bet · GK01AU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Att utveckla praktiksystemetytterligare och att få till stånd enlärlingsutbildning ute på företagen ärenligt motionen ett sätt att garanteraungdomar arbetsmöjligheter och framtidaanställning, (yrk. 2).Utskottets övervägandenArbetsmarknadsutskottet konstaterar attfrågan om lärlingssystem haraktualiserats inom regeringskanslietgenom att tagit upp frågan i det nyssnämnda betänkandet (SOU 1996:34).Kommittén föreslår ett lärlingssystemsom komplement till den nuvarandearbetsplatsförlagda utbildningen (APU).Utskottet anser inte att ett initiativ ifrågan från sida är påkallatoch kan därför inte ställa sig bakommotionerna A277 och A297 i berördadelar. Utskottet återkommer tillyrkandena nedan i avsnittet Anslag påutgiftsområde 14.Nya former av sysselsättning åtarbetslösaMotionerI ett flertal motioner har olika förslagpå nya former av sysselsättning åtarbetslösa framförts.Moderata samlingspartiet föreslår imotionen A277 (yrk. 16) att det införsett program för äldre arbetslösa sominnebär att företag får återbäring påarbetsgivaravgifterna när deanställer äldre arbetskraft.Miljöpartiet behandlar i motion Kr4(yrk. 16) kulturarbetarnas behov avekonomisk trygghet. Miljöpartietföreslår att det införs ett generelltkonstnärstillägg för professionellakulturutövare inom litteratur, film,musik, scen- och bildkonst. För attfinansiera detta tillägg föreslås attmedel från AMV åtgärdsprogram tas ianspråk. hemställer attdetta stöd skall flyttas frånArbetsmarknadsdepartementet tillKulturdepartementet.Miljöpartiet föreslår i motion A245 attdet införs en ny form av åtgärder förlångtidsarbetslösa. Åtgärderna skallvara utformade i enlighet med den modellsom finns i och som benämns puljejobs .Miljöpartiet tar i motion A216 uppfrågan om arbetsdelning och föreslår attdet genomförs en utredning ommöjligheterna till arbetsdelning enligtden danska s.k. sopåkarmodellen.Karl-Göran Biörsmark (fp) föreslår imotion A229 att det skall vara möjligtatt använda passivaarbetsmarknadsåtgärder såsomarbetslöshetsersättning i störreutsträckning för aktiva insatser. Genomatt tillåta attarbetslöshetsersättningen används somdellön och att arbetsgivaren skjutertill resten för personer som riskeraratt bli arbetslösa ges en möjlighet fördessa personer att behålla sinaarbetsuppgifter till dessarbetssituationen förbättras.Utskottets övervägandenModerata samlingspartiet lade i sambandmed behandlingen avsysselsättningspropositionen fram ettförslag som i princip överensstämmer medmotion A277 i berörd del.Vid utskottetsbehandling av motionen avstyrktesförslaget med motiveringen att det hadevissa likheter med rekryteringsstödetoch att det inte fanns skäl attytterligare utöka åtgärdsarsenalen.Utskottet är av samma uppfattning i dagoch biträder inte förslaget.Även förslag omarbetsdelning har behandlats avutskottet i samband med utskottetsbehandling avsysselsättningspropositionen. Utskottetavstyrkte i det sammanhanget förslagetoch påtalade att införandet av en sådanmodell skulle leda till endelfinansiering av verksamheten.Samma synsätt kan läggas på Karl-GöranBiörsmarks förslag om att användaarbetslöshetsersättning somlöneutfyllnad. Enligt utskottets meningbör motionerna A216 och A229 avstyrkas.Utskottet anser inte heller att dearbetsmarknadspolitiska medlen skall,som föreslås i motion Kr4, användas tillatt införa ett generelltkonstnärstillägg. En sådan ordningskulle innebära att åtgärdsmedlen komatt bli en form av kulturstöd, vilket deinte är avsedda att vara.Utskottet återkommer till alla de nuberörda yrkandena nedan i avsnittetAnslag på utgiftsområde 14.Utskottet övergår härefter till attbehandla förslag ominförandet av en ny form av åtgärder förlångtidsarbetslösa enligt dansk modell,s.k. Puljejob är arbeten somerbjuds personer som har varitarbetslösa . Dessa arbetenfinns inom vissa områden såsom