bet · GK01KU3 · 1996-10-29 00:00:00 — dels följande förslag till ny 6 a § iförslaget till lag om statsbudgeten: Ett förslagsanslag, eller en post underett förslagsanslag med beteckningen?förslagsvis´, får disponeras med högstdet tilldelade beloppet, om interegeringen har medgett att beloppet fåröverskridas. Rätten att avstå från att användaanslagsmedel (mom. 4)() och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom börjar på s. 20 med vill och slutarmed K40 (mp) yrkande 2 bort haföljande lydelse:Budgetkontrollen har länge varit svag,inte minst under genomförandefasen. Detfinns därför all anledning att stärkakontrollen. En sådan förändring måsteemellertid genomföras med en starkkänsla för det parlamentariska ochdemokratiska systemet. Annars är riskenstor att en bättre budgetbalans uppnåstill priset av ett försvagat folkstyre.Det vore en både onödig och olyckligutveckling.Såsom framgår av propositionen har detvisserligen tidigare förekommit attriksdagen i efterhand har godkänt attregeringen har dragit inreservationsanslag eller avstått frånatt utnyttja anvisade medel. Givetvisskall också regeringen i sin egenverksamhet eller om sådant regeringenhar att bestämma kunna genomförabesparingar och avstå från att utnyttjaanvisade medel. Förslaget i 8 § innebäremellertid att regeringen med endastprognoser som grund och utan att hörariksdagen kan besluta om att medel påanvisade anslag inte får användas. En sågenerell frihet för regeringen sompropositionen önskar skulle kunna rubbarelationen mellan riksdag och regeringoch inkräkta på finansmakt.Enligt regeringsformen (RF 9:2) får intestatens medel användas på annat sätt änriksdagen har bestämt. bör slåvakt om denna princip. Utskottet anserdärför att 8 § i lagförslaget böravslås.dels att utskottets hemställan undermom. 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande rätten att avstå frånatt använda anslagsmedelatt med bifall tillmotionerna 1995/96:K38 yrkande 2 och1995/96:K40 yrkande 2 avslår 8 § iförslaget till lag om statsbudgeten,5. Försäljning av aktier och andelar(mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom börjar på s. 31 med yttrande och slutarmed avstyrker motionen bort haföljande lydelse:Utskottet vill med anledning avVänsterpartiets motion anföra följande.Det kan finnas goda skäl för staten attha kvar en minoritetspost i ettaktiebolag. Som exempel kan nämnas attstaten i kontrollsyfte köpte, sedandåvarande bolaget blivit endainhemska producent av cement, en mindreaktiepost i bolaget. Aktiebolagslagenger ett betydande inflytande föraktieägare som tillsammans innehar entredjedel av rösterna i ett bolag. Dettaminoritetsskydd innebär attbolagsordningen inte kan ändras i vissaavseenden utan stöd frånminoritetsägaren. Även aktieägare sominnehar en tiondel av aktierna i ettbolag har ett visst skydd mot ändringari bolagsordningen. Det finns såledesgoda skäl för att förbehållasig rätten att besluta om en försäljningav aktier i ett bolag trots att stateninte innehar en majoritet av rösterna.Utskottet anser därför i likhet med vadsom anförs i motion K38 (v) och iStatskontorets yttrande att regeringenbör inhämta medgivande tillförsäljning av aktier i statliga företagi samtliga fall då ägarandelen minskasoch sjunker under 30 respektive avröstvärdet i bolaget. Om det skall skestrategiska förskjutningar ellerminskningar av det statliga ägandet inäringslivet bör de enligtkonstitutionsutskottets meningunderställas . Den aktuellaparagrafen bör omformuleras medutgångspunkt i vadkonstitutionsutskottet här anfört.Utskottet tillstyrker med det anfördamotion K38 (v) yrkande 3.dels att utskottets hemställan undermom. 