bet · GK01FiU1 · 1996-11-14 00:00:00 — () föreslår i motion Sk349att reglerna för fastighetstaxeringshöjning tillföljd av energisparinvesteringar ses över.Margareta E () föreslår i motion Fi415yrkande 3 att fastighetstaxeringen i fortsättningenskall baseras på boytan.Slutligen läggs i ytterligare ett antal motionerfrån allmänna motionstiden fram utredningsförslag somavser fastighetsbeskattningen.Enligt motion Fi402 (kd) bör en utredning tillsättasför att lösa den situation för fastboende iskärgårdsområden som fastighetsskatten kan innebära.En lösning som härvid bör prövas anges vara den s.k.Bornholmsmodellen, som innebär att den som bor ihuset mer än får lägre skatt. Även imotion A427 (kd) yrkande 3 föreslås att särskild vikti utredningsarbetet läggs på de orimliga effekternaför skärgårdsbefolkningen.En skyndsam översyn av fastighetsbeskattningen ochrealisationsvinstbeskattningen bör enligt motionFi409 (s) genomföras. Enligt motionen bör översynenbl.a. avse förhållandet mellan beskattningen underinnehavstiden och den vid avyttringen av enfastighet.Vad gäller förslagen om en översyn avfastighetstaxeringen och fortsatt utredningsarbetem.m. anför bostadsutskottet i sitt yttrande (BoU1y)följande:Mot bakgrund av de delvis nya reglerna förfastighetstaxeringen uttalar regeringen ipropositionen att en utvärdering av allmännafastighetstaxering bör komma till stånd. Utskottetdelar denna uppfattning. Inte minst frånbostadspolitiska utgångspunkter framstår det somnaturligt att en allsidig utvärdering snarastgenomförs för att i olika avseenden kontrollerataxeringsutfallet. Frågor som härvid bör aktualiserasär enligt utskottets mening relationen mellan åsatttaxeringsvärde och marknadsvärde liksom effekterna avden föreslagna reduktionen av fastighetsskatten ivissa fall. Det har i olika sammanhang hävdats att demetoder som används för att få frammarknadsvärdet inte fullt ut fungerar som avsett. Enförutsättning för att fastighetstaxeringen skalluppfattas som rättvis är naturligtvis att den korrektoch på ett så noggrant sätt som möjligt förmåråterspegla fastighetsvärdet.Vidare förordar bostadsutskottet att en översyninnefattar överväganden om hur lokala förutsättningarfortsättningsvis skall beaktas, hur särregler kanundvikas, hur fastighetsskatten kan ges enskatteteknisk utformning som står i samklang medandra bostadspolitiska mål samt hur fastighetsskattenskall utformas för att inte hindra angelägna energi-och miljöåtgärder. Den nu förordade översynen avfastighetsbeskattningen bör enligt bostadsutskottetske skyndsamt och i sådana former att ett förslag ifrågan kan föreläggas i sådan tid attnödvändiga förändringar kan träda i kraft redanfr.o.m. taxeringsåret 1998.Avvikande meningar har avgivits av företrädare förModerata samlingspartiet och de gröna.Särskilda yttranden har fogats vid yttrandet frånFolkpartiet liberalerna och , som anser att de grundläggandeprinciperna för fastighetsbeskattningen bör liggafast, tillstyrker propositionen i sitt yttrande(SkU1y) och anser därutöver att man nu bör göra engenomgripande analys av hur systemet har fungerat ochgå igenom samtliga de faktorer som har inflytande påvärderingen i syfte att möjliggöra en så korrektbedömning som möjligt. Det är angeläget att man viden översyn bedömer om organisationen kanförbättras genom en lokal anknytning och ett ökatlekmannainflytande. Enligt vad skatteutskottet harinhämtat kommer den tekniska översyn som skallgenomföras att få denna inriktning. Skatteutskottetutgår från att de synpunkter som motionärerna haranlagt på dessa frågor kommer att beaktas iutredningsarbetet, utan några närmareställningstaganden från sida. Den nuförordade översynen av fastighetsskatten bör skeskyndsamt och i sådana former att den gerförutsättningar för att ett förslag i frågan kanföreläggas i sådan tid att förändringar kanträda i kraft redan fr.o.m. taxeringsåret 1998.Fastighetsskattens framtida utformning tas upp i deavvikande meningarna om fastighetsskatten frånföreträdare för Moderata samlingspartiet, Folkpartietliberalerna, , de grönaoch instämmer i skatteutskottets yttrandeatt det krävs en översyn av fastighetsskatten, ochatt den bör genomföras skyndsamt. Översynen bör haden inriktning som skatteutskottet anger. Detta börriksdagen med anledning av motionerna Fi1 (v) yrkande2, Fi2 (c), Fi5(c), Fi7 (c), Fi403 (s), Fi405 (fp)yrkande 3, Sk329 (fp), Sk330 (s), Sk331 (c), Sk346(m), Sk347 (m) yrkande 1, Sk349 (c), Sk366 (c) ochSk367 (c) som sin mening ge reger- ingen till känna.Motionerna i följande tabell avstyrks.