bet · GJ01UU13 · 1996-03-07 00:00:00 — harockså i olika fora verkat för attEuropas länder skall dela på ansvaretför flyktingsituationen till följd avkriget i f.d. . I yttrandettill utrikesutskottet i samband medbehandlingen av propositionen omSveriges medlemskap i (1994/95:SfU4y) utgick socialförsäkringsutskottetfrån att kraftfullt kommer attverka för en solidarisk och humanflyktingpolitik inom EU enligt detraditioner som har på området.Socialförsäkringsutskottet anför vidareföljande:Den ökade internationaliseringen ställerstora krav på medlemsländerna vad gällerbl.a. flykting- och invandringspolitik.För att uppnå målet fri rörlighet förpersoner är det enligt utskottetsuppfattning av betydelse att samarbetetmellan medlemsländerna effektiviserasoch att såväl den demokratiska som denrättsliga kontrollen får störregenomslagskraft och att institutionernasroll tydliggörs. Utskottet delar därförregeringens uppfattning om att lämpligadelar av asyl- och invandringsfrågornabör kunna överföras tillgemenskapskompetens.Som socialförsäkringsutskottet närmareredogör för i sitt yttrande har artikel100c i gjorts tillämplig påvisumfrågor. Vissa viseringsbestämmelsertäcks dock inte av nämnda artikel. Detgäller bl.a. villkor för utfärdande avden enhetliga EU-viseringen. Härvidlagpågår ett arbete inom ramen för denyttre gränskontrollkonventionen ochresultatet av detta arbete bör enligtsocialförsäkringsutskottet avvaktas.Med det ovan anförda betraktarutrikesutskottet motionerna 1995/96:U19(fp) yrkande 5 i berörd del 1995/96:U21(kds) yrkande 37, 1995/96:U22 (v)yrkandena 50 i berörd del och 51,1995/96:U23 (m), 1995/96:U25 (c) yrkande20 i berörd del, 1995/96:U29 (mp)yrkandena 45 i berörd del och 46 samt1995/96:U30 (s) yrkande 1 i berörd delsom besvarade.5.2.18 Institutionella frågorMotionernaModerata samlingspartiet betonar imotion 1995/96:U23 att rådet bör förbliden centralt beslutsfattande instansenmed uppgift att vara kommissionensmotvikt och värna de nationellaintressena. I motionen påpekas att det finns en överrepresentation för desmå länderna i EU:s beslutsinstanser ochatt, om EU får 27medlemmar, de stora länderna kan kommaatt representera av befolkningenmen ha av rösterna.Motionärerna anser att om utvidgningenmedför att balansen förskjuts kraftigttill de stora medlemsländernas nackdelkan det vara ett hinder motutvidgningen. ansermotionärerna att den nuvarande ordningenmed en i förhållande tillbefolkningsstorleken proportionellt settstörre röstvikt för de små länderna ären bra princip. Det kan enligtmotionärerna vara rimligt attkomplettera den nuvarande röstviktningenmed ett system med krav på s.k. dubbelmajoritet. EU skall inte kunna fattabeslut mot medlemsländer somrepresenterar en majoritet av EU:sbefolkning. Det handlar om att värnabalansen mellan små och stora medlemmaroch om EU:s legitimitet.Moderata samlingspartiet anser vidareatt det generellt är nödvändigt att iökad utsträckning utnyttjamajoritetsbeslut inom första pelareneftersom EU hotar att i annat fall medbetydligt fler medlemmar blihandlingsförlamat. Motionärerna erinrarom att EU på många områden redan har ettomfattande regelverk och att det därförinte så mycket är frågan om att medmajoritetsbeslut införa nya EU-reglersom att med majoritetsbeslut kunnareformera och förenkla gällande regler.Parlamentet måste enligt Moderaternaanpassa sina arbetsformer till det storaansvar som sedan Maastrichtfördragetträdde i kraft vilar på parlamentet.Arbetsformerna är sådana attparlamentarikernas reellapåverkansmöjligheter försvåras, ochparlamentet måste enligt motionärerna iförsta hand prioritera behandlingen avde ärenden där de s.k. medbestämmande-och samarbetsformerna tillämpas. Utökadebefogenheter inom finanskontrollenföreslås. Europaparlamentetskontrollmakt som ett komplement tillrevisionsrätten bör stärkas genom attparlamentet får rättsligaförutsättningar att permanent