bet · GJ01UU13 · 1996-03-07 00:00:00 — Arbetsmarknadsutskottetbedömer att det finns betydandeskillnader mellan EU:s medlemsländer ifråga om jämställdhet och att detallmänt sett finns goda skäl för attverka för en höjning av ambitionsnivån.I ett internationellt perspektivbetraktas ofta och övriganordiska länder som föregångare iarbetet för att nå jämställdhet mellankvinnor och män. Det gäller denförhållandevis stora andelen kvinnor ipolitiska och andra beslutandeförsamlingar liksom möjligheterna förkvinnor att kombinera förvärvsarbetetmed föräldraskap.Sveriges starka ställning i dessafrågor ställer krav på insatser i detinternationella samarbetet - inte minstinom ramen för delararbetsmarknadsutskottets uppfattning attdetta också skapar förväntningar blandmånga medlemsländer om att Sverigeaktivt skall bidra till utvecklingen påsocial- och jämställdhetsområdet iEuropa. Detta kan ske på många olikasätt, i det politiska samarbetet liksomgenom deltagande i EU:sexpertkommittéer, nätverk m.m. Det kanockså ske genom att tydligare markerajämställdhetsfrågans betydelse i anför vidareföljande:Utskottet ser med tillfredsställelse attSverige vid den kommanderegeringskonferensen kommer att arbetaför att öka samarbetet påjämställdhetsområdet genom att förstärkafördragen i detta hänseende och genomatt verka för att jämställdhet blir ettcentralt mål för unionens arbete ochgenom att det klargörs attjämställdhetsperspektivet måste beaktasi alla gemenskapens aktiviteter (s.k.mainstreaming). Aktiva åtgärder och jämställdhetmellan kvinnor och män är inga EG-rättsliga begrepp. Enligt utskottetsuppfattning bör artikel 119 iRomfördraget om lika lön ändras så attden omfattar också andra frågor iarbetslivet. Det viktigaste är dock attartikeln slår fast att jämställdhetmellan kvinnor och män skall främjas ochatt aktiva åtgärder därvid är tillåtna.En fördragsändring enligt denna modellskulle enligt utskottets mening höjajämställdhetsfrågornas status ochtydliggöra dem. måste docksubsidiaritetsprincipens betydelse påjämställdhetsområdet markeras.Utskottet noterar medtillfredsställelse den gemensammagrundsynen partierna emellan i frågansom manifesteras i de motioner somväckts.Centerpartiets motion 1995/96:U25innehåller en rad detaljerade förslag omjämställdhetsarbetets inriktning i EUsom arbetsmarknadsutskottet i de flestafall sympatiserar med. Några förslag -t.ex. förslaget om positiv särbehandlingav kvinnor - är inte okomplicerade ochkräver noggranna överväganden.Frågan om positiv särbehandling, ellerkönskvotering, tas även upp iMiljöpartiets motion 1995/96:U29.Följande anförs avarbetsmarknadsutskottet:Utskottet erinrar om dom ioktober 1995 vilken aktualiserarförutsättningarna för könskvotering ochpositiv särbehandling i EU-länderna.Enligt domen strider nationella reglersom garanterar kvinnor absolut ochovillkorlig företrädesrätt vidtjänstetillsättning mot det ovanredovisade direktivet 76/207 omlikabehandling av kvinnor och män ifråga om anställning, yrkesutbildning,befordran och arbetsvillkor.Enligt utskottets bedömning bör enpositiv särbehandling av icke tvingandeslag kunna godtas som en åtgärd för attfrämja jämställdhetssträvandena.Motion U25 i här aktuell del får anseshuvudsakligen tillgodosedd med vadutskottet anfört. I övrigt bör motionenliksom motion U29 i berörd del inteföranleda någon åtgärd.Moderata samlingspartiet och Folkpartietvill vidga inriktningen vid konferensentill att gälla frågan om ett allmäntdiskrimineringsförbud. Följande kanciteras ur arbetsmarknadsutskottetsyttrande:Utskottet kan i och för sig kännasympati för de tankar som förs fram imotionerna men befarar attjämställdhetsfrågan med en sådaninriktning lätt kommer bort idiskussionen. Utskottet anser att detvid en konferens av aktuellt slag är enfördel att driva frågor som är klartavgränsade till sin omfattning.Diskussionen om ett allmäntdiskrimineringsförbud kan lätt komma attfokuseras på avgränsningen, dvs. fråganom vilka kategorier som skall omfattasoch vilka diskriminerande