----------------------------------------------------Motion Motionärer Yrkanden----------------------------------------------------Fi1 av Per m.fl. (v) 1----------------------------------------------------Fi3 av m.fl. 1(kd)----------------------------------------------------Fi4 av m.fl. (m) 7, 8----------------------------------------------------Fi8 av () 1----------------------------------------------------Fi401 av () i dennadel----------------------------------------------------Fi402 av Skånberg (kd)----------------------------------------------------Fi404 av ()----------------------------------------------------Fi405 av () 1, 2----------------------------------------------------Fi407 av m.fl. (m) 13, 14----------------------------------------------------Fi409 av ()----------------------------------------------------Fi415 av () 2, 3----------------------------------------------------Fi420 av m.fl. 16, 19(mp)----------------------------------------------------Sk370 av m.fl. (v) 22-24, 26----------------------------------------------------Sk371 av m.fl. (kd) 26----------------------------------------------------L713 av m.fl. (mp) 23----------------------------------------------------A425 av och 3Inger ()----------------------------------------------------A427 av och 3Pålsson (kd)----------------------------------------------------A433 av m.fl. (fp) 5.----------------------------------------------------Bo201 av m.fl. (m) 5----------------------------------------------------1994/95:Bo519av Per m.fl. (mp) 3----------------------------------------------------Fastighetsskatt för mark som innehas med tomträttI motion Sk348 av () yrkas attfastighetsskatt för mark som innehas med tomträttskall erläggas av kommunen, dvs fastighetsägaren, ochinte av tomträttshavaren.Enligt skatteutskottets mening (SkU1y) finns det inteskäl för att ändra den nuvarande ordningen. Det börframhållas att detta knappast kan ha någon ekonomiskbetydelse för tomträttshavaren, eftersom enomläggning av betalningsansvaret torde komma attmedföra en motsvarande höjning av tomträttsavgälden.Med det anförda avstyrker skatteutskottet motionen.Finansutskottet avstyrker motion Sk348 (kd) med sammamotivering som skatteutskottet.Fastighetsskatt på industrifastigheterI motionerna Fi419 (fp) yrkande 8 och N255 (fp) yrkande 7 yrkasatt fastighetsskatten på industribyggnader skallavskaffas.I sitt yttrande (SkU1y) erinrar skatteutskottet omatt en fastighetsskatt på industrifastigheter med0,av taxeringsvärdet infördes som ett led ifinansieringen av EU-medlemskapet (prop. 1994/95:203,bet. Skatten är avdragsgill inäringsverksamheten. Enligt skatteutskottets meningbör principerna för EU-finansiering inte omprövas ,och skatteutskottet avstyrker därför dessamotionsyrkanden.Finansutskottet återkommer i avsnittetFinansutskottets sammanfattande bedömning avbudgetförslagen för och redovisar sinaöverväganden och sitt ställningstagande.Arealskatt på jordbruksfastigheterFolkpartiet liberalerna redovisar i sitt alternativ tillinkomstberäkning i motion Fi211 ett förslag tillarealskatt på jordbruksfastigheter. Arealskattenskall vara riktad mot jordbrukare som erhåller bidragfrån EU och beräknas medföra ökade statsinkomster om600 (yrkande 5 i denna del).Finansutskottet återkommer i avsnittetFinansutskottets sammanfattande bedömning avbudgetförslagen för och redovisar sinaöverväganden och sitt ställningstagande.Skatt