granskadet ekonomiska handhavandet inomunionen. får inte bliför stort, om det skall fungera ipraktiken, och representationsreglernabör ses över inför den omfattandeutvidgningen i Central- och Östeuropa.Vidare anförs i motion 1995/96:U23 iberörd del att EU:s rättsliga system ärsärskilt viktigt för de små länderna somen motvikt till det politiskainflytandet. Med tanke på respekten förrättsordningen är det angeläget att delånga väntetiderna för målens behandlingi väsentligt nedkortas.Allmänhetens praktiska möjligheter attföra sina ärenden till domstolen börförstärkas i de fall en enskild har enkonflikt med någon av EU:sinstitutioner. Samtliga medlemsländerbör även representeras av endomare i domstolen. Vidare anserModerata samlingspartiet attrevisionsrätten måste få full möjlighetatt granska EU:s medelshantering oavsettvar den slutliga hanteringen av medlenligger och ha möjlighet att kritiseraeffektiviteten och rimligheten i olikaEU-beslut.Även liberalerna anför, imotion 1995/96:U19, dock utan särskiltyrkande, att det om antalet medlemmarökar till 25 eller flera är ofrånkomligtatt ändra beslutsreglerna. Det skulle ipraktiken bli mycket svårt att nåresultat om inte möjligheterna att fattamajoritetsbeslut ökar. Motionärernaanser att förslaget om s.k. dubbelmajoritet är intressant som ettalternativ till dagens regler omkvalificerad majoritet.Centerpartiet anser däremot i motion1995/96:U25 (yrkande 22 i berörd del)att det är positivt att regeringen såklart markerar att skallmotsätta sig alla förändringar avomröstningsreglerna i rådet som kan ledatill att de små staternas ställningförsvagas. Diskussionen om ökathänsynstagande till folkmängd vid enförändring av röstviktningen i rådet börtydligt avfärdas. Vad som bör betonas ärenligt motionärerna att det är suveränaoch jämlika stater som samarbetar genomatt i rådet närma sig förhållandet enstat-en röst. Ökade möjligheter tillmajoritetsbeslut bör enligt motionärernainföras i fråga om minimikrav i vissafrågor. Motionärerna ställer sigtveksamma till förslag som diskuterats ireflektionsgruppen om att införa nyaröstningsförfaranden mellan enhällighetoch kvalificerad majoritet såsom enhällighet minus 1 eller konstruktivröstnedläggelse. Antaletbeslutsprocedurer får inte öka i rådetsamtidigt som det minskar iEuropaparlamentet. På vissa områden kanövervägas att ersätta enhällighet med enutvidgad kvalificerad majoritet, s.k.superkvalificerad majoritet.Centerpartiet anser vidare i motionen(1995/96:U25 yrkande 24 i berörd del)att en delad initiativrätt mellankommissionen och medlemsländerna börtillämpas i större omfattning, att sådanbör råda inom hela den nuvarande tredjepelaren och att enskilda medlemsländer istörre utsträckning bör ha initiativrättäven inom områden där kommissionenexklusivt har sådan rätt . Vidareanser motionärerna att kommissionen börbli skyldig att svara dåEuropaparlamentet enligt artikel 138banmodar kommissionen att lägga framförslag. Rätten för varje land attnominera en kommissionär skall finnaskvar. Om det i ett utvidgningsperspektivkrävs en begränsning av antaletkommissionärer, bör detta enligtmotionärerna ordnas genom att varjemedlemsstat enbart ges rätt att utse enkommissionär och genom attansvarsområden delas av kommissionärerfrån olika länder, eller attkommissionärer utses utan egen portföljeller med enbart uppföljningsuppgifter(yrkande 24 i berörd del).Enligt bör vidarebeslutsprocedurerna inom parlamentetbegränsas. Förutom de trebeslutsprocedurer, medbeslutande,samtycke och samråd, somEuropaparlamentet föreslagit, bör ävenfortsättningsvis parlamentet i frågor omEU:s gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitik ha rätt att fåinformation om utvecklingen inomområdet. Parlamentet bör vidare, somregeringen föreslår, ges en merbetydelsefull roll inom det rättsligaoch inrikes samarbetet genom rätt tillsamråd (yrkande 23 i berörd