bet · GK01FiU1 · 1996-11-14 00:00:00 — Ett annat problem medfastighetsskatten är sättet att värdera fastigheten. Miljöriktigtbyggnadssätt och utrustning ger ofta extrapoäng vid värderingen och höjerdärmed taxe-ringsvärde och fastighetsskatt. Detta blir i praktiken enstraffskatt på ett miljöriktigt be-teende, vilket givetvis är det som minstav allt behövs . Tvärtom borde en miljörik-tig utformning av enfastighet premieras skattemässigt.Som en kortsiktig lösning har regeringen i samarbete med Centerpartietföreslagit att fastighetsskatt inte tas ut på uppräkningar av taxe-ringsvärden som överstiger eller . På överstigande ökningarav taxeringsvärdena skall fastig-hetsskatten trappas in successivt under enfemårsperiod.Detta förslag ger, enligt utskottets mening, ingen varaktig lättnad utanskju-ter bara problemet framåt i tiden. Det är inte heller tillräckligt föratt mildra problemen på kort sikt. I en första etapp måste skattesatsen förbostäder återställas till redan vid taxering. Detta kan för1997 finansie-ras genom att riva upp beslutet om att sänka stämpelskattenvid fastighets-skatt till den del detta avser fastighetsöverlå-telser underår 1997. efter 1997 kan sänkningen finansieras med höjda energi-skatter inom ramen av den av oss föreslagna skatteväxlingen. En reduceringav fastighetsvärdet, med , vid förmögenhets-beskattning måsteockså införas. På måste fastighetsskatten stegvis sänkas ochavskaffas.Utskottet anser det också nödvändigt att en parlamentarisk utredningförutsätt-nings-löst får ut-reda hur fastighetsskatten kan växlas ut.Problemet med permanentfastigheter i attrak-tiva fritidsområden måste få entillfredsställande långsiktig lösning. Bland annat bör utredningenundersöka om en del av fastighetsskatten i stället kan tas ut som en högrerealisationsvinstskatt vid försäljning av fastigheter. Utredningen bör ävenutreda för- och nackdelar med en fastighetsavgift.Regeringen föreslår att den nuvarande skatten på elektricitet från äldrevattenkraftverk ersätts med en fastighetsskatt på vattenkraftverk, outbyggtvattenfall som har verkställ-bart tillstånd att byggas ut samttaxeringsenheter vars huvudsakliga värde utgör värde av andels- ellerersättningskraft. Efter en sammanvägning anser utskottet att regeringensförslag bör prövas för att vinna erfa-renhet av denna typ av beskattning.Skulle det senare visa sig att omläggningen försvårar genomförandet av enskatteväxling, kan detta regleras genom att ändra höjden på fastig-hetsskatten eller genom att återgå till nuvarande system med en skatt efterproducerad energi.Utskottet kan dock inte acceptera att skattesatsen skall baseras påintäkterna bara från nuva-rande skatt på el från vattenkraften. Även den avriksdagen beslutade höjningen av skatten till 6 respektive per kWhfrån måste räknas med. Utskottet föreslår alltså attfastighetsskatten skall utgå i stället förföreslagna 3,42 %.Den höga alkoholbeskattningen i har lett till att alkohol-förbrukningen hos oss är relativt måttlig jämfört med många andra länder.Trots det är de alkoholrelaterade problemen stora i . Mot denbakgrunden avvisar utskottet regeringens förslag att sänka skatten på öl.De eventuella problemen med en ökad gränshandel bedömerutskottetvara han-terbara och mindre än de problem som kan uppstå till följd av en ökadkonsumtion av starköl, inte minst . Regeringen bör istället verka aktivt för att problemen med gränshandeln begränsas, bl.a.genom att kräva att un-dantag från EU-reglerna permanentas ochhelst skärps.Enligt utskottet behövs en refor-merad energibeskattning och enskatteväxling med höjda skatter på energi och sänkta skatter på arbete. Föratt en skatteväxling skall leda till önskade långsiktiga förändringar avkonsum-tionsmönster och teknik är det nödvändigt att den upplevs somlångsiktigt trovärdig. Det kan ske genom att nu fattar formellabeslut om höjda skatter på energi och sänkta andra skatter framåt, . Detta bör komplette-ras med enavsiktsförklaring om att skatteväxlingen sedan skall fortsätta i