bet · GJ01UU13 · 1996-03-07 00:00:00 — måste docksubsidiaritetsprincipens betydelse påjämställdhetsområdet markeras.Utskottet noterar medtillfredsställelse den gemensammagrundsynen partierna emellan i frågansom manifesteras i de motioner somväckts.Centerpartiets motion innehåller en raddetaljerade förslag omjämställdhetsarbetets inriktning i EUsom utskottet i de flesta fallsympatiserar med. Några förslag - t.ex.förslaget om positiv särbehandling avkvinnor - är inte okomplicerade ochkräver noggranna överväganden.Frågan om positiv särbehandling, ellerkönskvotering, tas även upp iMiljöpartiets motion.Utskottet erinrar om domi som aktualiserarförutsättningarna för könskvotering ochpositiv särbehandling i EU-länderna.Enligt domen strider nationella reglersom garanterar kvinnor absolut ochovillkorlig företrädesrätt vidtjänstetillsättning mot det ovanredovisade direktivet 76/207 omlikabehandling av kvinnor och män ifråga om anställning, yrkesutbildning,befordran och arbetsvillkor.Enligt utskottets bedömning bör enpositiv särbehandling av icke tvingandeslag kunna godtas som en åtgärd för attfrämja jämställdhetssträvandena.Motion U25 i här aktuell del får anseshuvudsakligen tillgodosedd med vadutskottet anfört. I övrigt bör motionenliksom motion U29 i berörd del inteföranleda någon åtgärd.Moderata samlingspartiet ochFolkpartiet vill vidga inriktningen vidkonferensen till att gälla frågan om ettallmänt diskrimineringsförbud. Utskottetkan i och för sig känna sympati för detankar som förs fram i motionerna menbefarar att jämställdhetsfrågan med ensådan inriktning lätt kommer bort idiskussionen. Utskottet anser att detvid en konferens av aktuellt slag är enfördel att driva frågor som är klartavgränsade till sin omfattning.Diskussionen om ett allmäntdiskrimineringsförbud kan lätt komma attfokuseras på avgränsningen, dvs. fråganom vilka kategorier som skall omfattasoch vilka diskriminerande beteenden somskall omfattas av förbudet.Utskottet är vidare inte övertygat omatt den utvidgning av överstatlighetenpå området som ett allmäntdiskrimineringsförbud skulle innebäraenbart är av godo eftersom det sker påbekostnad av nationellsjälvbestämmanderätt. Ett allmäntdiskrimineringsförbud i fördraginnebär att förbudets omfattningexklusivt avgörs av medallt vad det innebär avsvåröverblickbara konsekvenser.Utskottet anser sammanfattningsvis attjämställdhetsfrågan i sig är så viktigatt den utan att blandas ihop med andravidare frågor skall drivas vidkonferensen. Utskottet avstyrker med detanförda motion U23 i motsvarande del.Utskottet är ense med omambitionen att jämställdhetsarbetet inomEU inte endast skall inriktas påvälutbildade och välavlönade kvinnor.Utskottet kan å andra sidan inte delaVänsterpartiets uppfattning att EMU-processen skulle rasera grunden förjämställdhetsarbetet. Dekonvergenskriterier som åsyftas imotionen är enligt utskottets mening ettuttryck för vad som bör känneteckna ensund och stark ekonomi. uppfattning är en sund ochstark ekonomi snarare en förutsättningän ett hinder för jämställdhetsarbetet.Motion U22 i motsvarande del avstyrksdärmed.Skrivelsen, avsnitt 7.1 SysselsättningHög tillväxt och hög sysselsättning ärcentrala mål för gemenskapen enligtartikel 2 i . måste fråganställas om fördraget i övriga delarbetonar de mål som anges i artikel 2 itillräcklig grad och om fördragettillhandahåller tillräckliga medel föratt uppnå dessa mål.Ett nytt avsnitt omsysselsättningspolitik i fördragetskulle ge frågan en större tyngd i ettmer långsiktigt perspektiv. Avsnittetskulle slå fast gemensamma mål,gemensamma procedurer och ett gemensamtåtagande att följa vissa principer försysselsättningspolitiken.I fördraget bör starkare mekanismerskapas för samordning mellan finans- ocharbetsmarknadsministrarna och ensärskild sysselsättningskommittéupprättas med företrädare påstatssekreterarnivå från Finans- ochArbetsmarknadsdepartementen. En ökadsamordning av den ekonomiska politikenbör eftersträvas för att nå en högre