miljö,natur, kultur, energi, kollektivtrafik,bostäder, utbildning, arbetsmarknad samthälso- och sjukvård. Ersättningen förpersoner som är sysselsatta i puljejobmotsvarar full dagpenning. Ett puljejobkan vara upp till . Det finns tvåsyften med åtgärden dels att aktiveralångtidsarbetslösa, dels att höjaservicenivån i den offentliga sektorn.Enligt utskottets mening är det viktigtatt långtidsarbetslösa aktiveras och attde kan erhålla en meningsfullsysselsättning. Som framgår avbeskrivningen påminner puljejob om dennyligen införda åtgärden offentligaarbetena för äldre arbetslösa (OTA).Därför är det inte meningsfullt att förde äldre långtidsarbetslösa införaytterligare en åtgärd. För övrigalångtidsarbetslösa är det viktigare attförsöka att aktivera dem i åtgärder somkan leda till en återgång till ettordinarie arbete. Dearbetsmarknadspolitiska åtgärder som förnärvarande finns är enligt utskottetsmening tillräckliga. Utskottet biträderdärför inte motion A245 och återkommernedan i avsnittet Anslag på tgiftsområde14.Medelsanvisningen på anslaget A 2.Arbetsmarknadspolitiska åtgärderMotionerModerata samlingspartiet förordar imotion A304 (yrk. 5) en omfattandereformering av arbetsmarknadspolitikensom tillsammans med de åtgärder förstimulans åt företag ochkunskapsutveckling skall öka dearbetslösas möjligheter att återkommatill arbeslivet. De föreslagnaförändringarna avarbetsmarknadsutbildningen innebär enbesparing med . Genomatt inte införa åtgärden offentligatillfälliga arbeten för äldre arbetslösa(OTA) sparas . Dessanettobesparingar innebär enligt Moderatasamlingspartiet att anslaget bör fastställas till 24252 000 kr.Folkpartiet förordar i motion A221(yrk. 20 delvis) att den traditionellaarbetsmarknadspolitiken bör genomförasmed något mindre resurser. Detta kanåstadkommas genom en förändradarbetsmarknadspolitik som leder tillfler arbeten så att behovet avarbetsmarknadspolitiska åtgärderminskar. Den förändradearbetsmarknadspolitiken bör vara såinriktad att den underlättar för nyaföretag att snabbt rekryteraarbetskraft. Besparingar kan även uppnåsgenom en kraftfull decentralisering ochavbyråkratisering av upphandlingen av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna samten strävan att där det är möjligt ochlämpligt välja billigare åtgärderframför dyrare. beräknar attdessa förändringar kan leda till enbesparing med 5 800 miljoner kronor.Folkpartiet vill att av de föreslagnaminskningarna skall 50 miljoner kronortillföras anslaget B 5. Bidrag tillSamhall AB.Vänsterpartiet föreslår i motion A305(yrk. 10) att för budgetåret1997 under anslaget A 2. anvisarytterligare utövervad regeringen föreslagit.Vänsterpartiet föreslår ett riktad stödtill kompetensutveckling för kvinnor somhar drabbats avstrukturrationaliseringar. Omfattningenav denna satsning är 1 miljard kronor.Vidare föreslås volymhöjningar ochetgärdsförstärkningar av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna i enomfattning som motsvarar 2 miljarderkronor.Miljöpartiet föreslår i motion A274(yrk. 3 delvis) att under anslaget anvisar24 . Vidare beräknarMiljöpartiet anslaget för åren 1998 och1999 till 18 819 miljoner kronorrespektive (yrk.4 delvis). Partiet gör gällande attanslagsförbrukningen för dearbetsmarknadspolitiska åtgärdernaminskas av två skäl. För det förstainnebär partiets förslag om sänktarbetstid att arbetslösheten minskar.För det andra innebär partiets förslagtill ökade ekonomiska ramar förkommunsektorn att arbetslöshetenminskar.Kristdemokraterna föreslår i motion A297(yrk. 16 delvis) att under anslaget reducerardet föreslagna anslaget med3 . Kristdemokraternaanser att det är oklart om regeringenhar räknat med det s.k. startbidrageteller pendlingsstödet. EnligtKristdemokraterna bör dessa stöd tasbort, vilket skulle innebära enbesparing med i vart fall 220 miljonerkronor (yrk. Till detta kommer attendast 15 ungdomar har erhållit s.k. , vilket motsvarar enbesparing med 110 miljoner kronor.