en visstakt i ytterligare t.ex. , men att fortsatta justeringar i takten kangöras beroende på vunna erfarenheter och utvecklingen i andra länder.Skatten på koldioxid uppgår till per kg CO2.Utskottet föreslår att skat-ten höjs med per kg den 1januari 1997, 1998 och 1999. Därtill kommer årliga indexuppräkningar enligtgällande regler. Energiskatten skall enligt utskottet ses som en skatt somskall ha till allmänt syfte att hushålla med energi oavsett energislag.Skatten bör uttas med ett likartat belopp per kWh energiinnehåll ienergislaget. De kostnader som avser att täcka kostna-der för väghållningbör brytas ut ur skatterna för bensin och dieselolja och bilda ett egetskatteslag.För 1997 föreslår utskottet att energiskatten höjs från den första januarimed belopp som motsvarar per kWh energiinnehåll för fossila bränslenoch elektrisk kraft. I princip motsvarande höjningar bör göras även 1998och 1999. Takten i höjningarna bör dock varieras något mellan olikaenergislag i syfte att energibeskattningen långsiktigt skall konvergera motsamma storlek per kWh energiinnehåll. Regeringen bör senast under våren1997 återkomma med förslag om lämpliga skattesatser för år 1998 och 1999från denna utgångspunkt.Utskottet ställer sig vidare bakom de grönas föreslag att densärskilda skatten på elektrisk kraft från kärnkraftverk höjs med /kWhårligen , 1998 och 1999.Riksdagens beslut att höja fordonsskatten när bilaccisen slopades innebaratt en fast kostnad för bilägarna byttes mot en annan. Utskottet anser attså mycket som möjligt av be-skattningen i stället skall ligga på rörligaskatter som utgår i förhållande till hur mycket bilen används. Medelmotsvarande höjningen av fordonsskatten bör därför föras över till den delav beskattning-en av bensin och dieselolja som är avsedd för att bekostavägväsendet. Rege-ringen bör återkomma med förslag samlas drygt avfall in i regi. Det ärdock bara en del av allt avfall. Tillsammans med industrins avfall äravfallsmäng-den . Dessutom finns avfall från t.ex.byggbranschen, en del sjukhusavfall etc. Utskottet anser i likhet medMiljöpartiet de gröna att det är synnerligen viktigt att begränsaavfallsmängderna i samhället. En av åtgär-derna för att minska mängdenavfall som utskottet föreslår är skatt på avfall. Utskottet anser såledesatt en skatt på avfall som deponeras skall införas från den 1 juli 1997.Skattesatsen bör sättas till per ton avfall. Utskottet ställer sigockså bakom förslaget från de gröna att höja miljöav-gifternapå handelsgödsel och bekämpningsmedel.Fördelningen av utgifter på utgiftsområden 1997Utskottet har i det föregående ställt sig bakom de grönasförslag till inkomster för . Också beträffande utgifternas nivå ochfördelning på utgiftsområden biträder utskottet de grönasförslag. Utskot-tets ställningstagande framgår av nedanstående tabell.Utskottet övergår därefter till att redogöra för några huvuddrag iutgiftsförslagen.Utskottet ställer sig bakom förslaget från de gröna tillreduce-ring av ramen för utgiftsområde 6 Totalförsvar med 2,4 miljarderkronor . Enligt utskottet bör denna besparing göras av såvälstatsfinasiella som ideologiska skäl. Pengarna kan enligt utskottets meninginvesteras bättre till förmån för vår gemensamma säkerhet genom att minskasamhällets sårbarhet mot miljöhot och genom att minska klyftorna mellanrika och fattiga. Såle-des bör en del av de pengar som sparas föras övertill Utgiftsområde 7 Inter-nationellt bistånd liksom till investeringar föratt underlätta avvecklingen av kärnkraften.Utskottets förslag till ram för utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vidarbetslöshet skall ses mot bakgrund av att utskottet stödjer förslagen frånMiljöpartiet de gröna vad gäller a-kassan. De minskade utgifterna är enföljd av arbetstidsförkortning, sänkt skatt på arbete, en rad satsningar pågröna jobb samt bättre villkor för små och medelstora företag. Ävenutgifterna för utgiftsområde 14 Arbetsmarknadspolitik och arbetslivpåverkas positivt av dessa åtgärder. I samma