) samma ståndpunkt.Även och () framför i motion A427 (yrk. 1) kravpå ett vidgat skärgårdsbegrepp.UtskottetUtskottet är medvetet om att vissagränsdragningsproblem kan ha uppkommittill följd av två delvis parallellasystem för indelning i stödområden.Såsom anförs i propositionen finns detemellertid skäl att behålla dennuvarande indelningen för de nationellastödformerna. Det är, menar utskottet,angeläget med en indelning som välavspeglar de skillnader som finns mellanberörda kommuner eller kommundelar. Somsägs i propositionen är det viktigareatt systemet avspeglar de nationellaprioriteringarna än att man gör enadministrativ förenkling. Propositionentillstyrks sålunda såvitt gällerförslaget om stödområden förföretagsstöd. Därmed avstyrks motionA412 (s).Förslag motionsvägen om skärgårdarna urstödområdessynpunkt avslogs av riksdagenvåren 1995. I sitt av godkändabetänkande /95:AU13 anfördeutskottet att det för sin del ansåg attmed rådande regionalpolitiska stödsystemden länsvisa bedömningen och detredovisade samrådsförfarandet var enrimlig handläggningsordning. Utskottethar inte ändrat uppfattning i dennafråga och avstyrker motionerna A425 (m),A427 (kd) och A429 (fp) i här aktuelladelar.Regionalt utvecklingsstödPropositionenRegeringen föreslår inledningsvis att dehittillsvarande stödformernalokaliseringsbidrag ochutvecklingsbidrag skall slås samman stödform: regionaltutvecklingsbidrag. Vidare börlokaliseringslån namnändras tillregionalt utvecklingslån. Tillsammansskall stödformerna benämnas regionaltutvecklingsstöd.Följande ändringar beträffandevillkoren för stöd förespråkas.Kravet på sysselsättningsökning i varjeenskilt stödärende skall minskas. Istället skall beslutande myndighetuppfylla ett totalt sysselsättningsmål.Regionalt utvecklingsstöd till lokalerför uthyrning skall fortsättningsviskunna lämnas till ombyggnad ochrestaurering även av större lokalerliksom även på större orter i de delarav det nationella stödområdet somomfattas av EG:s strukturfondsprogramför mål 2 och gemenskapsinitiativetKonver.Regionalt utvecklingslån skallfortsättningsvis lämnas i stället förkreditgaranti inom landsbygdsstödet ochstödet till kommersiell service.Lånevillkoren skall anpassas för attäven överensstämma med de ändamålvartill kreditgaranti nu lämnas.I övrigt skall villkoren för regionaltutvecklingsstöd i tillämpliga delar varadesamma som för nuvarande lokaliserings-och utvecklingsbidrag samtlokaliseringslån.Huvuddelen av medlen skall användas avlänsstyrelserna för dels stöd tillföretag, dels medfinansiering av EG:sstrukturfondsprogram. Regeringenförutser att projekt inom ramen för detsistnämnda ändamålet kommer att ta ianspråk en stor del av anslaget. Vissdel av anslaget får användas förprojektverksamhet utanförstrukturfondsprogrammen samt föruppföljning och utvärdering avstödverksamheten.Fördelningen av anslaget mellan länenoch utfärdandet av föreskrifter bör äveni fortsättningen vara en uppgift förregeringen. Som fördelningsnyckel börgälla de regionala problemenssvårighetsgrad men med särskiltbeaktande av behovet av medfinansieringenligt strukturfondsprogrammen.Regeringen begär att godkännervad som föreslagits beträffanderegionalt utvecklingsstöd (avsnitt 4.2).MotionerModeraterna efterlyser i kommittémotionA418 (yrk. 8) ett helt nytt tänkandebeträffande de regionalpolitiska stöden.Särskilda invändningar riktas motselektiva stöd, som inte anses varaändamålsenliga. Lokaliseringsbidrag ochutvecklingsbidrag bör därför upphöra den1 januari 1997.Centerpartiet framhåller i