på varor och tjänsterFastighetsskatt på elproduktionsenheter och skatt påviss elektrisk kraft (budgetpropositionen)I budgetpropositionen (finansplanen, avsnitt 7.3) föreslårregeringen att skatten på elektrisk kraft somproduceras i äldre vattenkraftverk omvandlas till enfastighetsskatt. Fastighetsskatten skall vara baseradpå markvärdet. Fastighetsskatt skall tas ut med3,av markvärdet på elproduktionsenheter medvattenkraftverk, (inklusive andel iregleringsanläggning), taxeringsenhet med outbyggtvattenfall som får byggas ut enligt verkställbartbeslut samt taxeringsenhet vars huvudsakliga värdeutgörs av andels- eller ersättningskraft.Regeringen anför att beskattningen av vattenkraftenmotiverats bl.a. med behovet av att förhindra enalltför snabb prisutveckling vid försäljning av äldrevattenkraftstillgångar. Prisstegringarna hängersamman med att tillgången på vattenkraft ärbegränsad. Vattenkraftsskatten har enligt regeringenbrister. Anläggningarna förändras gradvis genomnyinstallationer. Härigenom kommer allt fleranläggningar att omklassificeras åldersmässigt. Dennaomständighet och det faktum att skatten är fastställdtill ett visst krontal gör att den realt setturholkas med en sjunkande beskattning avkraftföretagen som följd. Vattenkraftsskatten harvarit föremål för en översyn av utredningen omkraftföretagens vinster (SOU 1991:8 ). Utredningen konstaterar att skattenbör ha en utformning som påverkar produktions- ochinvesteringsbeslut så litet som möjligt. Regeringendelar också utredningens bedömning att det finnsgrund för påståendet att nuvarande beskattningsmodellinnebär risk för ineffektivitet i utnyttjandet avlandets vattenkrafttillgångar. Särskilt stor ärrisken för att handeln med el inom påverkas.Det finns därför starka skäl att ändrabeskattningsmodellen så att den blir mer generell.Den slopade skatten på vattenkraftsel innebär attinkomsterna på statsbudgeten minskar med 2,06miljarder kronor. Den nya fastighetsskatten innebärinkomster på . Denvaraktiga effekten på de offentliga finanserna ärneutral.Effekterna av omläggningen redovisas dels i tabelleni avsnittet om fastighetsskatten ovan, dels itabellen i avsnittet om energiskatter nedan.I motion Fi419 (fp) anför motionärerna attregeringens förslag om höjda energiskatter kanaccepteras endast under förutsättning att enmotsvarande sänkning av arbetsgivaravgifternagenomförs. De hemställer att regeringens förslag iannat fall bör avslås (yrkande 13 i denna del).I motion Fi420 (mp) föreslår motionärerna attfastighetsskatten bestäms till avtaxeringsvärdet (yrkande 20). Härigenom inkluderasenligt motionärerna den av beslutadehöjningen av vattenkraftsskatten den 1 juli 1997.Vidare bör enligt motionärerna fastighetsskatt inteutgå på fastighet med outbyggt . En sådanskatt skulle kunna stimulera en utbyggnad som i vissafall kan ha negativa miljömässiga konsekvenser(yrkande 21).Skatteutskottet påpekar i sitt yttrande (SkU1y) attomläggningen av beskattningen av elproduktionsenheterhar en i det närmaste budgetneutral utformning. Ettavslag på förslaget ger därför inte någon möjlighettill sänkta arbetsgivaravgifter. Motivet för om-läggningen är således inte finansiellt utan en önskanatt få till stånd en mer ändamålsenlig och urekonomisk synpunkt bättre beskattningsteknik. Någraegentliga invändningar mot denna grundtanke har interests i ärendet.När det gäller yrkandet om ett undantag förfastigheter som ännu inte bebyggts med ettvattenkraftverk men där ett verkställbart beslutföreligger anser skatteutskottet att syftet med enbeskattning av elproduktionsenheternas markvärde äratt träffa det mervärde som uppkommer på grund av denbegränsade tillgången på fastigheter som kan användassom elproduktionsenheter. Några problem av den typmotionärerna befarar bör inte uppstå.Vattendomstolens prövning av ansökningar om tillståndatt bygga vattenkraftverk omfattar även miljöfrågor.Med det anförda tillstyrker skatteutskottetregeringens förslag om en omläggning av