bet · GK01KU13 · 1996-12-05 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet ettantal motioner från allmännamotionstiden, huvudsakligen omriksdagens arbetsformer. I olika avsnittbehandlas således- arbetsordningen för , såsombehovet att hålla de plenifria veckornafria även från annat riksdagsarbete,samordning mellan kammar- ochutskottssammanträden samt en fasttidpunkt för votering i kammaren,- beslutsperioder förinriktningsbeslut,- utvidgning av allmänna motionstiden,- utskottens beredningsområden,- budgetkontor i ,- antalet ledamöter i utskotten,- partirepresentationen i de svenskadelegationerna vid och ,- miljön för kammardebatter, såsomledamöternas placering i kammaren ochanvändning av de gamla kammarsalarna vidvissa debatter,- rätt till ledighet frånriksdagsuppdraget för annan verksamhet,- informationsfrågor,- särskilda förvaltningsfrågor.Utskottet avstyrker samtliga motioner.Utskottet understryker dock betydelsenav att de plenifria veckorna imöjligaste utsträckning hålls fria frånutskottsaktiviteter och att planeringenbåde av kammarens och av utskottensarbete görs med denna utgångspunkt.Utskottet förutsätter vidare att fråganom voteringstider behandlas italmanskonferensens arbetsgrupp förvissa riksdagsfrågor och övervägs italmanskonferensen.Till betänkandet har avgivits femreservationer och ett särskilt yttrande.M-ledamöterna har reserverat sig ifrågan om inom vilket utgiftsområdeutgifterna för fredsfrämjandetruppinsatser bör ligga ,antalet ledamöter i utskotten ochledamöternas placering i kammaren. Fp-och mp-ledamöterna har reserverat sigför en mp-motion om att använda någon avde gamla kammarsalarna för debatter. V-ledamoten har reserverat sig för regeländringar som säkerställer att samtligariksdagspartier kan representeras iEuroparådets och parlamentariskaförsamlingar. Fp- och mp-ledamöterna hari ett särskilt yttrande i detta ämneuttalat sig för att de större partiernabör visa generositet genom att dela medsig av platserna i dessa församlingar. 1996/97:K304 av () variyrkas att beslutar att getalmanskonferensen i uppdrag attåterkomma till med förslagtill en reformerad motionstid i enlighetmed vad som anförts i motionen.1996/97:K305 av ochandre vice talman () variyrkas att beslutar att getalmanskonferensen i uppdrag att se överden allmänna motionsrätten och tillriksdagen återkomma med förslag tilländring.1996/97:K306 av (m) variyrkas att beslutar uppdra åtförvaltningsstyrelsen att genomRiksdagsbiblioteket förbereda ettbiografiverk över ståndsriksdagarnasledamöter.1996/97:K307 av m.fl. (s)vari yrkas att beslutar attöka informationen om riksdagsbeslutentill allmänheten.1996/97:K308 av () vari yrkas att beslutaröppna en 020-linje till Sverigesriksdag.1996/97:K309 av förste vice talmanAnders m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen ger talmanskonferensen iuppdrag att utreda systemet medplenifria veckor i enlighet med vad somanförts i motionen.1996/97:K310 av m.fl. (s)vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna attinriktningsbesluten inom bl.a. försvars-och forskningspolitik bör fattas två årefter riksdagsvalet och omfatta fyra år.1996/97:K312 av ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om partiers inbördes ordning vadgäller motioner och reservationer ibetänkanden m.m.1996/97:K314 av och () vari yrkas att riksdagenbeslutar att platsfördelningen iriksdagens plenisal skall ske efterpartitillhörighet och inte eftervalkrets.1996/97:K315 av förste vice talmanAnders m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen beslutar ändra 4 kap. 3 §riksdagsordningen i enlighet med vad somanförts i motionen.1996/97:K316 av ochKjell () vari yrkas attriksdagen beslutar begränsa det"högtidliga öppnandet" till en gång permandatperiod och att regeringsförklaringavges vid kammarens första sammanträdeefter ordinarie val, extraval ellerregeringsombildning.1996/97:K318 av m.fl. (v)vari yrkas att hostalmanskonferensen begär förslag påsådana regeländringar att samtligapartier kan