ochjämnare tillväxt och sysselsättning.Inom ramen för den s.k. multilateralaövervakningen finns procedurer förövervakning av medlemsländernasekonomiska politik. Övervakningen avsysselsättningen har emellertid intesamma tyngd och konkretion somövervakningen av andra aspekter av denekonomiska politiken. Ändringar ifördraget bör göras för att stärkaprocedurerna för övervakning avmedlemsländernas och gemenskapensåtgärder för sysselsättningen.MotionerModeraterna i motion U23 (delvis)kritiserar regeringens förslag om ensysselsättningsunion som man inte anserbör fullföljas vid regeringskonferensen.Förslaget är illa underbyggt och harendast presenterats på ettosammanhängande sätt. EU 96-kommitténhar inte fått ett tillräckligt seriöstunderlag för att kunna göra enmeningsfull studie av idén.I motionen sägs att regeringens avsiktmed förslaget torde vara attmedlemsländerna skall samordna sinekonomiska politik för att genom ökadestatsutgifter försöka minskaarbetslösheten. Det finns enligtmotionen en tro inom socialdemokratinatt det var denna politik som som ledde till välståndoch utveckling i bl.a. och atten sådan politik skulle kunnaföras på en gemensam europeisk nivå.Resonemanget bygger enligt motionen påmyter och missuppfattningar. Tanken attföra en s.k. neo-keynesiansk ekonomiskpolitik på EU-nivå möts med stortveksamhet och motstånd från de flestamedlemsländerna.I regeringens skrivelse förringas ellerförtigs det arbete som gjorts sedanlänge i EU för att bringa nedarbetslösheten. omtillväxt, konkurrenskraft och arbeteliksom Essendeklarationen nämns inte.Enligt motionen kommer ett fullföljandeav den inre marknaden och en stabilgemensam valuta i kombination med attmedlemsländerna fullföljer Essen-deklarationens rekommendationer att gede bästa förutsättningarna för att nyariktiga jobb skapas. Arbetet får inteförsinkas genom att regeringskonferensenägnar sig åt frågor om helt nyastrukturer. Att på konferensen ta uppdet illa genomtänkta förslaget om ensysselsättningsunion leder inte framåtoch kan i värsta fall urholkasamarbetet.En gemensam valuta och den däravföljande gemensamma penningpolitikeninnebär betydande fördelar för Sverige.I arbetet med att förenkla ochförtydliga EU:s fördragstexter kan detvara motiverat att tydliggöra deövergripande målen för samarbetet. Imotionen framhålls därvid målet attunderlätta den ekonomiska utvecklingen imedlemsländerna - vilket leder till ökadsysselsättning.Den moderata politiken står enligtmotionen för en strävan till uthålligtlåg arbetslöshet och goda reallöner ikontrast till den socialdemokratiskapolitiken kännetecknad av låga reallöneroch hög arbetslöshet.Centern framhåller i motion U25 att denhöga arbetslösheten tillsammans medhoten mot vår gemensamma miljö ärEuropas värsta gissel. I motionen sägsatt regeringens ambitioner om att införaett nytt avsnitt omsysselsättningspolitik i ärväl värda att pröva. Förslaget fårenligt motionen dock inte bara bli ordutan det är viktigt att samarbetet görsoperativt.Centern stöder regeringens förslag omatt inrätta en procedur för att övervakagenomförda åtgärder för att stimulerasysselsättningen. Partiet anser vidareatt det finns anledning att ökasamordningen mellan finans- ocharbetsmarknadsministrarna exempelvis somregeringen föreslagit genom att upprättaen särskild sysselsättningskommitté.I motionen sägs att rekommendationernai enhetsrapporten och från möte i visar dennödvändiga inriktningen avsysselsättningspolitiken såväl pånationell som europeisk nivå. Härrekommenderas medlemsländerna attprioritera utbildning, flexibelarbetsorganisation och arbetstid,översyn av indirekta arbetskostnader,aktiva åtgärder för sysselsättning istället för passiva åtgärder förarbetslösa, lokalasysselsättningsinitiativ samt högeffektivitetsnivå i trygghetssystemen påett sätt som inte motverkar aktivtarbetssökande.Enligt motionen delar uppfattning i vitboken omtillväxt, konkurrenskraft ochsysselsättning att skatteväxling är ettverksamt medel för att stimulera