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande försäljning av aktieroch andelaratt med bifall till motion1995/96:K38 yrkande 3 och med avslagpå propositionens förslag antarföljande förslag till lydelse av 26 §första stycket i förslaget till lagom statsbudgeten: Regeringen fårbesluta om försäljning av aktiereller andelar i ett företag därstaten har mindre än hälften avrösterna för samtliga aktier ellerandelar, om inte bestämtannat för företaget. Dock fårregeringen inte utan riksdagensbemyndigande besluta om försäljningeller på annat sätt minska statensägarandel i företag om de nämndaåtgärderna medför att statensägarandel sjunker under 30 av röstvärdet i bolaget. Årsredovisning för staten (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 36 börjar med Enligtförslaget till och slutar med ilagförslaget tillstyrks bort haföljande lydelse:Utskottet delar motionärernasuppfattning att det inte är tillräckligtatt begränsa årsredovisningen tillenbart traditionella ekonomiskauppgifter. En viktig förbättring iårsredovisningen kan göras genom attföreskriva att den också skall avsenaturresurser, miljöeffekter i vidmening och sociala effekter.Propositionens förslag till 38 § börändras i enlighet härmed. Utskottettillstyrker alltså motion K40 (mp)yrkandena 5 och 6.dels att utskottets hemställan undermom. 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande årsredovisning förstatenatt med bifall till motion1995/96:K40 yrkandena 5 och 6 och medavslag på propositionens förslagantar följande förslag till lydelseav 38 § andra stycket i förslagettill lag om statsbudgeten: Årsredovisningen skall innehållaresultaträkning, balansräkning,finansieringsanalys, miljöjusteradnettonationalprodukt, miljöskuld ochnaturresursräkenskaper. Den skalläven innehålla det slutliga utfalletpå statsbudgetens inkomsttitlar ochanslag samt sociala effekter. Avslag på förslagen om tak förstatsbudgeten (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom börjar på s. 42 med Med deklarlägganden och slutar med tak förstatsbudgeten bort ha följande lydelse:Konstitutionsutskottet anser attsystemet med rambudgetering minskarriksdagens inflytande över denekonomiska politiken och därmed ävenfolkviljans möjligheter att komma tilluttryck. Att införa ett skenbartobjektivt motiverat utgiftstak är attanpassa villkoren till de nyliberalakraven på att politikernas inflytandemåste minska.Riksdagen har tidigare gått emotVänsterpartiets uppfattning och godkänten övergång till utgiftstak. mening böremellertid ompröva dettabeslut för att slå vakt om sin egenroll. Regeringens ambition att vidgaidén om utgiftstak till hela denoffentliga sektorn, alltså ävenkommunerna, torde dessutom stå i stridmed den kommunala självstyrelsen.Regeringen bör återkomma med ett nyttlagförslag där förslagen om utgiftstaklyfts ut.Vad utskottet här anfört med anledningav förslagen i motion K38 (v) yrkande 4bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan undermom. 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande avslag på förslagenom tak för statsbudgetenatt med anledning av motion1995/96:K38 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,8. Obligatoriska utgiftstak,budgeteringsmarginal ochlånebemyndigande (mom. 8-10), , JerryMartinger och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom börjar på s. 43 med I motionernaK39 (m) och på s. 44 slutar med i nuaktuella delar bort ha följandelydelse:I förslaget till budgetlag ärbestämmelserna om utgiftstakfakultativa, dvs. regeringen kan men ärinte skyldig att lämna förslag omutgiftstak. Har beslutat atthänföra statsutgifterna tillutgiftsområden, dvs. avser attanvända sig av den s.k.rambeslutsmodellen, skall regeringen iden ekonomiska vårpropositionen redovisariktlinjer för hur den avser att fördelastatsutgifterna på utgiftsområden i sittkommande budgetförslag.Såsom Moderata samlingspartietframhåller i motionerna K39 och K902skulle emellertid budgetprocessen få enstörre stadga om regeringen alltid varskyldig att lägga fram förslag omutgiftstak och utgiftsramar.Konstitutionsutskottet bör därföranpassa lagförslaget i enlighet meddetta. Ett obligatoriskt utgiftstakskulle ligga väl i linje med det mål somregeringen lanserade, att denoffentliga budgeten skall balanserasöver