representeras i Europarådetsoch parlamentariska församlingarantingen som ordinarie, suppleantereller observatörer.1996/97:K319 av de () variyrkas att beslutar attriksdagsledamöterna ges rätt att väckamotioner riksmötetpågår.1996/97:K320 av ()vari yrkas att uppdrar åttalmanskonferensen att utforma enmodernare hantering av riksdagsbesluteni enlighet med vad som anförts imotionen.1996/97:K321 av m.fl. (mp)vari yrkas1. att beslutar pröva omdebatter med anledning avutskottsbetänkanden kan hållas i första-eller andrakammarsalen,2. att beslutar attriksdagens utskott skall tillåtassammanträda som debatt iplenum pågår med anledning av andrautskottsbetänkanden,3. att beslutar införa fasttid för beslutsfattande i plenum.1996/97:K322 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att bidraget tillfolkhögskolorna borde föras tillutgiftsområde 16 fr.o.m. budgeten 1998.1996/97:K323 av ochAnders Ygeman (s) vari yrkas attriksdagen beslutar attfolkbildningsfrågorna flyttas tillutbildningsutskottets ansvarsområde.1996/97:K324 av m.fl.(mp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om allmännamotionstiden.1996/97:K326 av () variyrkas att som sin mening gerförvaltningsstyrelsen till känna vad imotionen anförts om att utredamöjligheterna att uppföra en fontän påRiksplan.1996/97:K327 av och (mp) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att motionerskall få lämnas till underhela riksdagsåret.1996/97:K328 av () variyrkas att beslutar inrätta ettbudgetkontor med den inriktning somanges i motionen.1996/97:K329 av () vari yrkas attriksdagen uppdrar åt talmanskonferensenatt återkomma med förslag i enlighet medmotionen.1996/97:K330 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omlaxtrappa i Stallkanalen.1996/97:K331 av () variyrkas1. att som sin mening gertalmanskonferensen till känna vad imotionen anförts om behovet av förändratarbetssätt i kammaren genom utnyttjandeav modern teknik,2. att som sin mening gertalmanskonferensen till känna vad imotionen anförts om behovet avomorganisation av riksdagsledamöternasarbete för att möjliggöra närvaro ikammaren under viktiga debattdagar.1996/97:U217 av m.fl.(m) vari yrkas3. att beslutaröverföra anslaget Fredsfrämjandeinsatser från utgiftsområde 6 tillutgiftsområde 7 i enlighet med vad imotionen anförts.1996/97:Ub10 av m.fl.(mp) vari yrkas14. att hos regeringen begärförslag till hur ett särskiltbudgetkontor kan inrättas vid ,15. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om den kompetens ettbudgetkontor vid bör inneha. Arbetsordningen för riksmötetGällande bestämmelserEn nyvald riksdag skall samlas påfemtonde dagen efter valdagen, docktidigast på fjärde dagen efter det attvalets utgång har kungjorts (3:5 RF). Enriksdags valperiod varar från det attden har samlats som nyvald riksdag ochfram till dess den närmast däreftervalda samlas.Om inledningen av dåordinarie riksdagsval inte hålls finnsbestämmelser i riksdagsordningen. Ettriksmöte pågår till dess nästa riksmötebörjar (1:2 RO).Ett öppnas vid ett särskiltsammanträde med kammaren senast påriksmötets tredje dag. Statsministernskall vid detta sammanträde avgeregeringsförklaring, om inte särskildaskäl föranleder annat. Ordningen föröppningssammanträdet fastställs avtalmannen efter samråd med vicetalmännen (1:6 RO).När inte annat är föreskrivet iregeringsformen eller riksdagsordningen,sammanträder kammaren på kallelse avtalmannen (2:5 RO). Talmannen beslutarefter samråd med talmanskonferensenvilka längre uppehåll som skall göras ikammarens arbete under pågående (2:6 RO). Detta gäller uppehåll om envecka eller längre tid.Den enda bestämmelsen iriksdagsordningen om veckodag försammanträden gäller frågestunder, somenligt huvudregeln skall anordnas varjetorsdag då kammaren sammanträder förannat än bordläggning (6.3.1 RO).Utskotten skall sammanträda närriksdagsarbetet kräver det (4:11 RO). Desammanträder - utom första gången efterutskottsval, då det sker på kallelse avtalmannen - på kallelse av ordföranden(4.11.1 RO). De