beskattningenav elproduktionsenheter och avstyrker de nu aktuellamotionsyrkandena. liberalernas respektiveMiljöpartiet de grönas företrädare har i avvikandemeningar tillstyrkt sina motionsförslag.Finansutskottet återkommer senare i avsnittetFinansutskottets sammanfattande bedömning avbudgetförslagen för och redovisar sinaöverväganden beträffande beräkningen av inkomsternaoch de därtill hörande förslagen.Energiskatter (budgetpropositionen och proposition29)I budgetpropositionen (finansplanen, avsnitt 7.4) återkommerregeringen till frågan om en höjning avproduktionsskatterna på el . Riksdagenbeslutade om en höjning avproduktionsskatterna på vattenkraftverk ochkärnkraftverk . Skatten på vattenkrafthöjs enligt detta beslut med till perkWh. Skatten på kärnkraft höjs med per kWh till3,per kWh.Regeringen föreslår att dessa höjningar - somfinansierar en kraftfull satsning på utbildning underde kommande åren - ersätts med en höjning avenergiskatten på bränslen och el. Energiskatten påbränslen höjs och skatten på elektrisk kraftmed per kWh.I budgetpropositionen tar regeringen upp den kritiksom riktats mot beslutet att höjaproduktionsskatterna på el och risken för orimligakostnadsökningar för den elintensiva industrin.Regeringen konstaterar att de överväganden somgjordes inför beslutet att höja produktionsskatternaden förutsatte att höjningen i alltväsentligt skulle stanna på de kraftproducerandebolagen som en följd av konkurrensen på området. Dethar dock visat sig att de kraftproducerande bolagenkunnat övervältra den höjning som genomfördes den 1september 1996 på kunderna. Förklaringen är dels attden införda lagstiftningen om en elmarknad ikonkurrens ännu inte har trätt i full funktion, delsatt det förekommer långsiktiga leveransavtal somtillåter ensidiga prisjusteringar. Det är mot dennabakgrund som regeringen föreslår att höjningen avproduktionsskatterna ersätts med höjd energiskatt. Pådetta sätt undviks risken för en utslagning avindustrin.I proposition 29 föreslår regeringen attkoldioxidskatten för industrin och växthusnäringenhöjs. Beträffande hanteringen av denna propositionoch berörda motioner återkommer utskottet senareunder rubriken sammanfattandebedömning av budgetförslagen för .-------------------------------------------------------EnergiskattBelopp kronor-------------------------------------------------------Regeringen52 728300-------------------------------------------------------Höjd energiskatt el och + 480bränsle (BP 96) 000-------------------------------------------------------Höjd koldioxidskatt + 450industrin (P 29) 000-------------------------------------------------------Moderata samlingspartiet-930 000-------------------------------------------------------Nej till höjd energiskatt -480 000(BP 96)-------------------------------------------------------Nej till höjd -450 000koldioxidskatt industrin (P29)-------------------------------------------------------Vänsterpartiet+1 520 000-------------------------------------------------------Nej till höjd energiskatt -480 000(BP 96)-----------------------------------------------------------Höjd elskatt industrin -----------------------------------------------------------Höjd dieselskatt +500 000-----------------------------------------------------------Höjd skatt +300 000mineralolja/smörjmedel-----------------------------------------------------------Höjd bensinskatt +200 000----------------------------------------------------------Miljöpartiet5 020 000----------------------------------------------------------Nej till höjd energiskatt (BP -480 00096)---------------------------------------------------------Koldioxidskatten +4 200000---------------------------------------------------------Energiskatten +2 600000---------------------------------------------------------Vägkostnadsansvar (skatt på -300drivmedel för fordon) 000---------------------------------------------------------Reserv för energiskattenedsättning -1 