motion A432(yrk. 33) att lokaliseringsstöd på etteffektivt sätt har bidragit till attverksamheter flyttar ut tilllandsbygden. Man avvisar förslaget omändrade villkor för stöd till lokalerför uthyrning, bl.a. med hänvisning tillatt gällande regler, enligtmotionärerna, medger tillräckligamöjligheter till undantag.Carl m.fl. (m) begär imotion A414 att det särskildaflyttstödet till företag som lämnarstorstadsregionerna avskaffas. Det ärcyniskt att företag får betalt för attflytta från och attdärigenom arbetslöshet för flerstockholmare skapas som inganya jobb tillkommer.UtskottetUtskottet konstaterar inledningsvis attförslaget om bl.a. sammanslagning avstödformerna ligger i linje med desträvanden mot en mer förenkladstödstruktur som utskottet harefterlyst.Vissa ändringar i villkoren förregionalt utvecklingsstöd föreslås avregeringen.I fråga om stöd till lokaler föruthyrning föreslås en utvidgning i tvåavseenden, nämligen dels att även störrelokaler skall omfattas av stödet, delsatt stödet skall kunna lämnas även påstörre orter. I fråga om större lokalerkan konstateras att möjligheten attlämna stöd till sådana finns , men endast i vissa fall. Utskottetanser emellertid det vara av värde attdenna möjlighet är generell. När detgäller en utvidgning av stödet till attgälla även större orter anför regeringenatt de senaste årens omfattandestrukturomvandling inomtillverkningsindustrin har medfört mångaoanvända lokaler. Särskilt i regioneroch orter med industrier på tillbakagångskulle en god försörjning med lokalerför uthyrning kunna bidra tillnyetablering, menar regeringen ochframhåller att detta även gäller störreorter. Utskottet ansluter sig till dennauppfattning. Utskottet vill emellertidunderstryka att de stöd som möjliggörsgenom EG:s olika strukturfondsprogramskall utnyttjas i största möjliga mån.Med vad utskottet nu anfört tillstyrkspropositionen. Motion A432 (c) avstyrksdärmed i berörd del.Såvitt gäller förslagen i motionernaA418 (m) och A414 (m) om en avvecklingav lokaliseringsstöd m.m. hänvisarutskottet till att en översyn nyligenhar gjorts beträffande de aktuellastöden. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet även dessa motioner, denförstnämnda i aktuell del.Landsbygdsstöd m.m.PropositionenLandsbygdsstöd infördes som enenkel stödform för mindre företag.Enligt förordningen (1994:577) omlandsbygdsstöd och stöd till kommersiellservice kan landsbygdsstöd lämnas somavskrivningslån (i praktiken lika medbidrag), kreditgaranti eller bidrag föranställda i hemarbete. Högsta stödnivåär under en treårsperiod.Inom landsbygdsstödet kan ett s.k.mikrostöd lämnas med maximalt förgodkända utgifter om högst 40 000 kr.Landsbygdsstödet är (bet. 1995/96:AU16)i huvudsak anpassat till regler om s.k. försumbartstöd ( de minimis ).NUTEK utformar ett system föruppföljning av stödet.Regeringen föreslår nu ändringar istödvillkoren i fem avseenden. att göra ytterligare anpassningartill EG-reglerna om försumbart stöd.Bidragsdelen i landsbygdsstödet skallkunna återkrävas. Vidare skallkreditgarantier inom landsbygdsstöd ochstöd till kommersiell service ersättasmed regionalt utvecklingslån.Till små och medelstora företag isådant område inom stödområde 1 som inteutgör glesbygdsområde skall den maximalaandelen bidrag höjas från till . En utvidgning av det geografiskaområdet föreslås, så till vida attlandsbygdsstöd skall kunna lämnas även ivissa tätorter som omfattas av EG:sstrukturfondsåtgärder. Slutligen skalllandsbygdsstöd inte längre kunna lämnastill företag inom