Övriga besparingar uppnås genom detillväxtförslag som partiet har lämnatoch som innebär en ökad sysselsättning.Utskottets övervägandenUtskottet har inhämtat frånArbetsmarknadsdepartementet attkostnaderna för starthjälp ochpendlingsstöd finansieras över A 2.-anslaget. Utskottet kan inte godtaKristdemokraternas förslag om att slopastarthjälpen och pendlingsstödet.Riksdagen har i samband med behandlingenav statsbudgetens ramar beslutat attjustera upp ramen för utgiftsområdet 13och 14 (bet.1996/97:FiU1, yttr. AU2y)med sammanlagt . Avhöjningen bör enligt riksdagsbeslutet231 hänföra sig tillutgiftsområde 14 Arbetsmarknad ocharbetsliv. Beloppet hänför sig i alltväsentligt till anslaget A 2.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Skälet till kostnadsökningarna på A 2.-anslaget är att beslutat attde förändringar som tidigarebeslutat om i samband med behandlingenav regeringens proposition 222 Vissaåtgärder för att halvera arbetslöshetentill , rörande ersättningen vidarbetslöshet, inte skall träda i kraftden 1 januari 1997.En stor del av av kostnaderna för dearbetsmarknadspolitiska åtgärdernahänför sig till det kontanta stöd somden enskilde erhåller när han eller hondeltar i en åtgärd, vilket i sin turpåverkas av regelverket förarbeslöshetsersättningen.Utskottet anser att beloppet om 231miljoner kronor skall tillföras det nubehandlade anslaget.Utskottet kommer i ett följande avsnittatt förorda att anslaget B 5. skall höjas med 75miljoner kronor för att förhindrauppsägningar av arbetshandikappade frånSamhall. Utskottet föreslår därvid attmedlen omfördelas från det nu behandladeanslaget A 2. Ett belopp om 75 miljonerkronor skall således minska det nubehandlade anslaget.Utskottet ställer sig med de nuredovisade förändringarna avpropositionens förslag till anslag bakomregeringens bedömning av medelsbehovetpå A 2.-anslaget. Utskottet anser attmotionärernas förslag i denna del böravstyrkas.Utskottets återkommer tillanslagsfrågan och de nu aktuellamotionerna A304, A221, A274, A297, A305samtliga i berörda delar nedan iavsnittet Anslag på utgiftsområde 14.A 4. Europeiska socialfondenPropositionen1995/ Nytt 593 000 Utgiftspro 36396 ansla 1) gnos 000gdärav 1996 3630001997 Försl 1 981 265ag1998 Beräk 1 902 143nat1999 Beräk 1 999 245nat¹) Beloppen anges i tusental krUnder detta anslag redovisasutbetalningarna från Europeiskasocialfonden som är en av EG:sstrukturfonder. Socialfonden skall bidratill utveckling av mänskliga resurser ivid mening. Den inriktas bl.a. pååtgärder som syftar till att förbättramöjligheterna för arbetslösa att fåarbete, skapa lika förutsättningar påarbetsmarknaden och medverka tillkompetensutveckling. Medlen frånanslaget avser delfinansiering avinsatser inom ramen förstrukturfondsmålen 2, 3, 4, 5b och 6samt ett antal gemenskapsinitiativ.Arbetsmarknadsutskottet biträderregeringens förslag till medelsanvisningunder anslaget. Utskottet återkommertill anslaget nedan i avnittet Anslag påutgiftsområde 14.A 5. Vissa kostnader för avveckling avAMU-gruppen som myndighetPropositionen1994/95 Utgi 166 058 1) Utgiftsp 35ft rognos 0091995/96 Ansl därav 35ag 1 2) 1996 0091997 Förs 14 917lag1998 Berä 9 604knat1999 Berä 7 473knat1) Beloppen anges i tusental kr2) Förslagsanslag om /96AMU-gruppen ombildades till aktiebolagden och ändrade då namn tillAmuGruppen AB. Företaget består av ettmoderbolag och ett antal dotterbolag.