flerarbeten. En framgångsriksysselsättningspolitik kräver enligtCentern ett företagarvänligt klimat(yrk. 4).Folkpartiet i motion U19 anser attarbetslösheten är det största sociala,ekonomiska och mänskliga problemet iEuropa. Med rätt politik kan Europasländer häva långtids- ochmassarbetslösheten och hävda sig ikonkurrensen med områden med snabbtillväxt i och Nordamerika.Ekonomin är starktinternationaliserad, och isoleradeinsatser från enskilda länder ger intelängre tillräckliga effekter. Samarbetemellan länder ger bättre instrument ochhandlingskraft för att lösa problemenoch utveckla ekonomier mottillväxt och ökad sysselsättning.I motionen understryks att ekonomiskpolitik, sysselsättnings- ocharbetsmarknadspolitik har fått en högreprioritet inom EU och att en gemensamstrategi för tillväxt, jobb, ekonomiskstabilitet och låg inflation harformulerats. Samordnade insatser i frågaom infrastruktur, framför alltinformationsteknologi, miljö och energi,framhålls i motionen som områden där EUhar en viktig roll att spela iansträngningarna att ökasysselsättningen i Europa.I motionen kritiseras regeringensblygsamma ambitioner med det ekonomiskasamarbetet som sägs syfta till att skapaopinion för en arbetsmarknadspolitikenligt svenskt mönster i övrigamedlemsländer. En aktivarbetsmarknadspolitik är i och för sigviktig och kan ge positiva effekter menräcker inte för att långsiktigt lösaEuropas tillväxt- och konkurrensproblem.Det är tydligt att regeringens förordför en s.k. sysselsättningsunion intekan väntas ge några positiva bidrag tillSveriges förmåga till tillväxt.Folkpartiets strategi för ökadsysselsättning utgörs av mer änarbetsmarknadspolitik, och i motionenföreslås ett tillkännagivande tillregeringen om en skatteväxling förjobben och miljön (yrk. Enligtpartiets bedömning kommernettotillskottet av nya arbeten attkomma i den privata tjänstesektorn, därsmåföretagen är starkt dominerande. Enklok strategi för är därför attstimulera till fler arbeten i denprivata tjänstesektorn genom lägrebeskattning av arbete. bördärför verka för att EU ändrarsina regler för mervärdesskatt så attlägre tjänstemoms kan införas i demedlemsländer som så önskar. En positivsärbehandling av tjänstesektorn är ocksåmotiverad ur jämställdhetssynpunkteftersom det i den sektorn finns mångajobb som av tradition främst intresserarkvinnor.Vänsterpartiet delar i motion U22regeringens uppfattning attarbetslösheten är den största politiskautmaningen inom EU och attsysselsättningsfrågan bör ges högstaprioritet vid regeringskonferensen.Partiet anser dock att regeringensstrategi för en s.k.sysselsättningsunion inte är trovärdig.Enligt motionen skall kampen motarbetslösheten ha mellanstatligkaraktär, och det behövs mer avsamarbete för att få ned arbetslösheten.Samarbetet måste dock bygga på en heltannan ekonomisk-politisk grundval än EMU-processens konvergenskriterier och detuppgivna tänkande som dominerar bl.a.EU:s arbetsmarknadspolitik.Regeringens förslag om en samordningmellan arbetsmarknadsministrarnas ochfinansministrarnas åtgärder ochinrättande av en särskildsysselsättningskommitté kan enligtmotionen vara ett steg på vägen.Ambitionsnivån måste enligtVänsterpartiet höjas radikalt. Syftetmed en sysselsättningskommitté bör varaatt utveckla och genomföra en samordnadpolitik mot arbetslösheten och därmedgarantera en uthållig och socialtbalanserad ekonomisk utveckling.Procedurerna för övervakning avmedlemsländernas och gemenskapensåtgärder bör stärkas, och en diskussionbör föras om hur länderna skallfinansiera åtgärder mot arbetslöshetutan att konkurrensförhållandenaförsämras.Enligt motionen är det vidare rimligtatt det politiska samarbetet motarbetslösheten får kvantitativa mål sombör genomföras på tretill (yrk. Målen som kanpreciseras i ett särskilt protokoll kant.ex. vara: en kraftigt förhöjd kvinnligförvärvsfrekvens, en halvering avarbetslösheten, garanteradsysselsättning för ungdomar ,garanterad sysselsättning för ungdomarunder efter hundra