riktning verkar den vid ettgenomförande av partiets förslag förbättrade ekonomiska situationen förkommuner och landsting. Utskottet vill i sammanhanget särskilt peka på attbesparingar bör kunna göras på vissa kostnadskrävande men mindre effektivaarbetsmarknadspoli-tiska åtgärder.Inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byg-gandeanser utskottet att bör avsättas för att fullfölja denpåbörjade allergisatsningen. Utskottet motsätter sig den av regeringen före-slagna besparingen på radonanslaget. Utskottet är också mycket kritisktmot de neddragningar som regeringen gör på miljöområdet. Särskilt anmärk-ningsvärd är den internationellt sett extremt låga ambitionsnivån när detgäller att skydda hotade naturområden eller växt- och djurarter liksom attinrätta tillräckligt med naturreservat.Inom utgiftsområde 21 bör enligt utskottet ytterligare av-sättas för stöd till vindkraftverk, solenergi, biobränsle och konverteringav elvärme. När det gäller utgiftsområde 22 Kommunikationer vill utskottetsärkilt poängtera att underhållet av det statliga vägnätet bör prioriterasfram-för nya vägbyggen som ytterligare stimulerar trafikökningar.Spårbunden trafik bör också gynnas genom investeringar i nyaspårsträckningar, utökad spårkapacitet etc. Slutligen vill utskottet pekapå att det behövs stimulanser till lantbruket så att fler ställer om sinodling till ekologiska principer. Ett ökat stöd till ekologisk odlingföreslås därför.Vad utskottet här anfört innebär sammantaget att utskottet ställer sig bak-om budgetförslaget för från de gröna. Detta innebäratt utskottet tillstyrker den beräkning av inkomsterna som i bilaga 1 tillutskot-tets betänkande har beteckningen "Res. 4 (mp)". Beträffandeutgifternas fördelning på utgiftsområden för tillstyrker utskottetdet förslag som i bilaga 2 till utskottets betänkande har beteckningen "Res. 4 (mp)".Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet således motionernaFi213 (mp) yrkandena 2, 4 och 5, Fi420 (mp) yrkandena 6-9, 14, 15, 17 , 18,20-24, 26-28 och 32, Fi8 (mp) yrkandena 2-4, Fi11 (mp) yrkandena 1 och 2,Sf253 (mp) yrkande 13, Jo241 (mp) yrkandena 5, 6 och 8 samt N270 (mp)yrkandena 7 och 19. Övriga motioner i betänkandets bilaga 3 avstyrks lik-som regeringens förslag i berörda delar.dels att utskottets yttrande under rubriken bordeha utgått,dels att utskottets hemställan under 28 borde ha haft ha följande lydelse:28. beträffande utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna 1997att riksdagena) dels med bifall till motionerna 1996/97:Fi11 yrkandena 1 och 2, 1996/97:L713 yrkande 26 och 1996/97:Jo728 yrkandena 4 och 5 av-slår proposition1996/97:19 samt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionernaanförts om beskattning av bilförmån, m.m.,b) om nedsättning av socialavgifter, m.m.,= utskottetc) dels med bifall till motionerna 1996/97:Fi8 yrkande 2 och 1996/97:Fi420yrkande 17 och med avslag på proposition 1996/97:17 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionerna anförs om fastighetsskatt ochskattereduktion för fastighetsskatt i vissa fall,d) dels med bifall till motion 1996/97:Fi420 yrkande 6 och med av-slag påproposition 1996/97:1 finansplan m.m. yrkande 40 punkt 1 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om justering av skiktgräns,dels med bifall till motion 1996/97:Fi420 yrkandena 20 och 21 och medavslag på proposition 1996/97:1 finansplan m.m. yrkande 40 punkt 2 som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen an-förs om fastighetsskattpå elproduktionsenheter,dels med bifall till motion 1996/97:Fi420 yrkandena 23 och 24 och medavslag på proposition 1996/97:1 finansplan m.m. yrkande 40 punkt 4 som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen an-förs om skatt på energi,dels med bifall till motion 1996/97:Fi420 yrkandena 26-28 och med avslag påproposition 1996/97:1 finansplan m.m. yrkande 40 punkt 5 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om särskild skatt för elektriskkraft från kärnkraftverk,dels