del).Centerpartiet anser att parlamentetsflyttande mellan och ,liksom placeringen av sekretariatet iLuxemburg, är oförsvarligt. Verksamhetenbör samlas till en ort, och bördriva denna fråga underregeringskonferensen (yrkande 23 iberörd del). Utökade befogenheter inomfinanskontrollen föreslås också.Parlamentet bör ges ökade befogenheteratt kontrollera EU:s finanser genomuppföljning och utvärdering (yrkande 23i berörd del). bör motsätta sigeventuella förslag vidregeringskonferensen om att minska desmå staternas överrepresentation iEuropaparlamentet och hysa stortveksamhet till förslag om att sätta etttak på maximalt 700 ledamöter och ägnastor uppmärksamhet åt denna fråga införkonferensen (yrkande 23 i berörd del).Centerpartiet anser vidare i motion1995/96:U25 att revisionsrättensställning bör säkras för att komma tillrätta med både det rent brottsligafusket med EU:s medel och allmäntslöseri och ineffektiv hantering avgemenskapens medel inom unionens olikaorgan (yrkande 26). börges större inflytande inom samarbetetbl.a. genom stärkta band medEuropaparlamentet, stärkta resurserenligt reflektionsgruppens förslag samtaktiv rättskapacitet inför domstolenutan att subsidiaritetsprincipen därförges en juridisk innebörd (yrkande 25).Även de gröna anser imotion 1995/96:U29 att större länderinte skall ges ökat röstetal i rådetutan att förhållandet skall vara som (yrkande 5). Motionärerna kritiserarberedningen inom Coreper. Miljöpartietanser att det slutna Coreper skallersättas med en parlamentarisktförankrad beredningsprocess (yrkande 8)och att, så länge Coreper finns kvar,länderna bör representeras av en valdledamot i de nationella parlamenten(yrkande 9). bör gesviss lagstiftningsrätt endast när detgäller miniminormer för mänskligarättigheter samt skydd för hälsa ochmiljö (yrkande 7). Motionärerna menaratt lagstiftningsrätt när det gällerminiminormer för hälsa och djuretiskafrågor skall överföras tillEuropaparlamentet (yrkande 26).Domstolens roll bör stärkas så att denkan tvinga fram ekonomiska sanktionermot dem som inte följer miljölagarna(yrkande 28). Individens rätt att föratalan mot dem som inte följermiljölagarna bör också stärkas (yrkande29).Även Kristdemokratiska samhällspartietbetonar i motion 1995/96:U21 att demindre ländernas ställning och förmågaatt utöva ett betydelsefullt inflytandemåste värnas och att det därför är enangelägen uppgift för att förafram krav på att nuvarande proportionnär det gäller viktningen av röster irådet bevaras (yrkande 18). Motionärernaanser däremot att majoritetsbeslut måsteanvändas i större utsträckning för attunionen skall fungera med ett utökatmedlemsantal (yrkande 20). Det roterandeordförandeskapet tas också upp imotionen. Motionärerna anser att tidenför ordförandeskap bör förlängas frånett halvt till för ökadkontinuitet och effektivitet, medanprincipen om roterande ordförandeskapmellan samtliga medlemsländer börbehållas (yrkande 19). Motionärernaanser vidare att varje land skall kunnautse åtminstone en kommissionsledamot(yrkande 23) samt vidare attkommissionens ordförande bör utses efter samråd medEuropaparlamentet (yrkande 22).Vidare anser attEuropaparlamentets roll i denlagstiftande processen måste stärkas föratt göra parlamentet mera jämställt medrådet (yrkande 12). De nuvarande olikalagstiftningsprocedurerna måstereduceras och förenklas så att enförbättrad medbestämmandeproceduranvänds i större utsträckning (yrkande13). Parlamentet bör delta ibeslutsfattande och rådgivning även imellanstatliga frågor (yrkande 14).