Överlåtelsen av verksamheten regleras iett avtal mellan staten och AmuGruppenAB.De utgifter som belastar anslaget äravvecklingen av AmuGruppen AB:s outhyrdalokaler, s.k. överytor. Staten skallenligt avtalet stå för 2/3 avhyreskostnaderna.Regeringen anser att det är av ytterstavikt att fortsätterarbetet med att intensifieraavvecklingen av de övertaliga lokalerna.Detta arbete måste ges en fortsatt högprioritet.I sammanhanget bör nämnas att utskotteti betänkande 1996/97:AU6 behandlarregeringens förslag om kapitaltillskotttill AMU-gruppen AB.Arbetsmarknadsutskottet biträderregeringens förslag till medelsanvisningunder anslaget. Utskottet återkommertill anslaget nedan i avsnittet Anslagpå utgiftsområde 14.Arbetsmarknadspolitisk forskning ochutvecklingProposition 1996/97:5 Forskning ochsamhälleInnan arbetsmarknadsutskottet behandlarbudgetpropositionens anslagsförslagunder avsnittet A 6. Institutet förarbetsmarknadspolitisk utvärdering, tarutskottet upp avsnitt 12 i regeringensforskningspolitiska propositionen1996/97:5 som i den delen haröverlämnats till utskottet. Iproposition 5 återfinns bl.a. förslag omatt inrätta det nya Institutet förarbetsmarknadspolitisk utvärdering.Arbetsmarknadspolitisk forskning(avsnitt 12.2)Regeringen föreslår i proposition(1996/97:5) Forskning och samhälle attett nytt oberoende institut förutvärdering av arbetsmarknadspolitikeninrättas underArbetsmarknadsdepartementet och att EFAdvs. Expertgruppen förarbetsmarknadspolitiska utvärderingaravvecklas . Rådetför arbetslivsforskning föreslås ävenstödja forskning avseendearbetsmarknadspolitiska åtgärder.Expertgruppen förarbetsmarknadspolitiskautvärderingsstudier (EFA)EFA har enligt propositionen som främstauppgift att initiera och biträda vidutvärderingsstudier inomarbetsmarknadspolitikens område, samt setill att resultaten blir tillgängligaoch kända. Forskningsprogrammeninnefattar utvärderingar, effekter ochutfall av såväl enskilda åtgärder ochpolitikområden somarbetsmarknadspolitikens roll i ettstörre sammanhang. EFA:s uppdrag riktarsig främst mot mikroorienteradeutvärderingsstudier medan Humanistiskasamhällsvetenskapliga forskningsrådets() arbetsmarknadsgrupp bedrivermakroorienterade studier och studierkring arbetsmarknadens funktionssätt.Behovet av förnyad organisation avutvärderingUtredningen om forskning och pengar (SOU1996:29) har, enligt propositionen,föreslagit att de medel som EFA,(),() och Rådetför arbetslivsforskning ()disponerar för forskning omarbetsmarknaden läggs samman i ettsektoriellt forskningsråd underarbetsmarknadsdepartementet, samtidigtsom EFA avvecklas.Enligt propositionen har utvecklingenmed ökade resurser tillarbetsmarknadspolitiken, nya och utökadeåtgärder, högre nivåer, medfört atttidigare utvärderingar inte ärtillämpliga. Vidare har kommunerna fåttstörre roll i genomförandet. Sammantagetfinns ett väsentligt ökat behov avutvärderingsstudier och annatunderlagsmaterial inför utformningen avarbetsmarknadspolitiken.Rådet för arbetslivsforskning föreslåsenligt propositionen få ett utvidgatuppdrag att stödja forskning inomarbetslivsforskningens område. Rådetskall således även stödja forskningavseende arbetsmarknadspolitiskaåtgärder.Allmänna riktlinjer förforskningspolitikenI ett avsnitt 3.4 Mål för forskningenoch riktlinjer för forskningspolitiken iproposition 5 lämnas bl.a. förslag tillallmänna riktlinjer förforskningspolitiken. Här sägs bl.a. attjämställdheten inom forskningen skallöka liksom forskning med ettgenusperspektiv. Litet längre fram iavsnittet konkretiseras det allmännamålet något. Här sägs bl.a. att enriktlinje för forskningspolitiken måstevara att verka för att samtliga nivåer iforskningssystemet arbetar systematisktmed konkreta insatser för att uppnåjämställdhet mellan kvinnor och män. Detär även angeläget att ettgenusperspektiv i ökad utsträckninginförs i forskningen. Ett sådantperspektiv öppnar möjligheter att skapany kunskap - kunskap som annars saknarförutsättningar att kunna genereras. Detär också viktigt för vetenskapenssamhällsrelevans. Detta gäller såvälnaturvetenskaplig, teknisk och medicinskforskning som inom kulturvetenskaperna .MotionerModerata samlingspartiet framhåller imotion A277 att en kontinuerligutvärdering av dearbetsmarknadsrelaterade problemen är avstor betydelse förarbetsmarknadspolitikens träffsäkerhet.Utvärdering har förekommit ibegränsad utsträckning och då främst avAMS och EFA. Med anledning av förslagetom att ersätta EFA med ett