får inte sammanträdasamtidigt med kammaren, annat än omförhandlingen i kammaren inte avserärendes avgörande eller val samtutskottet i förväg enhälligt har medgettdet (4.11.2 RO).MotionerI motion 1996/97:K316 av ReynoldhFurustrand och () ansermotionärerna att bör beslutaatt det "högtidliga öppnandet" begränsastill en gång per mandatperiod och attregeringsförklaring skall avges endastvid kammarens första sammanträde efterordinarie val, extraval ellerregeringsombildning. Det är enligtmotionärerna mindre motiverat att inledariksmötena med högtidliga öppnanden närriksmöte pågår ochsommaruppehållen i allmänhet är kortareän tidigare. Genom att minska antaletsådana öppnanden skulle pengar sparas.Regeringsförklaringar , även dåregeringen är densamma som tidigare,innehåller enligt motionärerna mestupprepningar av vad som sagts tidigare.I motion 1996/97:K309 av förste vicetalman m.fl. (m) begärsatt talmanskonferensen skall ges iuppdrag att utreda systemet medplenifria veckor i syfte att hålla dessaveckor fria för arbete utanförriksdagen. Motionärerna anför attavsikten med att hålla var fjärde veckaplenifri var att ge ledamöterna ökademöjligheter att arbeta i den egnavalkretsen samt att göra studieresor ochstudiebesök. Trots detta har det enligtmotionärerna blivit allt vanligare attde plenifria veckorna fylls medutskottsaktiviteter som sammanträden ochutfrågningar.I motion 1996/97:K321 av . (mp) begärs att utskottskall tillåtas sammanträda somdebatt i plenum pågår med anledning avandra utskotts betänkanden (yrkande 2).Motionärerna anför att dessa debatterofta är tidsödande och föga besökta avledamöter som inte sitter i det berördautskottet, som det ofta finnsbehov av mera sammanträdestid förutskottsarbete. I motionen begärs vidareatt en fast tid införs förbeslutsfattande i plenum (yrkande 3).Detta skulle underlätta för ledamöternaatt planera mottagningar, besök ochandra sammanträden.I motion 1996/97:K331 av RigmorAhlstedt (c) yrkande 2 begärs i ställetett tillkännagivande tilltalmanskonferensen om behovet avomorganisation av riksdagsledamöternasarbete för att göra det möjligt för dematt närvara i kammaren under viktigadebattdagar. Ledamöterna bör enligtmotionären inte hindras från detta genomutskottsarbete och arbete i kommittéer.BakgrundDen regeringsförklaring som skall avgesvid öppningssammanträde ärett särskilt slags muntligt meddelande,som närmast svarar mot det tidigaretrontalet. Regeringsförklaringen skallenligt vad avsikten är följas av endebatt vid ett senare sammanträde.Regeringsförklaringen utgör grundvalenför den stora allmänpolitiska debatten iriksmötets inledande skede.Sådana särskilda skäl som kan föranledaatt regeringen inte avger en förklaringi samband med öppnande kundeenligt Grundlagberedningen vara attregeringen är en expeditionsministäreller en ren ämbetsmannaregering.Kostnaden för högtidligaöppnande beräknas av riksdagensförvaltningskontor till omkring enmiljon kronor.År 1995 avskaffades, i samband med enstörre förändring av riksdagensarbetsformer (förslag 1993/94:TK1-3,bet. 1993/94:KU18), begreppen lagtimaoch urtima riksmöten, och bestämmelsenom avslutning av lagtima riksmötensenast . I stället gäller attett pågår till dess nästariksmöte börjar.Den av talmanskonferensen tillsattaRiksdagsutredningen, som förbereddeförändringen, ansåg att riksdagsåretborde planeras flexiblare, och atttalmannen och talmanskonferensen bordefå vidgade befogenheter och ökat ansvarnär det gäller den årliga planeringen avriksdagsarbetet. Plenifria veckor bordeläggas in regelbundet i kammarensarbetsschema och längre plenifriauppehåll göras , påsk och undersommaren. I den utsträckning det ansågsbehövligt förutsattes utskottensammanträda även under plenifriaveckor/perioder.Utskottet behandlade tillsammans medRiksdagsutredningens förslag också enmotion om att var tredje eller varfjärde vecka under skulle varasammanträdesfri. Utskottet framhöll attplaneringen av förläggningen avsammanträden ankom på talmannen i samrådmed talmanskonferensen