Ändringar i fördragstexterna skall intekräva parlamentets godkännande (yrkande15). bör motarbeta enbegränsning av antalet ledamöter iparlamentet (yrkande 16). Tack vare präglas EU av fasta rättsligaprinciper; domstolens starka positionmåste därför behållas (yrkande 17 iberörd del). Domarna i domstolen börutses av medlemsländernas regeringarefter det att haruttryckt sin åsikt omutnämningsförslagen (yrkande 17 i berörddel). EU skall ha makt att utdöma ochverkställa straff för de medlemsländersom gör sig skyldiga till illegalanvändning av EU:s gemensamma ekonomiskamedel (yrkande 10). börenligt motionärerna få högre status ochrådfrågas i större omfattning (yrkande11).Vänsterpartiet anser i motion1995/96:U22 att kommissionen endast börfå lägga fram förslag när en majoritetav länderna begär det samt attkommissionens status bör ändras till attvara ett i huvudsak beredande organ vidutarbetandet av förslag (yrkande 4). Detbör i traktaten klargöras att domstoleninte kan fatta beslut motmedlemsländernas grundlagar (yrkande 2).Vidare tar motionärerna upp domstolensmöjlighet att behandla frågor omvaruhandel ur miljösynpunkt och anföratt domstolen skall anlägga miljö- ochkonsumentaspekter inte aspekten omvarors rörlighet. Motionärerna anser attdomstolen därför bör förstärkas med enkompetent miljöinstans (yrkande 36).Enligt motion 1995/96:U30 (s) börEuropaparlamentet reformeras ocheffektiviseras (yrkande 9). Parlamentetpräglas enligt motionären av kaotiskaförhållanden med administrativa bristeroch dålig struktur i pleniarbetet. Detfinns stora möjligheter att minskakostnaderna genom en effektivisering ochförbättrade reseersättningsbestämmelser.Politikens position i förhållande tilljuridiken bör stärkas inom EU (yrkande11).Utskottets övervägandenSom framgår av regeringens skrivelsekommer de institutionella frågorna attinta en framträdande plats påregeringskonferensens dagordning. Dessafrågor berör EU-samarbetet i hela dessvidd. I likhet med regeringen anserutskottet att det är en central uppgiftför regeringskonferensen att förberedainstitutionella anpassningar som kanmöjliggöra en utvidgning av unionen mednya medlemmar. Motioner om överföring avfrågor från tredje pelaren till förstapelaren behandlas - som ovan framgått -företrädesvis i betänkandets avsnitt5.2.17 Samarbete i rättsliga och inrikesfrågor.Utrikesutskottet noterar attkonstitutionsutskottet i sitt yttrande(1995/96:KU5y) som en grundläggande uppfattningframhåller vikten av att den nuvarandebalansen mellan unionens institutionerbestår. Unionens institutioner måstekunna fungera effektivt även efter enutvidgning. Rådet bör, enligtkonstitutionsutskottet, förbli dencentralt beslutsfattande instansen iunionen, och en väsentlig uppgift förrådet är, som uttalas i motion1995/96:U23 (m), att vara en motvikttill kommissionen och att värna denationella intressena. I det följandeåterges konstitutionsutskottetsbedömningar avseende de institutionellafrågorna mera i detalj.RådetSom regeringen anger i sin skrivelse ochsom också framhålls i en del motionerkan en ökad användning av beslut medkvalificerad majoritet behöva övervägasinom vissa områden och bli denövervägande beslutsformen inom förstapelaren. utgår isitt yttrande från att regeringen verkarför en sådan utveckling. Härigenomtillgodoses enligtkonstitutionsutskottets meningmotionerna 1995/96:U21 (kds) yrkande 20,1995/96:U23 (m) i berörd del samt1995/96:U25 (c) yrkande 22 i berörd del.Utrikesutskottet har för sin del ingenannan uppfattning än den som redovisatsav och betraktardärmed motionerna 1995/96:U21 (kds)yrkande 20, 1995/96:U23 (m) i berörd delsamt 1995/96:U25 (c) yrkande 22 i berörddel som besvarade.Av mycket stor betydelse inför enutvidgning av unionen med många små nyamedlemsländer är frågan omröstviktningen i rådet. Frågan kan ocksåvara mycket känslig, påpekas det ikonstitutionsutskottets yttrande. Enförutsättning för att ordningen medmajoritetsbeslut i så stor utsträckningkan accepteras är att de små staternafår förhållandevis stort genomslag iröstviktningen. måste insesrisken av att stora och folkrikamedlemsländer får svårt att respekteraen ordning där en stor majoritet avunionens medborgare har en minoritet avrösterna i den beslutande församlingen.I sammanhanget bör