000000-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Särskild skatt på elektriskkraft från kärnkraftverkBelopp kronor----------------------------------------------------------Regeringen1 354 000----------------------------------------------------------Sänkt skatt på kärnkraftsel - 290 000(BP 96)----------------------------------------------------------Vänsterpartiet+290 000----------------------------------------------------------Nej till sänkt skatt på +290 000kärnkraftsel (BP 96)----------------------------------------------------------Miljöpartiet+700 000----------------------------------------------------------Höjd skatt på kärnkraftsel +700 000----------------------------------------------------------Kristdemokraterna+ 290 000----------------------------------------------------------Nej till sänkt skatt på +290 000kärnkraftsel (BP 96)---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Skatt på viss elektrisk kraftBelopp kronor-----------------------------------------------------------Regeringen151 000-----------------------------------------------------------Slopad skatt vattenkraftsel - 2 060(BP 96)* 000-----------------------------------------------------------Ej höjd skatt vattenkraftsel - 190 000(BP 96)-----------------------------------------------------------Vänsterpartiet+190 000-----------------------------------------------------------Höjd skatt vattenkraftsel (BP +190 00096)-----------------------------------------------------------*) Detta förslag har redovisats i avsnittet om fastighetsskatt påelproduktionsenheter och skatt på viss elektrisk kraft ovan.I motion Fi407 (m) hemställer motionärerna om avslag påförslaget såvitt avser höjning av energiskatten påelkraft och bränslen (yrkande 17). Också i motion Fi203av och () yrkas attriksdagen skall avslå regeringens förslag. Enligtmotionärerna har på energiområdet skatter införts,tagits tillbaka och höjts igen på ett sätt som saknarmotstycke (yrkande 5).I motion Fi419 (fp) framställs ett yrkande om avslagpå regeringens förslag i dess helhet. På samma sätt somi föregående avsnitt (Fastighetsskatt påelproduktionsenheter) förklarar motionärerna att enhöjning av energiskatten endast kan accepteras om denutgör ett inslag i en skatteväxling med sänktaarbetsgivaravgifter. I annat fall bör regeringensförslag avslås (yrkande 13 i denna del).Enligt motionärerna bakom Fi212 (v) börintäktsförstärkningen ligga kvar inom företagssektornmen utformas som en skyldighet för industrin att betalaelskatt på en nivå som motsvarar hälften av hushållenselskatt. För att inte utsätta den elintensiva industrinför svårigheter bör en sådan beskattning enligtmotionärerna kompletteras med en särskild takregel.Motionärerna anser att det är viktigt att i nuvarandeläge prioritera åtgärder som gynnar en efterfrågeökningi samhället. De avslår regeringens förslag och begärett nytt förslag i enlighet med det anförda (yrkandena9-12). Ett motsvarande yrkande framställs i motionSk370 (v) (yrkande 30). I detta sammanhang framhålls imotion Sk370 (v) vidare vikten av att skatten på bensinoch drivmedel höjs i tillräcklig utsträckning.Regeringens förslag innebär en höjning av skatten påbensin med per liter under det attmotionärerna bedömer en höjning på 30öre per liter som nödvändig för att skall klarasitt åtagande att minska utsläppen av koldioxid(yrkande 31). Resultatet av ,och arbetemed dessa frågor bör dock enligt motionärerna avvaktas.Motionärerna yrkar vidare att dieseloljeskatten höjsmed per liter (yrkande 33)och att skatten på mineralolja/smörjmedel den 1 januari1997 höjs med ett belopp som svarar mot en intäkt på300 (yrkande 34).I motion Fi420 (mp) föreslås en höjning av skatternapå energi för en treårsperiod för att på det sättetpåverka konsumtionsmönstret och skapa utrymme för enlångsiktig sänkning av andra skatter. Koldioxidskattenhöjs med per kg , 1998 och1999 (yrkande 23) och energiskatten med motsvarande 1öre per kWh (yrkande 24).Kärnkraftsskatten höjs med per kWh den 1 