bifaller förslagen i proposition 1996/97:1 finansplan m.m. yrkan-de 40punkterna 3, 8-10, alla i denna del, om vissa skattefrågor,e) dels med bifall till motionerna 1996/97:Fi420 yrkande 22 och 1996/97:So655 yrkande 7 och med avslag på proposition 1996/97:1 finansplan m.m.yrkande 40 punkterna 6 och 7 som sin mening ger regeringen till känna vad imotionerna anförs om alkoholskatt.f) om avgifter för insättningsgarantin,= utskottetg) om försäljning av aktier i ,= utskotteth) om växthusnäringen och uppbörden av energiskatt,= utskotteti) om omprövning av tidigare beslutad förändring av arbetslöshets-försäkringen= utgårj) om koldioxidskatten för industrin och växthusnäringen= utgårk) med anledning av motion 1996/97:Fi213 yrkande 4 och proposition 1996/97:1 finansplan m.m. yrkande 4 godkänner beräkningen av statsbudgetensinkomster för i enlighet med det med reservation 50 (mp)betecknade förslaget i bilaga 1,l) med anledning av motion 1996/97:Fi213 yrkande 5 och proposition 1996/97:1 finansplan m.m. yrkande 5 godkänner beräkningen av bud-geteffekter avförändrade skatte- och avgiftsregler för i enlighet med vadutskottet anfört,m) med anledning av motion 1996/97:Fi213 yrkande 2 och med av-slag påproposition 1996/97:1 finansplan m.m. yrkande 2 och motion 1996/97:Kr4yrkande 7 beslutar om fördelning av utgifter på utgifts-områden i enlighet med det med reservation 50 (mp) betecknadeförslaget i bilaga 1,n) om myndigheternas m.fl. anslagsbehållningar för ,= utskotteto) om myndigheters m.fl. in- och utlåning i ,= utskottetp) med bifall till motion 1996/97:Fi420 yrkandena 7 och 9 som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om fysiska personersinkomstskatt,dels med bifall till motion 1996/97:N270 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om företagsbeskatt-ning,dubbelbeskattning m.m.,dels med bifall till motion 1996/97:Fi420 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om övriga avgiftsfrå-gor,dels med bifall till motion 1996/97:Fi420 yrkande 14 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om förmögenhetsskatt i övrigt,dels med bifall till motionerna 1996/97:Fi8 yrkande 3 och 1996/97:Fi420yrkande 18 som sin mening ger regeringen till känna vad i motionerna anförsom stämpelskatt,dels med bifall till motionerna 1996/97:Fi420 yrkande 32 och 1996/97:Jo241yrkandena 5, 6 och 8 som sin mening ger regeringen till känna vad imotionerna anförs om miljöavgifter på bekämpnings-medel och handelsgödsel,dels med bifall till motion 1996/97:N270 yrkande 19 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om försäljning av statligaföretag,dels med bifall till motion 1996/97:Sf253 yrkande 13 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om utgiftstaket för stateninklusive socialförsäkringar vid sidan av statsbudgeten,dels avslår övriga i bilaga 3 upptagna motionsyrkanden,51. Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna (mom. 28)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken 2Samhällsekonomi och finansförvaltning börjar med "anseratt" och slutar med "till Europeiska investeringsbanken" bort ha utgått,dels att den del av utskottets yttrande som under rubriken 25Allmänna bidrag till kommuner börjar med "konstaterar" ochslutar med "kommunala verksamheten" bort ha utgått,dels att den del av utskottets yttrande som under rubriken med rubriken och 26 sidor längre fram slutar med meningen"avstyrker utskottet motion Sf238 (m) yrkande 2" borde ha haftföljande lydelse:Finansutskottets sammanfattande bedömning av budgetförslagen för år 1997Krav på budgetpolitikenRegeringens förslag på budgetområdet har dominerats avansträngningarna att ta ned det statliga budgetunderskottet. Ambitionen äratt minska underskottet till av BNP. Utskottet anseratt underskottet måste minskas i denna takt och förordar att målet för år1997 sätts så att underskottet högst uppgår till det belopp som upptagits ibudget-förslaget för år 1997.Enligt utskottets uppfattning måste saneringen bedrivas på ett sådant sättatt