dagarsarbetslöshet, minst en praktikant perpåbörjat femtiotal anställda i företagmed minst 25 anställda, bör eftersträvas, arbetsgivareskall avsätta minst pervecka för organiseradkompetensutveckling.Enligt motionen skall slutligen varjemedlemsland garantera alla medborgaretillgång till allmännyttiga tjänster somsjukvård, utbildning, äldre- ochbarnomsorg samt post- och teletjänstertill rimliga kostnader (yrk. 18).Miljöpartiet kritiserar i motion U29regeringen för att automatiskt kopplaihop ekonomisk tillväxt och ökadsysselsättning. Miljöpartietifrågasätter vidare om det innebär någotnytt och leder till låg arbetslöshet attföra in ett nytt avsnitt omsysselsättningspolitiken i fördraget.Sysselsättningsfrågan tas redan upp iRomfördraget, och de flestamedlemsländerna har redansysselsättningsmål. Det nya avsnittet omsysselsättningen skall enligt skrivelseninnehålla gemensamma procedurer och ettgemensamt åtagande att följa vissaprinciper för sysselsättningspolitiken.Miljöpartiet ställer sig undrande omSocialdemokraterna skulle ha varit innepå samma linje om det varit en borgerligregering som hävdat att Sverigesståndpunkt var att följa principer omökad lönespridning, urholkad arbetsrättoch subventionerade hemarbeten.Miljöpartiet motsätter sig överstatligaprinciper för sysselsättningspolitikeneftersom principerna inte kan rubbasäven om medborgarna i ett medlemsland ival väljer en annan politisk inriktning(yrk. Partiet är dessutom mycketoroat över vilka principer för attminska arbetslösheten som kan komma attbeslutas.Kristdemokratiska samhällspartiet stöderenligt motion U21 regeringens vilja attåstadkomma en gemensam politik förekonomisk tillväxt och nya arbeten - ensysselsättningsunion. Enligt motionenbör emellertid en sysselsättningsunionbara skapas om den får en sådanutformning att den kan generera nyariktiga arbeten.Kristdemokraterna pekar på i med storsamstämmighet definierat vilka åtgärdersom måste vidtas för att långsiktigt ochvaraktigt vitalisera den europeiskaarbetsmarknaden. Enligt rådet skallkampen mot arbetslösheten fokuseraskring: utbildning,sysselsättningsintensiv tillväxt,minskade indirekta lönekostnader, ökadarbetsmarknadspolitisk effektivitet ochförstärkta insatser för utsatta grupper.Enligt motionen kräver regeringenstrovärdighet i sysselsättningsfrågan på hemmaplan inte bedriver enideologisk à la carte-politik utanförsöker leva upp till alla punkterna iEssenöverenskommelsen. Regeringen böralltså föra en politik som också innebärminskade indirekta lönekostnader,arbetsmarknadspolitisk flexibilitet ochsysselsättningsintensiv tillväxt.Det är, framhålls i motionen,anmärkningsvärt att regeringen i fråganstannat för ett svagt och mellanstatligtsamarbete.Kristdemokraterna anser att Europabehöver nya företag och företagare. Ettgynnsamt klimat för små och medelstoraföretag och för nyföretagande i Europaär av största vikt i kampen motarbetslösheten.För att åstadkomma en verkningsfulltillväxt och en sysselsättningsunionmåste enligt motionen de femEssenpunkterna få en fast institutionellram (yrk. EU kan inte lösa allaproblem, och den huvudsakligaansträngningen för att utveckla flerutvecklingskraftiga företag måste enligtmotionen göras nationellt genom olikatillväxtfrämjande åtgärder.Utskottets bedömningUtskottet har ovan ställt sig bakomuppfattningen att en övergripandemålsättning för regeringskonferensen börvara att öka unionens medborgerligaförankring. En sådan målsättningförutsätter enligt utskottets mening attEU kan visa resultat isysselsättningsfrågan.Den låga sysselsättningen och den högaarbetslösheten är ett av EU:s och deenskilda medlemsländernas allvarligasteproblem. Kampen mot arbetslösheten kaninte isoleras till de enskildamedlemsländerna utan måste drivas medhögsta prioritet utifrån ett gemensamteuropeiskt perspektiv. Utskottet anseratt kampen mot arbetslösheten måste geslika stor tyngd i det europeiskasamarbetet som ambitionerna på detmonetära området. Det råder somutskottet ser det ingen