beteenden somskall omfattas av förbudet.Utskottet är vidare inte övertygat omatt den utvidgning av överstatlighetenpå området som ett allmäntdiskrimineringsförbud skulle innebäraenbart är av godo eftersom det sker påbekostnad av nationellsjälvbestämmanderätt. Ett allmäntdiskrimineringsförbud i fördraginnebär att förbudets omfattningexklusivt avgörs av medallt vad det innebär avsvåröverblickbara konsekvenser.Arbetsmarknadsutskottet ansersammanfattningsvis attjämställdhetsfrågan i sig är så viktigatt den utan att blandas ihop med andravidare frågor skall drivas vidkonferensen. Arbetsmarknadsutskottetavstyrker med det anförda motion1995/96:U23 (m) i motsvarande del.Arbetsmarknadsutskottet är ense medVänsterpartiet om ambitionen attjämställdhetsarbetet inom EU inte endastskall inriktas på välutbildade ochvälavlönade kvinnor.Arbetsmarknadsutskottet kan å andrasidan inte dela Vänsterpartietsuppfattning att EMU-processen skullerasera grunden för jämställdhetsarbetet.De konvergenskriterier som åsyftas imotionen är enligtarbetsmarknadsutskottets mening ettuttryck för vad som bör känneteckna ensund och stark ekonomi. uppfattning ären sund och stark ekonomi snarare enförutsättning än ett hinder förjämställdhetsarbetet.Arbetsmarknadsutskottet avstyrker därmedbifall till motion 1995/96:U22 (v) imotsvarande del.Utrikesutskottet noterar de synpunkteroch bedömningar somarbetsmarknadsutskottet för fram i sittyttrande och vill också för egen delbetona vikten av att principen om icke-diskriminering på grund av nationalitet,kön, ras eller religion iakttas inom EU.Därmed betraktar utskottet motionerna1994/95:U502 (mp) yrkande 17,1995/96:U22 (v) yrkande 10, 1995/96:U23(m) i berörd del, 1995/96:U25 (c)yrkande 7 samt 1995/96:U29 (mp) yrkande12 som besvarade.5.2.6 Tillväxt, sysselsättning och deninre marknadenMotionernaI Moderata samlingspartiets motion1995/96:U23 anförs att EU måste präglasav uthålligt god tillväxt baserad påutvecklingskraftiga företag. Endastdärigenom kan ett högt välstånd, lågarbetslöshet och goda socialaförhållanden uppnås. Det ärmotionärernas uppfattning att huvuddelenav villkoren bestäms nationellt. EU hardock viktiga uppgifter genom attorganisationen kan främja en dynamiskutveckling i medlemsländerna. En fulltut genomförd inre marknad och en stabilgemensam valuta är de viktigastebidragen till detta. Motionärernahänvisar till EU:s program för attfrämja låg arbetslöshet imedlemsländerna. EU-kommissionensrapport , konkurrenskraft ocharbete bildar underlag och ställer uppambitionen att länder med högarbetslöshet åtminstone skall halveradenna . Slutsatsernahar konfirmerats av flera toppmöten,särskilt det i i december 1994.Essenprogrammet anger femhuvudrekommendationer förmedlemsländernas politik: 1)Tillväxtbefrämjande ekonomisk politik,2) statsfinanser, 3) Omfattandeoch god (yrkes)utbildning, 3) Flexiblaarbetsmarknader samt 4) Sänkta indirektalönekostnader (löneskatter). För Sverigeoch andra länder med hög arbetslöshet ärdet, sägs det i motionen, särskiltviktigt att fullfölja Essenriktlinjerna.En viktig faktor, som är en avhuvudpunkterna i Essenprogrammet, föratt förhindra att arbetslösheten låsesfast på en hög nivå är attarbetsmarknaderna i EU:s medlemsländerfungerar väl och kan anpassa sig tillförändrade förhållanden. De lagar somfordras för att reglera förhållandenamellan arbetsgivare och arbetstagareliksom mellan arbetsmarknadens parter isyfte att garantera grundlägganderättigheter och trygghet och för attskapa ordning och reda påarbetsmarknaden bör, enligtmotionärerna, stiftas på nationell nivå.Gemensam europeisk lagstiftningerfordras enbart i mycket begränsadomfattning, i princip endast i fråga omvissa gränsöverskridande aktiviteter ochi syfte att medverka tillkonkurrensneutralitet.Det som regeringen kraftigast betonatinför regeringskonferensen är detförslag som regeringen kallarsysselsättningsunion. Förslaget äremellertid, menar motionärerna (m) bakommotionen (1995/96:U23), fortfarandedåligt utvecklat och illa