jordbruks- ochfiskenäringarna.Regeringen begär godkännandei fråga om nämnda förslag (avsnitt 4.3).MotionerCenterpartiet anför i motion A432 (yrk.32) att landsbygdsstödet har bidragittill en ökning av sysselsättningen pålandsbygden, särskilt för kvinnor.Regeringens förslag om att stödet börkunna lämnas i större orter avvisas avmotionärerna, som befarar att stödetdärmed inte kommer själva landsbygdentill godo fullt ut.Rune och ()framhåller i motion N232 att det s.k.mikrostödet infördes för att underlättasmå investeringar och är särskilt riktattill kvinnor. De undrar dock om kvinnorverkligen gynnas av det och begär enutredning om stödets effekter.UtskottetFörslaget i propositionen om ändradevillkor för landsbygdsstödet såvitt detgäller utvidgningen av det geografiskaområdet bygger på det arbete med EG:sstrukturfondsprogram som har utarbetatsav regionala och lokala aktörer.Förslaget bör därmed väl avspegla debehov som finns i de berörda områdena.Enligt utskottets mening skallemellertid ett villkor vara att stödetingår i EG:s strukturfondsprogram ochatt det utgör nationell medfinansiering.Riksdagen bör genom ett tillkännagivandetill regeringen ställa sig bakom vad somhär anförts. Därigenom tillgodosesväsentligen yrkandet i motion A432 (c).Såvitt gäller motionen om mikrostödhänvisar utskottet till pågående arbetemed ett uppföljningssystem förlandsbygdsstödet. Utskottet utgår frånatt även mikrostödets effekter kommeratt utvärderas inom ramen för ett sådantsystem. Med det anförda avstyrks motionN232 (s).Under ärendets beredning i utskottethar framkommit att gällande bestämmelserför stöd till samverkansorgan iförordningen om landsbygdsstöd m.m. kanmedföra risk att störresamverkansprojekt inom EG:sstrukturfondsprogram försvåras ellerinte alls kommer till stånd. Enligtbestämmelserna får stöd lämnas till ettsamverkansorgan för flera företag somgår samman för att genomföra ettsamverkansprojekt (prop. 1995/96:201,bet. Vidare får stödbeloppethögst uppgå till per projekt,oavsett hur många företag som deltar iprojektet. Inte sällan är emellertidsamverkansprojekt så omfattande att ettstöd om inte räcker förgenomförande. Riktlinjerna bör därför,enligt utskottets mening, ändras så attlandsbygdsstöd skall kunna lämnas medhögst per deltagande företagtill ett samverkansprojekt som ingår iEG:s strukturfondsprogram. Riksdagenföreslås sålunda göra ett uttalande tillregeringen av nu angivet innehåll.Stöd till kommersiell servicePropositionenStöd till kommersiell service iglesbygden lämnas för att upprätthållaen, med hänsyn till geografiska ochbefolkningsmässiga förhållanden,tillfredsställande försörjning meddagligvaror och drivmedel i glesbygder.Om det är av särskild betydelse förkonsumenterna kan stöd även beviljastill fackhandelsservice och varubussar.Ärendena om stöd avgörs avlänsstyrelsen. meddelarnärmare föreskrifter för och utövartillsyn över verksamheten.MotionerKjell och ()anför i motion A419 (yrk. 2) attlanthandlare eller småbutiker intelängre får information och rådgivninggenom besök av leverantörernasrepresentanter, t.ex. när det gällervarukunskap och marknadsföring. Ett sättatt avhjälpa denna brist vore att medgeen mer flexibel användning av stödettill kommersiell service för ett slags mentorskap för de mindre butikerna.Rune och () imotion A431 (yrk. 9) framhåller att närden sista butiken försvinner från en ortetc. kommer den lokala servicen ner påen oacceptabelt låg nivå. Förutom attbehålla de stödformer som redan finnsbör strategin för framtiden vara attstödja införande