konjunkturcykeln.I likhet med vad som föreslås i sammamotioner bör någon budgeteringsmarginalinte få räknas in i utgiftstaket. I detutgiftstak som fastställt för1997 ingår en budgeteringsmarginal på 15miljarder kronor. Visserligen är detsvårt att på ett korrekt sätt bedömautgiftsutvecklingen ,men regeringen har under löpandebudgetår alltid möjlighet att återkommatill med eventuellaerforderliga förslag på tilläggsbudget.Budgeteringsmarginalen behöver tas ianspråk för att finansiera nyautgiftsbehov bara om dessa nytillkomnautgifter inte kan finansieras genombesparingar bland andra utgifter.Eftersom regeringen har deklarerat attden inte ämnar ge avkall på desaldorelaterade målen blir etteventuellt utnyttjande avbudgeteringsmarginalen alltså ipraktiken liktydigt med att skattereller avgifter kommer att användas föratt finansiera utgiftsökningen. Dettautgör ytterligare ett skäl till attnågon budgeteringsmarginal inte börtillåtas.På det sätt som föreslås i motionernaK39 (m) och K902 (m) bör utgiftstaketockså kompletteras med ett tak för denstatliga upplåningen. Ett sådant lånetakskulle ytterligare stärka riksdagenskontrollmöjligheter.I enlighet med det anförda tillstyrkerutskottet motionerna K39 (m) och K902(m) i nu aktuella delar och föreslår attriksdagen dels ändrar 40 § lagförslaget,dels som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan undermom. 8-10 bort ha följande lydelse:8. beträffande obligatoriskautgiftstakatt med bifall tillmotionerna 1995/96:K39 yrkande 1delvis och 1996/97:K902 yrkande 5delvis och med avslag påpropositionens förslag antar följandeförslag till 40 § första stycket iförslaget till lag omstatsbudgeten: Regeringen skallanvända tak för statens utgifter iberedningen av förslaget tillstatsbudget och i genomförandet avden budgeterade verksamheten. Förslagtill beslut om ett sådant utgiftstakskall ingå i den ekonomiskavårpropositionen. 9. beträffande budgeteringsmarginalatt med anledning avmotionerna 1995/96:K39 yrkande 1delvis och 1996/97:K902 yrkande 5delvis som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,10. beträffande lånebemyndigandeatt med anledning avmotionerna 1995/96:K39 yrkande 2 och1996/97:K902 yrkande 6 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,9. Åtgärder vid överskridande av tak ochramar (mom. 11)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 44 börjar med I motion K40(mp) och slutar med K40 (mp) yrkande3 bort ha följande lydelse:Enligt 42 § har regeringen enskyldighet att vidta åtgärder om detfinns risk för att ett tak för statensutgifter eller använda ramar för ettutgiftsområde kommer att överskridas.Tillsammans med föreskrifterna i 8 §skall detta ge möjlighet till snabbaåtgärder för att se till att taket förbudgeten eller utgiftsramarna inteöverskrids. Enligt utskottets meningtyder dessa förslag på en överreaktionfrån regeringens sida.Givetvis tar det attåtgärda budgetöverskridanden om ocksåriksdagen skall kopplas in. Men å andrasidan ger det möjlighet till ettbetydligt bredare stöd för åtgärdernaoch en offentlig debatt och en därmednödvändig demokratisk beslutsprocess.Speciellt angeläget är det för ett landsom med en tradition avminoritetsregerande och en konstitutionsom, i större utsträckning än vad som ärvanligt, möjliggör för minoriteter attbilda regeringar, att värna omparlamentets kontroll överbudgetpolitiken och den verkställandemakten. Det är inte rimligt att ge enminoritet en maktställning som innebärså pass vittgående möjligheter attåsidosätta majoritetsbeslut iparlamentet.I enlighet med förslaget i motion K40(mp) yrkande 3 bör således riksdagenavvisa propositionens förslag till 42 §.Den bör i stället utformas så attregeringen, i den mån åtgärder krävs sominnebär att tidigare riksdagsbeslutmodifieras, alltid i första hand skallföreslå sådana åtgärder somden i och för sig har befogenhet till. Idet senare fallet skall alltidriksdagen, utan onödig tidsspillan,informeras på ett sådant sätt attriksdagen i efterhand kan prövaregeringens åtgärd.dels att utskottets hemställan undermom. 