dock hållas i minnet,anför , attintressegemenskap inte alltid föreliggermellan mindre stater å ena sidan ochstörre stater å den andra. En avvägningav de intressen som röstviktningen haratt tillgodose är således inte lätt attgöra. Regeringen uttalar att det är avstor vikt för att vårtinflytande inte minskar och att balansenmellan stora och små medlemsländer intefår rubbas. delardenna uppfattning och anser attmotionerna 1995/96:U21 (kds) yrkande 18,1995/96:U23 (m) i berörd del,1995/96:U25 (c) yrkande 22 i berörd delsamt 1995/96:U29 (mp) yrkande 5 ärtillgodosedda.Utrikesutskottet delarkonstitutionsutskottets uppfattning idenna fråga och betraktar därmedmotionerna 1995/96:U21 (kds) yrkande 18,1995/96:U23 (m) i berörd del,1995/96:U25 (c) yrkande 22 i berörd delsamt 1995/96:U29 (mp) yrkande 5 sombesvarade.I fråga om ordförandeskapet anserregeringen att principen om roterandeordförandeskap bör behållas men attSverige bör vara berett att övervägaalternativa modeller, exempelvislagordförandeskap bestående av fleraländer för att dela på den samladearbetsbördan och ge bättre kontinuitet.Konstitutionsutskottet delar denuppfattningen och anser att önskemålet imotion 1995/96:U21 (kds) yrkande 19 attdet roterande ordförandeskapet skallbehållas därmed är tillgodosett.Konstitutionsutskottet kan däremot inte,vid i övrigt oförändrade regler, ställasig bakom förslaget i motionen attordförandeskapsperioden skall förlängastill ett år.Med det ovan anförda betraktarutrikesutskottet motion 1995/96:U21(kds) yrkande 19 som besvarat.I rådet uppträder företrädare förmedlemsstaternas regeringar. Det ärdärför enligt konstitutionsutskottetsmening naturligt att regeringarna i denförberedelsegrupp som Coreper utgörföreträds av sådana tjänstemän/språkrörsom regeringen utsett. En ordning därregeringen representeras av en ledamot idet nationella parlamentet, som föreslåsi motion 1995/96:U29 yrkande 9,förefaller enligtkonstitutionsutskottet, även omledamoten företräder ett parti iregeringsställning, klart olämplig.Utrikesutskottet noterarkonstitutionsutskottets uppfattning ochbetraktar därmed motion 1995/96:U29 (mp)yrkande 9 som besvarat.KommissionenSom också framkommit ovan anserkonstitutionsutskottet att balansenmellan gemenskapens institutioner börbehållas. ansersåledes att kommissionens ställning börvärnas. är därförinte berett att, som föreslås imotionerna 1995/96:U25 (c) yrkande 24och 1995/96:U22 (v) yrkande 4, förordanågon ändring av initiativrätten inomförsta pelaren. Konstitutionsutskotteterinrar om de möjligheterEuropaparlamentets ledamöter har attställa frågor till kommissionen ochanser inte att det finns anledning attålägga kommissionen formell skyldighetatt svara på anmodanden enligt artikel138b. I fråga om kommissionens ochmedlemsstaternas roll inom tredjepelaren har intenågon annan uppfattning än vadjustitieutskottet uttryckt.Utrikesutskottet noterar den uppfattningsom redovisats av konstitutionsutskottetoch betraktar därmed motionerna1995/96:U22 (v) yrkande 4 samt1995/96:U25 (c) yrkande 24 i berörd delsom besvarade.Konstitutionsutskottet anser detväsentligt att rätten för varjemedlemsstat att nominera enkommissionsledamot behålls och att ettbehov av att begränsa antalet ledamöteri första hand bör begränsa den rätt attnominera två ledamöter som vissa ländernu har.Därmed betraktar utrikesutskottetmotionerna /96:U21 (kds) yrkande 23och 1995/96:U25 (c) yrkande 24 i berörddel som besvarade.Den ordning för att utse kommissionensordförande som förespråkas i motion1995/96:U21 (kds) förefaller i stortsett vara densamma som gäller.Konstitutionsutskottet anser inte attmotionen bör föranleda något riksdagensuttalande.Utrikesutskottet noterarkonstitutionsutskottets uppfattning ochbetraktar därmed motion 1995/96:U21(kds) yrkande 22 som besvarat.EuropaparlamentetStor samstämmighet råder om attbeslutsprocedurerna som innefattarparlamentet