inte de mest utsatta grupperna drabbas ytterligare och att de somdrabbas mest av regeringens nedskärningar kompenseras. Det är ocksåangeläget att skapa resurser så att kommuner och landsting kan möta desnabbt växande behoven av vård och omsorg. Utskottet vill dock särskiltunderstryka att en förutsättning för att saneringsarbetet skall bliframgångsrikt är att politiken i större utsträckning än inriktaspå att minska den totala arbetslösheten genom att skapa förutsättningar förnya och växande företag.Det bör enligt utskottet ske genom en stor satsning på tjänstesektorn. Denger nya och bättre förutsättningar för tjänster riktade till de enskildahushål-len. Vidare förordar utskottet bättre villkor för företag ochföretagande. Exempel på sådana är slopad dubbelbeskattning på risksparande,nej till höjd förmögenhetsskatt på arbetande kapital, reformerad arbetsrätt, återställande av momsredovisningen för samtliga företag, slopande avvärnskatten, avvi-sande av den förlängda arbetsgivarperioden isjukförsäkringen, återställande av avdragsrätten för pensionssparande,avdragsrätt för individuella utbild-ningskonton och avvisande av höjdbeskattning av risksparande i aktier.Utskottet avvisar också regeringens stora nedskärning för världens fatti-gaste och förordar att vägen tillbaka mot enprocentsnivån anträds omgående.Ersättningsnivån i sjuk-, arbetslöshets- och föräldraförsäkringen bör åter-ställas till 80-procentsnivån och försämringen i högkostnadsskyddet försjukvård och läkemedel avvisas av utskottet. När det gäller pensionärernaavvisar utskottet regeringens förslag om försämrade bostadstillägg och istället bör pensionstillskotten höjas för de sämst ställda pensionärernamed . Förslagen om försämringar beträffande änke- och om-ställningspensioner avvisas också.För att förbättra familjernas situation anser utskottet att en del avbarnbi-draget bör behovsprövas och ges en låginkomstprofil.Vårdnadsbidraget och flerbarnstillägget bör återinföras samt förbättringargöras av bostadstillägget.För finansiering av åtgärderna förordar utskottet en återgång till en sam-ordnad livsmedelsmoms. Höjningen skulle drabba alla men de förbättringarsom föreslås kommer de sämst ställda till del. Vidare anser utskottet attbl.a. tobaksskatten bör höjas, att ytterligare en karensdag bör införas,delpensio-nen skall slopas och att en ny beräkningsgrund skall införas förden sjukpen-ninggrundande inkomsten (SGI). Utskottet förordar också enfortsatt utför-säljning av statliga företag och införande av enavfallsskatt.Det anförda innebär att utskottet avvisar det förslag till inriktning avbudget-politiken som regeringen föreslår i budgetpropositionen. Utskottetdelar i stället den uppfattning som kommer till uttryck i motion Fi214 frånKristde-mokraterna. Motionärernas förslag överensstämmer väl med deninriktning som utskottet här redovisat.Budgetpolitikens inriktningKapitalförsörjningen för de mindre företagen måste förbättras genom ettpermanent riskkapitalavdrag och avskaffande av dubbelbeskattningen. Rege-ringens halvhjärtade förslag till slopad dubbelbeskattning, enbart gällandeonoterade bolag, är otillräckliga. Utskottet anser att borttagandet måstegälla samtliga bolag. Som finansiering av sitt förslag till slopaddubbelbeskattning föreslår regeringen att den skattereduktion förriskkapitalavdrag som finns slopas. Detta förslag avvisas avutskottet.Den nya tidpunkten för redovisning av moms är ett dråpslag mot mångaföretags likviditet och principiellt helt felaktig. Enligt finansplanen haråt-gärden dränerat näringslivets likviditet med !Reger- ingen har tvingats föreslå en återgång för de mindre företagen.Utskottets uppfattning är att reglerna måste ändras för alla företag.Arbetsrätten måste reformeras så att den bättre svarar mot dagens arbets-marknad och unga människors syn på arbete och flexibilitet. Regeringen börsnarast lägga fram ett förslag till förändrad arbetsrätt som motsvarardagens krav.