institut förarbetsmarknadspolitisk utvärderingknutet till Arbetsmarknadsdepartementetbetonar partiet vikten av att forsknings-och utvärderingsverksamhet sker heltoberoende av ansvariga departement ochmyndigheter. Det föreslagna institutetbör ges en helt fri ställning ellerinordnas i ett universitet (yrk. 21).I motion Ub411 föreslår Moderatasamlingspartiet att skallavslå förslaget när det gällerinriktningen avseende Rådet förarbetslivsforsknings stöd tillarbetsmarknadspolitisk forskning (yrk.9).Vänsterpartiet anser i motion Ub7 attsom komplement till AMS och den friaakademiska forskningen där kontinuitetsaknas bör ett oberoende institut förutvärdering av arbetsmarknadspolitikenprövas. Det är viktigt att institutetfår tillgång till en forskningsenhet såatt metodutveckling ochforskningsresultat kvalitetssäkras ochhåller vetenskapligt god nivå. Partiettolkar uttrycket oberoende institut som att verksamheten garanterasoberoende och integritet när det gälleratt genomföra sitt uppdrag, även om detinte är administrativt fristående utanläggs under Arbetsmarknadsdepartementet.En politiskt styrd utvärdering skullevara förödande för trovärdigheten ochäven försvåra en kompetent rekrytering.I motionen noteras att en referensgruppmöjliggör parternas medverkan vilket ärviktigt för bedömning av relevans ochför att ge spridning åtforskningsresultaten. Motionärernaförutsätter att även AMS finnsrepresenterad i verksamheten (yrk. 7).Kristdemokraterna avvisar i motion A297förslaget om att inrätta Institutet förarbetsmarknadspolitisk utvärdering (yrk.13, 16 delvis). Partiets uppfattning äratt det är bättre att man lägger ututvärderings- och forskningsuppdrag påfristående organisationer, myndigheteroch universitet.Utskottets övervägandenArbetsmarknadsutskottet delarpropositionens uppfattning attsituationen på dagens arbetsmarknadställer ökade krav påutvärderingsstudier och annatunderlagsmaterial för att förbättraeffektiviteten iarbetsmarknadspolitiken. Det torde interåda några delade meningar om dettabehov. Såvitt utskottet tolkar de väcktamotionerna finns en betydande politiskenighet också om åtgärden att inrättadet nya institutet. EndastKristdemokraterna yrkar avslag påförslaget. Förslaget om att det nyaoberoende institutet skall inrättasunder hardäremot väckt negativa reaktioner.Utskottet anser att det är viktigt attden verksamhet institutet kommer attbedriva kan komma till praktisk nytta idet arbetsmarknadspolitiska arbetet.Verksamheten bör därför präglas avkontinuitet, dvs. utvärderingen skallske löpande och vara aktuell. Från ensådan utgångspunkt kan utskottet sefördelar med att institutet inteinordnas i den akademiska forskningenutan administrativt knyts tillArbetsmarknadsdepartementet. Utskottetutgår från att institutet även med denföreslagna placeringen kan garanterasoberoende när det gäller att utföra sittuppdrag. Något annat vore oacceptabelt.Inom AMS finns stor sakkunskap pådetaljnivå om bl.a. dearbetsmarknadspolitiska regelsystemen,och utskottet räknar med att densakkunskapen kommer att tas tillvaraantingen i institutets referensgruppeller på annat sätt i verksamheten.Något särskilt uttalande från riksdagenom detta krävs knappast.Utskottet anser med hänvisning till detsagda att bör godkänna att detfr.o.m. inrättas ettnytt oberoende arbetsmarknadspolitiken somEFA avvecklas . Utskottetavstyrker bifall till motionerna A277 iberörd del. Motion Ub7 i berörd delavstyrks också i den mån motionen intekan anses tillgodosedd med vad utskottetanfört. Utskottet biträder inte hellermotion A297 i här berörda delar.Utskottet återkommer till motion A297 ihär berörda delar nedan i avsnittetAnslag på utgiftsområde 14.Utskottet anser slutligen att riksdagenskall godkänna att i sin verksamhetäven skall stödja forskning avseendearbetsmarknadspolitiska åtgärder. MotionUb411 i berörd del avstyrksföljaktligen.Forskning och utveckling påarbetslivsområdet (avsnitt 