underbyggt ochhar presenterats på ett osammanhängandesätt.Att föra in ett, som motionärerna serdet, illa genomtänkt förslag omsysselsättningsunion leder enligt derasmening inte framåt och kan i värsta fallleda till en urholkning av samarbetet.Enligt motionärerna har de flesta övrigamedlemsländer i dagens läge svårt attförstå den förslag.Förslaget om en s.k.sysselsättningsunion bör inte fullföljasvid regeringskonferensen.Folkpartiets strategi för ökadsysselsättning utgörs av mer änarbetsmarknadspolitik, och i motion1995/96:U19 föreslås etttillkännagivande till regeringen om enskatteväxling för jobben och miljön(yrkande 4). Enligt partiets bedömningkommer nettotillskottet av nya arbetenatt komma i den privata tjänstesektorn,där småföretagen är starkt dominerande.En klok strategi för är därföratt stimulera till fler arbeten i denprivata tjänstesektorn genom lägrebeskattning av arbete. bördärför verka för att EU ändrarsina regler för mervärdesskatt så attlägre tjänstemoms kan införas i demedlemsländer som så önskar. En positivsärbehandling av tjänstesektorn är ocksåmotiverad ur jämställdhetssynpunkteftersom det i den sektorn finns mångajobb som av tradition främst intresserarkvinnor.I Kristdemokratiska samhällspartietsmotion 1995/96:U21 yrkandena 42 och 43framhålls att ett främjande avtillväxten är en förutsättning för attnå en lösning påsysselsättningsproblemen inom EU. Det ärdärför nödvändigt att skapa ett gynnsamtklimat för små- och nyföretagande. Defem Essenpunkterna måste därför få enfast institutionell ram. På så sätt kan,menar motionärerna, en verkningsfulltillväxt och sysselsättningsunionskapas. I motionen understryksemellertid att den huvudsakligaansträngningen för att få fram fler ochutvecklingskraftiga företag vilar på våregen vilja att lokalt förverkligatillväxtfrämjande åtgärder.Centerpartiet anför i motion 1995/96:U25yrkande 4 att regeringens ambitioner omatt införa ett nytt avsnitt omsysselsättningspolitik i fördraget ärväl värda att pröva. Regeringens förslagpå sysselsättningsområdet får dock intebara bli ord, det viktiga är attsamarbetet görs operativt.Centerpartiet anser attrekommendationerna i enhetsrapporten ochfrån Europeiska rådets möte i välvisar den nödvändiga inriktningen avsysselsättningspolitiken såväl pånationell som på europeisk nivå.Medlemsländerna uppmanas att prioriterautbildningsinsatser, flexiblarearbetsorganisation och arbetstider, attse över de indirekta arbetskostnaderna,satsa på aktiva åtgärder för att främjasysselsättning i stället för passivaåtgärder för arbetslösa, att främjalokala sysselsättningsinitiativ ochhålla hög effektivitetsnivå för desociala trygghetssystemen, men på ettsätt som aldrig motverkar aktivtarbetssökande. anser ilikhet med kommissionens vitbok omtillväxt, konkurrenskraft ochsysselsättning att skatteväxling är ettverksamt medel för att stimulera fleraarbeten. En framgångsriksysselsättningspolitik kräver ettföretagarvänligt klimat.Vänsterpartiet framhåller i motion1995/96:U22 yrkandena 17 och 19 attkampen mot arbetslösheten skall hamellanstatlig karaktär. Skrivelsensförslag om en samordning mellanarbetsmarknadsministrarnas ochfinansministrarnas åtgärder för att fåner arbetslösheten och inrättandet av ensärskild sysselsättningskommitté kanvara ett steg på vägen. Ambitionsnivånpå detta område måste höjas radikalt.Det politiska samarbetet motarbetslösheten får likartadekvantitativa mål som finns i denmonetära unionen.Vidare understryks i motionen att detkrävs ett bredare internationelltsamarbete för att minska arbetslöshetenoch för en rättvisare ekonomiskvärldsordning. Detta samarbete måsteinnehålla världsomfattande avtal omåtgärder mot internationell spekulation,miniminivåer för kapitalskatter, ökadoffentlig insyn i privata finansinstitutoch en internationell omsättningsskattpå valutatransaktioner. Enligt motionenskall slutligen varje medlemslandgarantera alla medborgare tillgång tillallmännyttiga tjänster som sjukvård,utbildning, äldre- och barnomsorg samtpost- och