motsatsställningmellan dessa båda mål, utan tvärtom kande förstärka varandra.De beslut som fattades vid i ärav stor betydelse för kampen motarbetslösheten, och utskottet fästermycket stor vikt vid en uppföljning avEssenbesluten. Likaså visar slutsatsernaav på det stora engagemangoch den vilja som finns i det europeiskasamarbetet för att prioriterasysselsättningsfrågan. är detenligt utskottets mening viktigt attunderstryka att det är en sak för varjemedlemsland att bedöma den egnasituationen och att välja vartyngdpunkten i det nationellasysselsättningsprogrammet skall ligga.Utskottet ställer sig bakom regeringensvilja att vid regeringskonferensenarbeta för att det i grundfördraget försin ett avsnitt omsysselsättningspolitik. Avsnittet skallslå fast gemensamma mål, gemensammaprocedurer och ett gemensamt åtagandeatt följa vissa principer försysselsättningspolitiken. Utskottetstöder också viljan att skapa starkaremekanismer för samordning mellan finans-och arbetsmarknadsministrarna,upprättandet av en särskildsysselsättningskommitté och strävan ökad samordning av den ekonomiskapolitiken för att nå en högre ochjämnare tillväxt och sysselsättning.Utskottet noterar att några avmotionerna innehåller detaljerade kravpå inriktningen av den svenskapositionen under konferensen inbegripetutförliga krav på densysselsättningspolitik som bör förasinom EU resp. nationellt. Utskottetanser som allmän utgångspunkt attriksdagen inför konferensen inte börbinda upp regeringen med alltfördetaljerade anvisningar.Utskottet noterar den samsyn när detgäller svensk ståndpunkt isysselsättningsfrågan som redovisas avfrämst i motion U25,i motion U21 men äveni långa stycken av imotion U22.Utskottet delar därvid helt Centernsuppfattning om att en framgångsriksysselsättningspolitik bl.a. förutsätterett företagarvänligt klimat. Utskottetdelar å andra sidan inte Vänsterpartietssyn på motsatsförhållandet mellan denmonetära politiken och kampen motarbetslösheten. Utskottet är heller inteberett att nu förorda att riksdagenskall binda upp regeringen att vidkonferensen driva frågan om sådanakvantitativa mål som Vänsterpartietföreslår eller kravet om att ettmedlemsland skall garantera allamedborgare vissa allmännyttiga tjänster.Kristdemokraternas förslag om att geEssenpunkterna en fast institutionellram är alltför vagt för att utskottetskall kunna ha någon definitivuppfattning i frågan. Utskottet anserinte att det är något behöveruttala sig om införregeringskonferensen.I den mån motionerna U21, U22 och U25,alla i motsvarande delar, intetillgodosetts av vad som anförtsavstyrker utskottet bifall till dem.Moderaterna i motion U23 ochMiljöpartiet i motion U29 är med litetolika utgångspunkter emot att öka deteuropeiska samarbetet på det sätt somskisserats ovan för att motverkaarbetslösheten.Moderaterna å sin sida anser att deträcker med att fullfölja den inremarknaden, att införa en stabil gemensamvaluta och att fullfölja Essenpunkterna.Moderaterna menar vidare att förslagetom en gemensam sysselsättningspolitik äralltför vagt för att genomföras.Miljöpartiet å andra sidan förefalleratt motsätta sig ett överstatligtsamarbete på sysselsättningsområdetnärmast av demokratiska skäl, dvs. föratt den politiska inriktningen inteskall undandras ett medlemslandsmedborgare.Utskottet hyser för sin del inte minstatvivel om att sysselsättningsfråganmåste lösas med mer av europeisktsamarbete. kommerarbetsmarknadspolitiken även i framtidenatt vara en nationell angelägenhet. Detär dock av stor vikt att medlemsländernahar en gemensam strategi för att mötaarbetslösheten och få till stånd högresysselsättning.De åtgärder för fram imotionen är enligt utskottets meninginte tillräckliga för att lösasysselsättningsproblemen i Europa.Utskottet vill vidare framhålla attdet pågår ett intensivt arbete med attnärmare utreda hur frågan skall hanterasvid regeringskonferensen.Utskottet avstyrker med det anfördabifall till motionerna U23 och U29 imotsvarande delar.Utskottet