Ökade krav på flexibilitet i arbetslivet ställer också allt större krav påfortlöpande kompetensutveckling. Olika metoder för att stimulera till såvälegen kompetensutveckling som utbildning inom arbetslivet måste prövas.Utskottet delar uppfattning att ett system med individu-ella utbildningskonton bör införas.Royalty på patenterade uppfinningar bör vara skattefri för att där-efter beskattas som inkomst av kapital.Målet för den översyn av företagsstöden som görs bör kunna vara sänktaföretagsstöd i utbyte mot sänkta skatter, t.ex. arbetsgivaravgifter. Enrättvisare konkurrenssituation måste eftersträvas.Utskottet vill också i likhet med vad som anförs i mo-tion framhålla att den ekonomiska tillväxten måste spridas över hela landet. Staten har en viktig roll att spela i detta sammanhang. För att det skallske behövs regioner med flera lokala tillväxtpooler.Stimulanser för att påskynda utveckling av antalet tjänsteföretag skulle fåpåtagliga effekter på antalet nya jobb. Också ur resurshushållningssynpunktär ett ökat utrymme för tjänstesektorn, t.ex. när det gäller reparationeroch underhåll, angeläget.Att generellt minska tjänsteföretagens kostnader genom t.ex. sänkt momseller sänkt arbetsgivaravgift skulle, för att ge någon betydande effekt, idagsläget vara en statsfinansiellt alltför dyr åtgärd. Som ett första stegbör därför en selektiv lösning väljas. Det är grundläggande när vissverksamhet särskilt stimuleras att inte osund konkurrens mellan olikabranscher och företag uppstår.Utskottet anser i likhet med att ytterligare resursermåste avsättas utöver regeringens Rotprogram för att kunna bredda basen förarbete som berättigar till avdrag liksom för att möjliggöra en störreskattere-duktion. Utskottet vill också stimulera hushållssektorn ochsysselsättningen genom att införa den modell för hushållstjänster som finnsi Danmark.Tillväxtåtgärder är det centrala för att få fler i arbete och därmed skapabättre förutsättningar att få balans i svensk ekonomi. Men också arbetsmark-nadspolitiken bör reformeras.En effektiv regionalpolitik med målsättningen att hela skall levamotverkar att "flaskhalsar" uppstår i ekonomin i en uppgångsfas och mins-kar sårbarheten i en konjunkturnedgång. En väl utbyggd infrastruktur är ettav de viktigaste medlen för att skapa goda förutsättningar för helaSveriges utveckling.Ett viktigt område för ökad sysselsättning är miljö- och energisektorn. Ge-nom en skatteväxling med höjda skatter på ändliga naturresurser och mil-jöskadliga utsläpp och sänkta kostnader för arbete skulle flerarbetstillfällen skapas som vår miljö skyddas.Det kristdemokratiska budgetalternativet innebär att ålderspensionärernasekonomiska situation förstärks med 1997 i jämförelsemed regeringens politik. Förbättringen sker dels genom att man säger nejtill regeringens försämringar på området, dels genom ett förslag om höjtpen-sionstillskott på per månad.En starkare sektorDen samlade offentliga sektorn måste anpassas till vad det samhällsekono-miska utrymmet medger. I detta arbete fordras klara prioriteringar. Inomdet kommunala området är nyckelområdena framför allt sjukvården, äldreom-sorgen och skolan. Dessa områden måste under alla förhållanden värnas.Utrymmet för ytterligare besparingar inom dessa områden är enligtutskottets uppfattning obefintligt, tvärtom krävs ökade resurser för attkvaliteten inom dessa sektorer skall upprätthållas.Kristdemokraternas samlade ekonomiska politik skulle, enligt utskottetsmening, medföra påtagliga förbättringar för kommunsektorn i förhållandetill regeringens politik. Politiken innebär att höjningen av egenavgifternamed en och en halv procentenhet avvisas. Detta skulle innebära ett störreskatte-underlag för kommunerna och därmed ytterligare 4,5 miljarder kronortill kommunsektorn. Förslaget om ersättningsnivåer i arbetslöshets-,sjuk-, arbetsskade- och föräldraförsäkringarna medför ökade skatteintäkteroch lättnader för kommunens kostnader bl.a. för socialbidrag. Enligt blir effekten av regeringens politik en ökning av kommunernaskostnader för socialbidrag med ca .