teletjänster till rimligakostnader (yrkande 18).I motion 1995/96:U29yrkandena 17 och 18 konstateras attregeringens stora fråga underregeringskonferensen skall vara en s.k.sysselsättningsunion. Vad som menas meddetta går inte, enligt motionärerna, attutröna av skrivelsen. Regeringen anseremellertid att ett nytt avsnitt omsysselsättningspolitiken bör föras ifördraget. ifrågasätteremellertid om detta skulle medföra någotnytt eftersom sysselsättningsfråganredan tas upp i och deflesta enskilda EU-länder redan harsysselsättningsmål. Det endamotionärerna med klarhet ser är att detinte leder till låg arbetslöshet.Miljöpartiet motsätter sig överstatligaprinciper för sysselsättningspolitikeneftersom dessa principer inte kommer attkunna rubbas i de enskilda länderna ävenom medborgarna efter ett val väljer enannan politik. Motionärerna är dessutomoroade över de principer för att minskaarbetslösheten som kan komma attbeslutas. I stället bör låg arbetslöshetingå som en del av de samladekonvergenskraven för EMU.I skrivelsen konstateras att den inremarknaden i det närmaste är fullbordadnär det gäller den fria rörligheten förvaror, kapital och tjänster och attdetta innefattar huvuddelen av denlagstiftning som avser den inremarknaden. Det är nu enligt regeringenväsentligt att det säkerställs eneffektiv tillämpning av dennalagstiftning och att en fortsattregelförenkling främjas. Brister igenomförandet gör att det skapasojämlika konkurrensförutsättningarmellan företagen i de skildamedlemsländerna, påpekas det. Sverigebör därför vid regeringskonferensenstödja förslag som har till syfte attsäkerställa en effektiv tillämpning avden inre marknadens lagstiftning, anserregeringen.Liknande synpunkter redovisas - utansärskilda yrkanden i saken - imotionerna 1995/96:U23 (m) och1995/96:U19 (fp). Även om fullföljandetav den inre marknadens intentionerprimärt inte är en fråga förregeringskonferensen bör det påtalas attgemensamma åtaganden måste genomföras,anförs det i den förstnämnda motionen.EU:s trovärdighet undergrävs ommedlemsstaterna inte uppfyller deförpliktelser som de faktiskt iklättsig. För att snabbare kunna komma tillrätta med medlemsländer som uppenbartbrister i fullföljandet av sinaskyldigheter bör kommissionen, menarmotionärerna, ges möjligheter att ageramer kraftfullt genom att länderna kommeröverens om att införa särskildaytterligare sanktionsmöjligheter.En av EU:s viktigaste framgångar äretablerandet av den inre marknaden, sägsdet i motion 1995/96:U19 (fp). Dennamarknad kräver dock en kontinuerligomvårdnad; det gäller dels att motverkaideliga försök från företag ochorganisationer m.fl. men också frånnationella regeringar att undermineraden inre marknaden, dels att förverkligaprinciperna på några områden somalltjämt är undantagna. Att på etteffektivt sätt fullfölja arbetet med deninre marknaden är av avgörande betydelseför möjligheterna att få nedmassarbetslösheten, anförs det.En motsatt inställning till den inremarknaden kommer till uttryck i motion1995/96:U22 (v) yrkande 29. Enligtmotionärerna måste den inre marknadenreformeras i grunden, och de framställerett flertal yrkanden med detta syfte.Till dessa hör ett förslag om attmöjliggöra nationell kontroll överresurser som skog, malm, vattenkraft ochjord. Sådana förvärvslagar borde kunnaupprätthållas. Även viktigakommunikationer såsom järnväg ochtelekommunikation bör omfattas av dessalagar, anser motionärerna. De ärpositivt inställda till ökat samarbetemellan nationer men hävdar att dettasamarbete måste bygga på en helt annanekonomisk-politisk och social grundvalän den som dominerar inom EU.Utskottets övervägandenEU:s regeringskonferens erbjuder - somockså framgår av föreliggande skrivelse- en möjlighet att förändra detnuvarande fördraget så att EU ochmedlemsstater får en möjlighet attgenomföra koordinerade åtgärder förtillväxt och sysselsättning och motverkaarbetslöshet. Utskottet anser detangeläget att den möjligheten tas tillvara. Misslyckanden med att få grepp omEuropas höga