delar Folkpartietsuppfattning att en aktivarbetsmarknadspolitik i sig inte förslåratt lösa vare sig eller Sverigessysselsättningsproblem. Utskottetuppfattar för sin del inte hellerförslaget om ett ökat europeisktsamarbete i sysselsättningsfrågan som enfråga om mer arbetsmarknadspolitik.Utskottet tror också attnettotillskotten av jobb iallt väsentligt kommer att genereras itjänstesektorn. förslag omen skatteväxling för att stimulera tillfler jobb i tjänstesektorn måste docksättas in i ett större ekonomisktsammanhang, och utskottet anser inte attdet är nödvändigt för attuttala sig i frågan inför den nuaktuella regeringskonferensen. MotionU19 i berörd del avstyrks med detanförda.Skrivelsen, avsnitt 7.6 ArbetstagarnasrättigheterOm ett land står utanför det socialaprotokollet, som rör bl.a.arbetstagarnas rättigheter, kan detinnebära en snedvridning avkonkurrensförhållandena om landettillämpar lägre löner och sämre socialavillkor än övriga länder i EU.Sverige bör vid regeringskonferensenverka för att det sociala protokolletskrivs in i och därmedkommer att gälla i samtligamedlemsstater.Arbetsmarknadsparterna ochkollektivavtalen har en central roll närdet gäller att möta de utmaningar somEuropa står inför. Kollektivavtalen kangenom sin flexibilitet många gångerfungera bättre än lagstiftning, särskilti ett snabbt föränderligt Europa.Enligt regeringen bör det övervägas ominte sådana fördragsändringar börgenomföras som innebär attkollektivavtal skall kunna jämställasmed lagstiftning i de länder där så ärmöjligt, dvs. där täckningsgraden är högoch där avtalen har rättslig verkannationellt.Möjligheten för parterna att vidtastridsåtgärder bör även i framtidenligga utanför EU:s reglering. Regeringenavser att vid konferensen ta upp fråganom att de enskilda medlemsländerna skallinföra nationella regler som möjliggörinternationella sympatiåtgärder.MotionerModeraterna i motion U23 (delvis)betonar vikten av en väl fungerandearbetsmarknad inom EU för att förhindraatt arbetslösheten låses fast på en högnivå. Förhållandet mellan arbetsgivareoch arbetstagare bör huvudsakligenregleras genom nationell lagstiftning.Gemensam lagstiftning erfordras iprincip bara i fråga omgränsöverskridande aktiviteter och föratt åstadkomma konkurrensneutralitet.Europeisk reglering av det som ipraktiken utgör ersättning för arbeteriskerar att leda till betydandevälfärdsförluster. De reformer som ärnödvändiga för att den svenskaarbetsmarknaden skall fungera bättremåste beslutas i . Härav följeratt stridsåtgärder på arbetsmarknadenbör regleras nationellt. Internationellastridsåtgärder bör medges endast ibegränsad omfattning.En stor andel av arbetstagarna iSverige är sysselsatta i offentligamonopol vilket lett tillinlåsningseffekter, en könssegregeradarbetsmarknad och dåligt fungerandelönebildning. Det är en angelägennationell uppgift att bryta deoffentliga monopolen. Arbetet med attbryta monopol i ett vidare perspektivhanteras bäst inom ramen för dengemensamma marknaden och bör bli nästasteg för den inre marknaden.Socialpolitik, socialförsäkringar,sociala transfereringar ochutbildningspolitik skall inte varagemenskapspolitik.Kristdemokraterna i motion U21 (yrk. 5)anser att skallkompletteras med bl.a. Europarådetssociala stadga och den sociala stadgansom ratificerades av elvamedlemsstater.Vänsterpartiet i motion U22 anser attEU:s inre marknad måste reformeras igrunden. Partiet vill bl.a. attgemensamma internationella fackliga ochsociala program införs med minimikrav påarbetsrätt, koncernfackligt samarbeteosv. 26).Enligt motionen bör regeringen verkaför att fördraget tillåter att EU:sdirektiv kan implementeras viakollektivavtal (yrk. Det bör ocksåfastslås i fördraget att nationellalagar och avtal gäller arbetstagare frånandra länder då de arbetar i det berördamedlemslandet. bör enligtmotionen således driva kravet på enmellanstatlig överenskommelse om att enarbetstagare från tredje land skall hasamma rättigheter i unionen som en EU-medborgare (yrk.