och att detdemokratiska motivet till desammanträdesfria veckorna var attledamöterna då utför viktiga delar avdet politiska arbetet i sina valkretsar.Utskottet förutsatte atttalmanskonferensen i den framtidaplaneringen av kammarens arbetsschemabeaktade de synpunkter somRiksdagsutredningen och motionärenframfört.Ett normalt veckoschema underpågående innebär tid förutskottssammanträden tisdag kl. 10.00eller senare fram till ochtorsdag morgon fram till ,arbetsplenum i kammaren onsdag kl. 9.00och eventuellt medfortsättning efter frågestund kl. 14.00samt sammanträde för interpellationssvartisdag och fredag kl. 9.00.Partigrupperna sammanträder vanligen påtisdagseftermiddagarna ca kl.16.30-18.00.Utskottets bedömningRiksmötets inledningUtskottet delar inte motionärernasuppfattning om att riksmöten underlöpande valperiod inte bör inledas medett högtidligt öppnande. Utskottetfinner inte heller anledning att ändrariksdagsordningens regler om avgivandeav regeringsförklaring. Motion1996/97:K316 avstyrks.Sammanträdesfria veckorVid behandlingen av Riksdagsutredningensförslag om sammanträdesfria veckorframhöll utskottet att det demokratiskamotivet till de sammanträdesfriaveckorna är att ledamöterna då utförviktiga delar av det politiska arbetet isina valkretsar. Utskottet vill återunderstryka den stora betydelsen avdetta. Utskottet vill också understrykaatt detta kräver möjlighet förledamöterna att kunna planera bådesådant arbete och deltagande i annanverksamhet utanför . Samtidigtkan inte bortses från utskottens uppgiftatt bereda ärenden till kammaren. Dennauppgift kan ibland bli mer kompliceradoch kräva mer arbete och utredning inomett utskott än som rimligen kunnatförutses. Att helt utesluta möjlighetenför utskotten att sammanträda under s.k.plenifria veckor kan således knappastanses möjligt. Utskottet vill dockstarkt understryka vikten av godplanering både för kammarens ochutskottens arbete, där utgångspunkten äratt utskottssammanträden inte skall förekomma.Vid planeringen av kammarens arbetemåste sålunda också beaktas utskottensmöjligheter att lägga upp sitt arbeteeffektivt med hänsyn till de tider somgäller för avlämnande av propositioneroch motioner.Utskottet anser med det anförda attnågot tillkännagivande med anledning avmotion 1996/97:K309 inte behövs.Tid för kammar- och utskottssammanträdenDet utrymme som i veckoschemaavsatts för utskotten att sammanträdabör enligt utskottets uppfattningnormalt vara tillräckligt, ochledamöterna bör inte, vilket förslaget imotion 1996/97:K321 yrkande 2 innebär,ställas inför valet att delta ikammarens eller utskotts arbete.Utskottet avstyrker motionen i dennadel.Reglerna för utskottssammanträden underpågående kammararbete är som ovanframgått restriktiva. Någon ytterligareinskränkning i utskottenssammanträdesutrymme med hänsyn tillkammaren anser utskottet varken möjligeller önskvärd. Vad gäller sammanträdeni kommittéer och i andra sammanhang kandet inte anses vara en fråga förriksdagen att reglera. Utskottetavstyrker motion 1996/97:K331 yrkande 2.Vad beträffar frågan om en fast tid förbeslutsfattande/votering anser utskottetatt en sådan ordning har uppenbarafördelar. Det är viktigt för ledamöternaatt kunna disponera sin tid på etteffektivt sätt.Det finns dock också nackdelar förkammararbetet. Debatter kan behövabrytas och tid gå till spillo, inte baraför middagsuppehåll, frågestunder m.m.,utan också för att i förväg fastställdavoteringsklockslag närmar sig. Sambandetmellan debatter och beslutsfattande kanbli än mera uttunnat än vad som ärfallet.