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande åtgärder vidöverskridande av tak och ramaratt med bifall till motion1995/96:K40 yrkande 3 och med avslagpå propositionens förslag antarföljande förslag till andra stycke i42 § förslaget till lag omstatsbudgeten: Om sådana åtgärderbedöms krävas som innebär att mål,inriktning och syften som riksdagentidigare beslutat om modifieras ellerändras, skall regeringen alltid iförsta hand föreslå dessaåtgärder och endast i andra handvidta dem i den mån regeringen harbefogenhet till det. I det senarefallet skall regeringen utan onödigtidsspillan i en skrivelse informerariksdagen om de vidtagna åtgärderna. Miljörevision (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 33 börjar med har och slutarmed förslaget till 46 § bort haföljande lydelse:Konstitutionsutskottet instämmer imotionärernas påpekande attmiljörevision måste tillämpas som ensjälvklar revisionsverksamhet i staten.Sådan verksamhet bedrivs sedanåtskilliga år både i hög och ökande gradinom näringslivet. Staten bör inteutgöra ett undantag härvidlag. Riksdagenbör därför, enligt utskottets mening,med bifall till motion K40 (mp) yrkande7 och med ändring av förslaget till 46 §besluta att miljörevision skall ingå iden statliga revisionen.dels att utskottets hemställan undermom. 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande miljörevisionatt med bifall till motion1995/96:K40 yrkande 7 och med avslagpå propositionens förslag antarföljande förslag till lydelse av 46 §i förslaget till lag omstatsbudgeten: Statens verksamhetskall granskas genom revision. Idenna revision skall miljörevisioningå. Utvärdering (mom. 13)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 46 börjar med Såsom framgårav och slutar med (yrkande 8) bort haföljande lydelse:Såsom påpekas i motion K40 (mp) ärsystemet med ett tak för den statligabudgeten ett nytt inslag med storaåterverkningar såväl för detparlamentariska systemet i stort som förbudgetarbetet. Det finns också farhågorsom inte kan förbises om att detpåverkar maktförhållanden på ett sättsom inte är avsett. Därför är detnaturligt att en utvärdering genomförsefter för attklargöra om det är påkallat att förändrasystemet. Utskottet anser att enutvärdering bör göras vintern 1997-1998när har genomgått den nyabudgetprocessen två gånger. Inriktningenbör framför allt koncentreras på detparlamentariska och demokratiskaperspektivet men naturligtvis bör ävenbudgettekniska aspekter ingå. Detta börriksdagen med anledning av motion K40yrkande 8 som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan undermom. 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande utvärderingatt med anledning av motion1995/96:K40 yrkande 8 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,12. Budgetering uppifrån och ned ochkostnadsmässig redovisning (mom. 14-15), , JerryMartinger och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom börjar på s. 46 med instämmer ochslutar med avstyrks därför bort haföljande lydelse:Konstitutionsutskottet instämmer i demoderata motionärernas påpekande attbudgetprocessen behöver utvecklasytterligare. En sådan vidareutvecklingbör beakta de två förslag sommotionärerna för fram. För det förstabör regeringen genomföra en övergångtill kostnadsmässig redovisning i linjemed vad som föreslås i RRV:s rapport struktur för statens budget. För detandra bör regeringen utreda möjlighetenatt helt övergå till budgetering uppifrån och ned enligt en modell somtillämpas i . Detta börriksdagen med anledning av motionernaK39 (m) yrkande 3 och K902 (m) yrkandena3 och 4 som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan undermom. 