arbetslöshet innebär ettoförsvarligt slöseri med resurser. Iförlängningen kan den högaarbetslösheten också komma att hota densociala och ekonomiska stabiliteten ivår del av världen.Finansutskottet erinrar inledningsvis isitt yttrande (1995/96:FiU3y) om att vid idecember 1995 underströk att skapandetav arbetstillfällen utgör det främstasociala, ekonomiska och politiska måletför Europeiska unionen och dessmedlemsstater och uttalade sin fastabeslutsamhet att fortsätta att sätta inalla nödvändiga krafter för att minskaarbetslösheten.Finansutskottet anför vidare följande:Som utskottet ser det innehåller detuttalande som gjordes vid toppmötet iEssen flera intressantapunkter som t.ex. en ökad satsning påutbildning och prioritering av åtgärdermot de grupper som drabbats hårdast avarbetslösheten. Men en inom en nationellram inriktad utbudspolitik är intetillräcklig för att ändra den svåraarbetslöshetssituation som varit rådandei de flesta av länder i mer och drabbat . Det är utskottets uppfattningatt det är möjligt att ettenskilt land ensamt kan bedriva eneffektiv politik för att uppnå envaraktig tillväxt med högsysselsättning. Utskottet delar därförden uppfattning som framförs iregeringens skrivelse att ett nyttavsnitt om sysselsättningspolitik ifördraget skulle ge frågan en störretyngd i ett mer långsiktigt perspektiv.Ett sådant avsnitt skulle slå fastgemensamma mål, gemensamma procedureroch ett gemensamt åtagande att följavissa principer försysselsättningspolitiken. I fördragetbör starkare mekanismer skapas församordning mellan finans- ocharbetsmarknadsministrarna. En särskildsysselsättningskommitté bör upprättasmed företrädare på statssekreterarnivåfrån finans- ocharbetsmarknadsdepartementen.Som anförs i skrivelsen finns inomramen för den s.k. multilateralaövervakningen procedurer förövervakningen av medlemsländernasekonomiska politik. Övervakningen avsysselsättningen har emellertid intesamma tyngd och konkretion somövervakningen av andra aspekter av denekonomiska politiken. I likhet medregeringen förordar utskottet attändringar i fördraget görs med syfte attstärka procedurerna för övervakning avmedlemsländernas och gemenskapensåtgärder för sysselsättningen.Arbetsmarknadsutskottet ställer sig isitt yttrande (1995/96:AU3y) bakomuppfattningen att en övergripandemålsättning för regeringskonferensen börvara att öka unionens medborgerligaförankring. En sådan målsättningförutsätter enligt utskottets mening attEU kan visa resultat isysselsättningsfrågan.Arbetsmarknadsutskottet anför vidarebl.a. följande:Den låga sysselsättningen och den högaarbetslösheten är ett av EU:s och deenskilda medlemsländernas allvarligasteproblem. Kampen mot arbetslösheten kaninte isoleras till de enskildamedlemsländerna utan måste drivas medhögsta prioritet utifrån ett gemensamteuropeiskt perspektiv. Utskottet anseratt kampen mot arbetslösheten måste geslika stor tyngd i det europeiskasamarbetet som ambitionerna på detmonetära området. Det råder somutskottet ser det ingen motsatsställningmellan dessa båda mål, utan tvärtom kande förstärka varandra.I likhet med finansutskottet fästerarbetsmarknadsutskottet i sammanhangetbetydande vikt vid de beslut somfattades vid iEssen och vid en uppföljning avEssenbesluten. Likaså visar slutsatsernaav på det stora engagemangoch den vilja som finns i det europeiskasamarbetet för att prioriterasysselsättningsfrågan. är detenligt arbetsmarknadsutskottets meningviktigt att understryka att det är ensak för varje medlemsland att bedöma denegna situationen och att välja vartyngdpunkten i det nationellasysselsättningsprogrammet skall ligga.Arbetsmarknadsutskottet ställer sig - ilikhet med finansutskottet - bakomregeringens vilja att vidregeringskonferensen arbeta för att deti grundfördraget förs in ett avsnitt omsysselsättningspolitik.Arbetsmarknadsutskottets synpunkter påvad ett sådant avsnitt bör innehålla,liksom när det i övrigt gällermekanismer i fördraget för ökadsamordning mellan finans- ocharbetsmarknadsministrarna