Även om fördelarna med fastavoteringstider är betydande, ärutskottet inte berett att utan vidareförorda en sådan ordning. Utskottet villerinra om att talmanskonferensensarbetsgrupp för vissa riksdagsfrågorhar, som redovisas närmare i ettföljande avsnitt, fått i uppdrag attgöra en översyn av utskottsbetänkandenasutformning och att bakgrunden tilluppdraget var bl.a. en önskan attantalet voteringar i möjligaste månskulle begränsas. Utskottet förutsätteratt den fråga som aktualiseras imotionen behandlas i arbetsgruppen ochblir föremål för övervägande italmanskonferensen.Med det anförda avstyrks motion1996/97:K321 yrkande 3.InriktningsbeslutMotionI motion 1996/97:K310 av . (s) begärs ett tillkännagivande omatt inriktningsbesluten inom bl.a.försvars- och forskningspolitik börfattas efter riksdagsvalet ochomfatta . Motionärerna anser attbeslutsperioder som avviker frånriksdagens valperiod leder till attriksdagens inflytande över beslutenminskar, och beslutsperioderna bördärför omfatta lika somvalperioden.BakgrundRiksdagen godkände /79 årsriksmöte vissa riktlinjer förforskningsplanering (prop. 1978/79:119,bet. 1978/79:UbU44). I propositionenrefererades tillForskningsrådsutredningens förslag attregeringen en gång per valperiod skullelägga fram en principproposition om densamlade FoU-politiken, ett regeringensFoU-program, för . Programmetskulle avse en femårsperiod ochplaneringen alltså göras rullande.Föredragande statsrådet ansåg attriksdag och regering borde rikta ökaduppmärksamhet mot de långsiktiga ochövergripande FoU-frågorna för att skapaförbättrad överblick och sammanhang, ochstatsrådet ansåg utredningens förslag omregeringsprogram för FoU i huvudsak välavvägt. En viktig effekt av regelbundnaFoU-program, utöver förbättradeplaneringsmöjligheter för myndighetermed ansvar för FoU, borde enligtstatsrådet bli en intensifierad politiskoch allmän debatt om forskningsfrågorbåde i och annorstädes.Inom försvaret arbetas medfemåriga planeringsramar. harockså med fyra à intervallerfattat fleråriga försvarsbeslut. Utöverförslag till treårsinriktning somregeringen lämnat i budgetpropositionen,har regeringen iförsvarsbeslutspropositionen (prop.1996/97:4) föreslagit en sammanlagdekonomisk ram förförsvarsbeslutsperioden 1997-2001.I budgetpropositionsutredningensbetänkande Ny budgetproposition (SOU1990:83 s. 46) hänvisas till denindelning av myndigheter ochverksamheter i treåriga budgetcykler somregeringen gjorde i budgetpropositionen1989. Där redovisades att en viktig delav utvecklingen av styrningen av denstatliga verksamheten består av enomläggning av budgetprocessen. Avsiktenvar att åstadkomma ett merdndamålsenligt innehåll ibudgetprocessen genom återkommandefördjupad redovisning, analys ochprövning av hela denverksamhet som en myndighet ansvararför.I utredningsbetänkandet diskuteradesockså inflytande undertreårsperioden. Som en nackdel itreårsrytmen nämndes att den kunde göradet svårare för att reageranär det är politiskt motiverat attreagera, men att inte var heltovan vid den typ av planeringsramar somblir vanliga i det nya systemet.Besluten om femåriga försvarsramar vardet mest uppenbara exemplet, men äveninom andra områden hade man funnitarbetsrutiner som kunde visa vägen, ochsom ett exempel nämndesutbildningsutskottets arbete med denvart tredje år återkommandeforskningspropositionen.Utskottets bedömningUtskottet anser inte att det finnsanledning för att göra någotallmänt tillkännagivande av det slag somaktualiseras i motion 1996/97:K310. Omdet inom ett visst utskottsberedningsområde uppstår behov av attändra sådana beslutsperioder som avses imotionen, kan givetvis detta utskott tainitiativ till en sådan ändring.MotionstidGällande bestämmelserVarje riksdagsledamot får väcka förslag- motion - i fråga om allt som kan kommaunder prövning, om inte annatär bestämt i regeringsformen (4:3 RF).Motioner med anledning av regeringenspropositioner får normalt väckas inomfemton dagar från det propositionenanmäldes i kammaren (3:11 RO).En gång får motioner väckas ifråga om allt som kan komma underriksdagens prövning (allmän motionstid).Den allmänna motionstiden pågår normaltsamtidigt med motionstiden förbudgetpropositionen (3:10 RO) .Motioner får också i vissa andra fallväckas gemensamt av minst tio ledamötermed anledning av händelse av större viktutan inskränkning till (3:15RO).MotionerDen allmänna motionstiden ochmöjligheten för ledamöterna att lämna inmotioner i allmänna