av modern datateknik,anser de.UtskottetSom har framgått kan stöd lämnas tillkommersiell service för att entillfredsställande försörjning iglesbygder med dagligvaror och drivmedelskall kunna upprätthållas.Regeringen har uppdragit åtKonsumentverket att utveckla ochorganisera utbildning av lanthandlare.Såvitt utskottet har erfarit har ensådan utbildning nu genomförts meddeltagande av nära 500 lanthandlare frånsammanlagt 16 län. En rad projektgenomförs eller planeras i kölvattnet avutbildningssatsningen, däriblandutnyttjande av informationsteknologi förutbyte av information mellan bl.a.lanthandlare. En slutrapport förutsesbli avlämnad till regeringen i december1996. Med hänvisning till det anfördaavstyrks motionerna A419 (c) och A431(s) i nu aktuella delar.Lån till privata regionalainvestmentbolagPropositionenNämnda stödform, som infördes ,syftar till att främja en expansion avsmå och medelstora företag inomstödområdena, dels genom att ökatillgången på privat riskvilligtkapital, dels genom att tillföraföretagen kompetens i form avledningskunnande. Enligt förordningen(1990:642) om regionalpolitisktföretagsstöd kan lån lämnas avregeringen till privata regionalainvestmentbolag.Företagsstödsutredningen sade sig inteha några invändningar mot att stödformenavvecklas.Regeringen anser dock att stödet ärmotiverat genom att utgöra ettincitament för privata bolag ochenskilda privatpersoner att satsariskkapital som ett komplement tillövriga regionalpolitiska insatser.Stödformen bör därför behållas, föreslårregeringen, som har för avsiktatt i anslutning till utformandet av denärmare bestämmelserna beakta de bristersom bl.a. har uppmärksammat.I propositionen (avsnitt 4.7) begärs ettgodkännande av förslaget.UtskottetUtskottet har ingen erinran motregeringens förslag och förordar attriksdagen bifaller detta.SysselsättningsbidragPropositionenSyftet med sysselsättningsbidrag är attfrämja en ökad sysselsättning genom atttäcka en del av initialkostnaderna videtablering eller expansion av företag.Bestämmelser återfinns i förordningen(1990:642) om regionalpolitisktföretagsstöd. Bidrag lämnas förnärvarande med per nyårsarbetskraft i stödområde 1 och med120 i stödområde 2 under enfemårsperiod. Företagaren måste behålladen ökade sysselsättningsnivån underhela perioden. av de nyaarbetstillfällena skall tillfallavartdera könet. Enligt en utvärderinghar emellertid detta mål inte uppnåtts;var kvinnor under år 1995.Företagsstödsutredningen ansåg attutbetalningstiden bör kortas till tre åroch att stödet endast skall lämnas i detav utredningen föreslagna nyastödområdet A. Regeringen förordaremellertid att sysselsättningsbidragetskall behållas med avseende på såvälstödområde som storlek ochutbetalningsperiod. De anpassningar tillvissa villkor som harkrävt ligger inom regeringens kompetensatt besluta om. Regeringen aviserar enuppföljning av tillämpningen av vissavillkor för sysselsättningsbidraget, däribland det som gäller könskvotering.I propositionen begärs riksdagensgodkännande av regeringens förslag omsysselsättningsbidrag (avsnitt 4.4).MotionModeraterna åberopar i kommittémotionA418 (yrk. 10) Företagsstödsutredningensslutsats att sysselsättningsbidrag i detkorta perspektivet inte har lett tillett ökat antal anställda. Vidare,påpekar motionärerna, har inte godkänt stödformen.Inga nya överenskommelser omsysselsättningsbidrag bör därför ingåsefter , anser de.UtskottetSyftet med sysselsättningsbidrag är attstimulera etableringar av nya företagoch främja nyanställningar iexisterande.