14 och 15 bort ha följande lydelse:14. beträffande budgetering uppifrån och ned att med anledning avmotionerna 1995/96:K39 yrkande 3delvis och 1996/97:K902 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,15. beträffande kostnadsmässigredovisningatt med anledning avmotionerna 1995/96:K39 yrkande 3delvis och 1996/97:K902 yrkande 4 somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.13. Upphävande av tidigare bemyndiganden(mom. 19)(), ()(m), (),(), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom börjar på s. 32 med Riksdagensbeslut om och slutar med budgetlagenträder i kraft bort ha följandelydelse:Konstitutionsutskottet vill i dettasammanhang framhålla att det arbete sompåbörjades under den borgerligaregeringen med att minska statensföretagsägande bör fortsätta. Med enprivatisering av statliga företag uppnåsen tydligare ägarroll, kommersiellt merkompetenta företag och en ökadaktiespridning. Sammanlagt inbringade deförsäljningar som gjordes under denborgerliga regeringen ca 23 miljarderkronor (exkl. försäljning av aktier iNordbanken) till statskassan, vilketminskade statens upplåningsbehov medmotsvarande belopp. Försäljningen leddeockså till en spridning av aktieägandettill grupper som inte tidigare innehaftaktier. Enligt utskottets uppfattningbör således försäljningen av statligaföretag ske med den typ av bemyndigandentill regeringen som beslöt omi december 1991.dels att utskottets hemställan undermom. 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande upphävande avtidigare bemyndigandenatt med avslag påpropositionens förslagdels godkänner vad utskottet anförtom den typ av bemyndiganden som skallgälla när budgetlagen träder i kraft,dels beslutar att andra av riksdagentidigare givna bemyndiganden ochandra beslut skall upphöra att gällai de avseenden som lagen reglerar,dels som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört beträffandestatligt ägande av företag.Propositionens lagförslagAv utskottet framlagt lagförslagFörslag tillLag om ändring i riksdagsordningenHärigenom föreskrivs i fråga omriksdagsordningen 1dels att 5 kap. 12 § skall ha följandelydelse,dels att rubriken närmast företilläggsbestämmelsen 3.2.1 skall lyda Tilläggsbestämmelser ,dels att det i lagen skall införas en nytilläggsbestämmelse, 3.2.2, med följandelydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse3.2.2Ytterligarebestämmelser ombudgetprocessenfinns i lagen(1996:000) omstatsbudgeten.5 kap.12 § 2Riksdagen kan genom lag besluta atthänföra statsutgifter tillutgiftsområden.Har Har riksdagenfattat beslut fattat beslutenligt första enligt förstastycket, stycket,fastställer fastställerriksdagen för förnärmast följande närmast följandebudgetår genom ett budgetår genom ettsärskilt beslut särskilt beslutdels för varje dels för varjeutgiftsområde en utgiftsområde enutgiftsram, som utgiftsram, somanger det belopp anger det beloppvilket summan av de till vilket summantill utgiftsområdet av de tillhörande utgifterna utgiftsområdethögst får uppgå, hörande utgifternahögst får uppgå,dels en beräkningav inkomsterna på dels en beräkningstatsbudgeten. av inkomsterna påstatsbudgeten.Beslut om anslageller andra Beslut om anslagutgifter i staten eller andraeller beslut som utgifter i statenhar betydelse för får icke fattasberäkningen av innan beslutinkomsterna i fattats enligtstaten får icke andra stycket.fattas innan beslut Anslag eller andrafattats enligt utgifter i statenandra stycket. fastställs förvarje utgiftsområdegenom ett särskiltbeslut.Denna lag träder i kraft den 1 december1996.Finanskottets yttrande1995/96:FiU8yLag om statsbudgetenTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har berettfinansutskottet tillfälle att avgeyttrande över proposition 1995/96:220Lag om statsbudgeten jämte motionerna1995/96:K38, 1995/96:K39 och1995/96:K40.SammanfattningFinansutskottet har under en följd av århaft anledning att i olika sammanhangbehandla förslag som har berörtgrundläggande bestämmelser förstatsbudgeten. Utskottets uttalanden ochriksdagens beslut i dessa frågor finnsemellertid inte samlade i ett regelverkvilket gjort det svårt att få överblicköver vilka regler som gäller.Finansutskottet ser