m.m.,sammanfaller med finansutskottets ovanredovisade bedömningar.Finansutskottet noterar attCenterpartiet (i motion 1995/96:U25 (c)ser det som en fördel att ett nyttavsnitt om sysselsättningspolitik införsi fördragstexten. I Centerpartietsmotion framhålls på samma sätt som iregeringens skrivelse att den s.k.multilaterala övervakningen också måsteomfatta åtgärder som beslutats för attnedbringa arbetslösheten. Vidareunderstryker motionärerna att det finnsanledning att på olika sätt ökasamordningen mellan EU:s finans- ocharbetsmarknadsministrar exempelvis ienlighet med regeringens förslag attupprätta en särskildsysselsättningskommitté. Med anledningav yrkandet anför finansutskottetföljande:Utskottet kan för sin del konstatera attdenna inriktning avsysselsättningspolitiken i huvudsaköverensstämmer med den som förordas iregeringens skrivelse. I centermotionenframhålls även vikten av att bl.a.sådana åtgärder som utbildningsinsatseroch satsning på aktiva åtgärder för attfrämja sysselsättning i stället förpassiva åtgärder för arbetslösaprioriteras. Denna inriktning avsysselsättningspolitiken ligger, somutskottet ser det, väl i linje medvad som framförs i regeringensskrivelse. Utskottet kan också instämmai motionärernas uppfattning att enframgångsrik sysselsättningspolitikförutsätter ett företagarvänligt klimat.Även skatteväxling bör kunna prövas sommedel för att stimulera fram flerarbeten.Arbetsmarknadsutskottet noterargenerellt att några av motionernainnehåller detaljerade krav påinriktningen av den svenska positionenunder konferensen inbegripet utförligakrav på den sysselsättningspolitik sombör föras inom EU resp. nationellt.Arbetsutskottet anser som allmänutgångspunkt att införkonferensen inte bör binda uppregeringen med alltför detaljeradeanvisningar. ställer sig intedesto mindre bakom Centerpartietsuppfattning att en framgångsriksysselsättningspolitik bl.a. förutsätterett företagarvänligt klimat.Med det ovan anförda betraktarutrikesutskottet motion 1995/96:U25 (c)yrkande 4 som besvarat.Kristdemokraternas förslag (i motion1995/96:U21 yrkande 43) om att geEssenpunkterna en fast institutionellram är, enligt arbetsmarknadsutskottet,alltför vagt för att utskottet skallkunna ha någon definitiv uppfattning ifrågan. Varken arbetsmarknadsutskotteteller finansutskottet anser att det ärnågot behöver uttala sig ominför regeringskonferensen.Därmed betraktar utrikesutskottet motion1995/96:U21 (kds) yrkande 43 sombesvarat.Arbetsmarknadsutskottet delar inteVänsterpartiets syn (i motion1995/96:U22) på motsatsförhållandetmellan den monetära politiken och kampenmot arbetslösheten.Arbetsmarknadsutskottet är heller inteberett att nu förorda att riksdagenskall binda upp regeringen att vidkonferensen driva frågan om sådanakvantitativa mål som Vänsterpartietföreslår (yrkande 17) eller kravet omatt ett medlemsland skall garantera allamedborgare vissa allmännyttiga tjänster(yrkande 18).Finansutskottet anför för sin delföljande angående kravet (yrkande 17) påkvantitiva mål för sänkt arbetslöshet:Enligt utskottets mening är det - - -tveksamt om det är en fördel attprecisera en mängd kvantitativa mål försysselsättningen på det sätt som anges imotionen. EU har i olika sammanhanguttalat att en målsättning för unionenbör vara en halvering av den nuvarandearbetslösheten. Utskottet anser i likhetmed vad regeringen anför att dekonvergensregler som är fastställda förEMU tillsammans med sysselsättningsmåletuttrycker vad som bör känneteckna ensund och stark ekonomi. Det finns ettklart samband mellankonvergenskriterierna och enframgångsrik sysselsättningspolitik. Enkraftig neddragning av arbetslöshetengenom en ambitiös sysselsättningspolitikinnebär att det blir väsentligt lättareatt uppnå EMU:s konvergenskriterier.När det gäller yrkande 19 i motion U22(v) är det, enligt finansutskottet,svårt att förstå att någon skulleha något att invända mot krav på ettbredare internationellt samarbete föratt bekämpa arbetslösheten. Motionensförslag till konkreta åtgärder, somt.ex.