är många och komplicerade,och de bör - anförkonstitutionsutskottet i sitt yttrande -som regeringen framhåller ses över isyfte att åstadkomma en väsentligförenkling samt att främja effektivitetoch begriplighet. Det är vidareangeläget att, som regeringen ocksåframhåller, parlamentet ges en merbetydelsefull roll inom det rättsligaoch inrikes samarbetet.Konstitutionsutskottet anser attmotionerna 1995/96:U21 (kds) yrkandena12, 13 och 14 och 1995/96:U25 (c)yrkande 23 i berörd del därigenomtillgodoses. Krav på parlamentetsgodkännande av fördragsändringar ärenligt meninginte aktuellt. Utskottet avstyrkersåledes också motion 1995/96:U21 (kds)yrkande 15.Utrikesutskottet noterar den uppfattningsom redovisats av konstitutionsutskottetoch betraktar därmed motionerna1995/96:U21 (kds) yrkandena 12-15,1995/96:U23 (m) i berörd del samt1995/96:U25 (c) yrkande 23 i berörd delsom besvarade.Konstitutionsutskottet anser det viktigtatt åtgärder, som regeringen framhålleroch som begärs i motionerna 1995/96:U23(m) och 1995/96:U25 (c) yrkande 23 iberörd del, övervägs för att förstärkaparlamentets roll vad gäller kontroll avunionens finanser genom uppföljning ochutvärdering.Konstitutionsutskottet anser det vidareangeläget att Europaparlamentetsarbetsformer är så goda som möjligt,vilket krävs i motionerna 1995/96:U23(m), 1995/96:U25 (c) yrkande 23 i berörddel samt 1995/96:U30 (s) yrkande 9.Arbetsformerna kan säkerligen ses över imånga avseenden. Konstitutionsutskottetanser emellertid att detta i första handär en fråga för parlamentet självt ochvill inte inför regeringskonferensenföreslå något uppdrag till regeringen idenna fråga.Med det som ovan anförts avkonstitutionsutskottet betraktarutrikesutskottet motionerna 1995/96:U23(m) i berörd del, 1995/96:U25 (c)yrkande 23 i berörd del samt 1995/96:U30(s) yrkande 9 som besvarade.Vad beträffar frågan om plats förparlamentets verksamhet erinrarkonstitutionsutskottet om att sätet förgemenskapens institutioner enligtartikel 216 skall fastställas avmedlemsstaternas regeringar isamförstånd. Frågan om parlamentetsplacering har varit föremål föringående överläggningar utan attregeringarna lyckats nå en lösning.Konstitutionsutskottet anser detotillfredsställande att parlamentetsverksamhet inte har kunnat koncentrerastill en ort. Konstitutionsutskottetanser emellertid inte att det finnsanledning för den svenska regeringenatt, som begärs i motion 1995/96:U25 (c)yrkande 23 i berörd del, nu aktualiserafrågan.Utrikesutskottet har ingen erinran motkonstitutionsutskottets uppfattning idenna fråga och betraktar därmed motion1995/96:U25 (c) yrkande 23 i berörd delsom besvarat.Frågan om antalet ledamöter iEuropaparlamentet är högst aktuell infören utvidgning av unionen.Konstitutionsutskottet anför följandehärom:En linjär utökning av antalet platser iparlamentet, dvs. med dagensunder/överrepresentation, skulle enligtuträkningar i rapporten till Vem bestämmer vad? (SOU1996:4) medföra att ett EU med 27medlemsländer fick ett parlament med 881platser. I samma utredning beräknasmandatfördelningen vid ett tänkt tak för antalet ledamöter vid 700 eller 500.Sverige skulle med utgångspunkt fråndagens befolkningsstorlekar ochöver/underrepresentation och med 27medlemsländer få 17 respektive 12platser.Som jämförelse kan nämnas att antaletledamöter i vissa av de störreeuropeiska staternas nationellaparlament är i 577, i Italien630, i 651 och i Tyskland672.Det är enligt utskottets mening viktigtatt de små staternas befolkningrepresenteras så att den nationellapolitiska situationen återspeglas sålångt som möjligt. Mot bakgrund av dettaperspektiv kan man diskutera detlämpliga i det tak för antaletledamöter om 700 personer som harföreslagits inför regeringskonferensenbl.a. av och av enmajoritet i reflektionsgruppen.Utskottet vill framhålla att ett stortantal ledamöter inte behöver innebäraatt ett parlament inte fungerar.