med stortillfredsställelse att reglerna kringstatsbudgeten nu samlas i ett regelverkoch ges lags form. Utskottet tillstyrkersåledes propositionsförslaget om lag omstatsbudget med vissa smärrejusteringar. Motionerna avstyrks.Till yttrandet har fogats avvikandemeningar från företrädarna för Moderatasamlingspartiet, Folkpartietliberalerna, ,samt Kristdemokraterna.Behov av en budgetlagPropositionenRegeringen anför i propositionen fleraskäl för att införa en budgetlag.Riksdagen har fattat enrad beslut i för statsbudgetengrundläggande frågor. Detta haremellertid inte skett i lags form.Regeringen har i stället punktvisinhämtat godkännande förbestämmelser på det statsfinansiellaområdet. Detta är omständligt ochopraktiskt. En nackdel med dettaförfaringssätt är att det kan vara svårtatt finna besluten och att överblicka deregler som gäller.Vidare föreligger ett problem med attregeringens befogenheter på ett visstområde bygger på bemyndiganden somlämnats och ändrats under mångadecennier. Det finns även en risk attvissa beslut faller i glömska efternågra år. Avsaknaden av reglering påfinansmaktens område samlad i lags formhar också inneburit att en viss praxisvuxit fram som inte i alla delar ärentydig och klar. I andra fall saknaspraxis. Detta har lett till osäkerhet omvad som gäller.Ett annat skäl för att införa enbudgetlag är att den kan bidra till attstrama upp budgetbehandlingen.Internationell forskning som åberopas ipropositionen har visat att det finnsett samband mellan de politiskainstitutionerna (däribland reglerna förbudgetprocessen) och den fördabudgetpolitiken. Det finns således skälatt göra institutionella förändringarför att strama upp budgetprocessen ochdärigenom underlätta arbetet med att nåett lägre underskott i statens finanseroch en mer hållbar skuldutveckling.FinansutskottetEnligt regeringsformen ankommer det påriksdagen att besluta om förstatsbudgeten grundläggande frågor. Detfinns inte krav på att besluten skallfattas i lags form och besluten finnsinte sammanställda i någon författning.Det är därför mycket tidskrävande ochförenat med avsevärda svårigheter att fåen överblick över de beslut som rörstatsbudgeten och den fördelning avbefogenheter som gäller mellan riksdagoch regering på finansmaktens område.Finansutskottet har under en följd av åri samband med behandlingen av budget-och kompletteringspropositionernasavsnitt Särskilda frågor redovisat sinsyn och tagit ställning till olikafrågor rörande statsbudgeten somregeringen förelagt riksdagen.Ställningstagandena har i regelinneburit ett godkännande frånriksdagens sida eller att av regeringenredovisade synpunkter inte föranlettnågon erinran från utskottets sida. Inågra fall har utskottet funnitanledning att föreslå att göratillkännagivanden till regeringen medanledning av vad utskottet anfört. Ettantal propositioner om avyttring av fastoch lös statlig egendom liksom omfinansiering av statliga investeringarhar föranlett utskottet att ibetänkanden eller i yttranden till andrautskott redovisa sin syn på hithörandefrågor. Likaså har ett antal motioner omskilda ämnen med anknytning tillstatsbudgeten såsom uppdelning avbudgeten i en drift- och enkapitalbudget, finansiering av statligaåtaganden, restriktioner för statligautgiftsåtaganden och för den statligaupplåningen m.m. föranlettfinansutskottet och att görauttalanden. De på detta sättuppmärksammade frågeställningarna har isin tur blivit utgångspunkt för olikautredningsuppdrag.I det utredningsarbete som föregått detnu framlagda förslaget harBudgetlagsutredningen på ettförtjänstfullt sätt gått igenom vadfinansutskottet och underårens lopp anfört rörande statsbudgeten.På några områden har det till och medvarit nödvändigt att gå längre tillbakaän till finansutskottets tillkomst föratt kartlägga vad som varit riksdagensuppfattning. Det nu föreliggandeförslaget till lag om statsbudget ärtill en mycket stor del en kodifieringav etablerad praxis på detbudgettekniska området.