ämnen utananknytning till avlämnade propositionertas upp i flera motioner.I motion 1996/97:K304 av () anser motionären atttalmanskonferensen bör få i uppdrag attlägga fram förslag till en reformeradmotionstid så att ledamöterna alltid kanväcka motioner, när omständigheternapåkallar det, eller så att den allmännamotionstiden fördelas på tre eller fyragånger per år.I motion 1996/97:K319 av och de () anser motionärerna attriksdagen bör besluta attriksdagsledamöterna ges rätt att väckamotioner riksmötetpågår.I motion 1996/97:K327 av () begärs etttillkännagivande om att motioner skallfå lämnas till under helariksdagsåret.I motion 1996/97:K305 av SivertCarlsson och andre vice talman () begärs också ett uppdragtill talmanskonferensen att se över denallmänna motionsrätten och återkomma medförslag till ändring. Motionärerna anseratt såväl demokratiska som arbetsmässigaskäl talar för att en ny och mindrerestriktiv ordning bör införas. Denallmänna motionstiden bör enligtmotionärerna utökas till att omfattanågon eller några ytterligare perioderutöver den som gäller.I motion 1996/97:K324 av GudrunLindvall m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande om att allmännamotionstiden bör skiljas frånmotionstiden för budgetpropositionen ochförläggas till annan tid, förslagsvisjanuari.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet behandlade senast frågan omtiden för motionsrätt i sitt avriksdagen godkända betänkande1995/96:KU22. Utskottet ansåg därvid attdet i samband med den nya ordningen förbudgetprövningen kunde vara naturligtatt vissa förändringar beträffandemotionsverksamheten övervägdes och attdet kunde finnas skäl att på siktöverväga vissa förändringar imotionsrätten. Med hänsyn tillbudgetpropositionens centrala roll iriksdagsarbetet fanns det emellertidanledning att avvakta utfallet av dennya ordningen . Deföreliggande motionerna om utvidgning avallmänna motionstiden avstyrktes.Utskottets bedömningFrågan om utvidgade möjligheter attväcka motioner i allmänna ämnen haraktualiserats motionsledes under långtid. Nuvarande bundenhet till en korthektisk tid, som också utgör motionstidför de förslag som regeringen läggerfram i budgetpropositionen, innebär riskför att motioner utformas under storstress. Vidgade möjligheter att väckamotioner skulle kunna innebära attstörre omsorg kunde läggas ned på varjemotion. Ledamöterna skulle inte kännasig tvingade att motionera i ett ämne,främst av det skälet att nästa allmännamotionstid ligger långt fram i tiden ochde därför måste passa på . Det ärdärför möjligt att det sammanlagdaantalet motioner som väcks under ettriksmöte skulle minska. En oinskränkträtt att under ett motionera ialla ämnen kan dock också utnyttjas påett sätt som försvårar en effektivärendebehandling och gör att framförallt utskotten får ägnaoproportionerligt mycket tid åt atthantera enskilda motioner. Systemet meden fast allmän motionstid underlättarför utskotten att överblicka och planerakommande arbete.Vid sin senaste behandling av fråganansåg utskottet att det i samband medden nya ordningen för budgetprövningenkunde vara naturligt att vissaförändringar beträffandemotionsverksamheten övervägdes och attdet kunde finnas skäl att på siktöverväga vissa förändringar imotionsrätten. Med hänsyn tillbudgetpropositionens centrala roll iriksdagsarbetet fanns det emellertidanledning att avvakta utfallet av dennya ordningen under en viss tid.Utskottet anser att detta uttalandealltjämt äger giltighet och anser attfrågan bör tas upp när erfarenheterna avden nya budgetprövningen föreligger. Meddet anförda avstyrker utskottetmotionerna /97:K304, 1996/97:K305,1996/97:K319, 1996/97:K324 och1996/97:K327.Utskottens beredningsområden m.m.Gällande ordningFörutom vissa speciella uppgifter somkonstitutionsutskottet ochfinansutskottet har enligtregeringsformen regleras utskottensuppgifter i riksdagsordningen.I huvudbestämmelser anges vissasärskilda uppgifter förkonstitutionsutskottet, finansutskottetoch skatteutskottet.