12.3)PropositionenRegeringens bedömning såvitt anges iproposition 5 under ifrågavarandeavsnitt är att de arbetsorganisatoriskafrågorna har stor betydelse för attfrämja framtidasysselsättningsutveckling och en godarbetsmiljö. Forsknings- ochutvecklingsmyndigheterna inomarbetslivsområdet bör därför, sägs ipropositionen, inom sina respektiveansvarsområden särskilt prioritera dessafrågor. Stöd till arbetsplatsanknutetförändrings- och utvecklingsarbete isamverkan med företag och den offentligasektorn samt effektiva former förerfarenhetsutbyte och kunskapsspridningmellan forskning och arbetsliv bör gessärskild uppmärksamhet. Frågor som berörindividens villkor och arbetsmarknadensfunktionssätt är, enligt propositionen,vidare viktiga områden förarbetslivsforskningen och bör belysas urett brett perspektiv.Ett viktigt område förarbetslivsforskningen är enligtregeringens bedömning kvinnors villkor iarbetslivet. I enlighet med vad som sägsi avsnitt 3.7 bör genusperspektivetbeaktas inom samtliga forsknings- ochutvecklingsområden.MotionerVänsterpartiet föreslår i motion A305att arbetslivsforskningens inriktningkompletteras i enlighet med desynpunkter som partiet lämnat i motionUb7 till forskningspropositionen, (yrk.19).I motion Ub7 (yrk. 8) framhållerVänsterpartiet beträffandearbetsmarknadsforskningen (prop. avsnitt12.3) sammanfattningsvis att mycket avvad som sägs i propositionen är viktigtoch relevant, inte minst när det gällerköns- och genusperspektivet, men detborde kompletteras och konkretiseras.Arbetslivets demokratiproblem bör enligtmotionen utgöra ett prioriterat område.Ett betydelsefullt forskningstema börvidare vara arbetsgivarens sociala ochfinansiella ansvar i ett föränderligtarbetsliv. Det rör sig om kostnadsansvarbeträffande rehabilitering avarbetsskadade och tillskapande avanpassade arbetsplatser för personer medfunktionshinder, inrättande avpraktikplatser för nytillträdande påarbetsmarknaden t.ex. ungdomar ochinvandrare, och nya system förkompetensutveckling i arbetslivet. Föratt åstadkomma en välbehövligarbetsorganisatorisk utveckling och föratt få ett jämlikt och jämställtarbetsliv behövs forskning som syftartill att ta fram könsneutralaarbetsvärderingar. Forskning kringarbetstidsfrågan bör enligt motionenslutligen pekas ut som etthögprioriterat område.Utskottets övervägandenArbetsmarknadsutskottet konstaterar attregeringen i proposition nr en redovisning av sinbedömning av vad forsknings- ochutvecklingsmyndigheterna påarbetslivsområdet skall prioritera.I inledande avsnitt i proposition 5föreslås mål och riktlinjer förforskningspolitiken i stort somriksdagen föreslås godkänna. Härskisseras allmänna riktlinjer förforskningspolitiken. Det sägs bl.a. attjämställdheten inom forskningen skallöka liksom forskning med ettgenusperspektiv. Utbildningsutskottetbereder de nu nämnda delarna avpropositionen.De forskningsområden som Vänsterpartieti motion A305 föreslår kom-plettera detpropositionen tar upp, framstår i höggrad som väsentliga. Utskottet utgårfrån att de forskningsteman motionenberör ryms inom det uppdrag som gällerför bl.a. den sektorsbedrivnaarbetslivsforskningen. Utskottet finnerinte skäl att föreslå etttillkännagivande i frågan och avstyrkerbifall till motionerna A305 och Ub7 imotsvarande delar.A 6. Institutet förarbetsmarknadspolitisk utvärderingPropositionen1997 1) Förslag 8 0832)1998 Beräkna 8 083t1999 Beräkna 8 083t1) Nytt anslag fr.o.m. budgetåret 19972) Beloppen anges i tusental krFinansieringen av ett nytt institut skergenom neddragning av anslagenRegeringskansliet m.m. och Forskning ochutveckling inom arbetslivsområdet.Regeringen avser återkomma under 1997med förslag om en långsiktigfinansiering av institutet.Institutet skall huvudsakligen initieraoch genomföra kvalificerade oberoendeutvärderingar av arbetsmarknadspolitisktmotiverade insatser inom Arbetsmarknads-, Utbildnings- och andra departementsverksamhetsområden.