januari1997, 1998 och 1999 (yrkande 26). Om beslutargenomföra dessa höjningar samt fastställerfastighetsskatten för elproduktionsenheter till 4,1 %kan den planerade höjningen av vattenkraftsskatten ochkärnkraftsskatten slopas (yrkande 27). Regeringensförslag om höjda energiskatter kan således avslås(yrkande 28). Vidare föreslår de gröna imotion Fi213 att medel motsvarande den tidigarebeslutade höjningen av fordonsskatten bör föras övertill den del av beskattningen av bensin och dieseloljasom är avsedd att bekosta vägväsendet. degröna reserverar i sitt förslag förnedsatta energiskatter för energiintensiva företag.Medlen skall kunna användas för undantag ochnedsättningar för de mest utsatta företagen, i de fallskatteomläggningar i utlandet sackar efter allt förlångt (yrkande 4 i denna del).I motion Fi214 (kd) framhålls att beslutet om höjdproduktionsskatt på kärnkraftsel börstå kvar eftersom denna beskattning bidrar till att geen riktig bild av kärnkraftens kostnader (yrkande 8).Motsvarande yrkanden framställs i motion Sk371 (kd)(yrkande 12) och i motion Jo713 av m.fl.(kd) (yrkande 1).I motion Sk609 av och ()anför motionärerna att de höjningar avproduktionsskatten på äldre vattenkraftverk och påkärnkraftverk som fattat beslut ominnebär en kraftig belastning för den elintensivaindustrin och påverkar lönsamheten och planeradeinvesteringar och utbyggnader. Enligt motionärernasmening måste särskilda åtgärder vidtas så att dennaindustri kan behålla sin konkurrenskraft. Regeringenbör skyndsamt utreda hur beskattningen av el kan ändrasså att de elintensiva industrierna kan få möjlighet attfortsätta sin verksamhet. I motion Fi408 av OlleLindström (m) anförs att den svenska industrin inte börha högre energiskatter än sina konkurrenter och attdetta är särskilt betydelsefullt för ochVästerbotten med deras tunga basindustri.Energiskatterna på industriproduktion bör enligt dennemotionär sänkas och helt avvecklas.Skatteutskottet erinrar i sitt yttrande (SkU1y) om redan vid behandlingen av vårens ärende om höjningav produktionsskatterna på elkraft hade anledning attgå in på situationen för den elintensiva industrin ochproblemet med en eventuell övervältring på denna. Påsamma sätt som då måste utgångspunkten för ettställningstagande vara behovet att nå en långsiktigfinansiell balans i statsbudgeten och möjligheterna attinom ramen för denna begränsning få till stånd åtgärdermot arbetslösheten som är positiva och kan bidra tillatt stärka konkurrenskraft och ekonomi.Riksdagen har beslutat om sådana åtgärderpå en rad områden. Huvudvikten ligger påutbildningsområdet och en flerårig satsning på 100 000nya utbildningsplatser som genomförs. Finansieringenav denna satsning sker bl.a. genom den nu diskuteradehöjningen av produktionsskatterna på el.Som skatteutskottet nämnt uppkom redan när dettabeslut togs en fråga om vilken effekt beslutet kunde fåpå den konkurrensutsatta och elintensiva industrin.Från skatteutskottets sida konstaterades då att denavreglerade marknaden på el innebär att priset sättsefter marknadsmässiga förutsättningar och att detdärför inte finns någon automatisk koppling mellanhöjda produktionsskatter och priserna på el. Deuppgifter som ändå lämnats om att en sådan kopplingskulle kunna föreligga var av sådan art attskatteministern bedömde att frågan borde snabbutredasoch ett besked lämnas . Mot dennabakgrund fanns det enligt skatteutskottets bedömningskäl att gå vidare med den föreslagna finansieringen avsatsningen på utbildningsplatser. Den utredning somföretagits visar att en övervältring skett ochregeringen har därför föreslagit att finansieringen idenna del läggs om till energiskatten.Skatteutskottet delar regeringens bedömning när detgäller risken för att den planerade höjningen avproduktionsskatterna skulle få negativa effekter förden elintensiva industrins konkurrenskraft. Somregeringen anför bör dock utvecklingen mot en alltmerkonkurrensutsatt elmarknad kunna medföra attförhållandena ändras.