bet · GJ01UU13 · 1996-03-07 00:00:00 — 43).Kurt () i motion U20begär ett tillkännagivande om vad somsägs i motionen om fördragsändringar föratt utveckla den sociala dimensionen.Motionären välkomnar att regeringenavser att verka för ett slut påStorbritanniens konkurrens genom socialdumpning. Kravet på att internationellasympatiåtgärder skall vara möjliga ihela EU är viktigt eftersom EU har engemensam arbetsmarknad. Motionärenmotsätter sig dock att regeringen därvidlåst sig för en reglering utanför EU:sram. Enligt motionen måste fråganövervägas i samband med diskussionen ompå vilket sätt grundläggande fackligaoch medborgerliga rättigheter skallgaranteras inom EU.Enligt motionen måste frågan om attskapa en arbetsrättslig grund förfristående avtal på Europanivå lösas.Motionären anser vidare att regeringenbör verka för att rådet skall kunnafatta beslut om miniminormer inom heladet sociala området med kvalificeradmajoritet. Slutligen efterlysermotionären ett resonemang omarbetsmarknadsparternas medverkan. Ensådan medverkan förekommer iden s.k. permanentasysselsättningskommittén. I motionenförordas att trepartssamarbetet -regering, arbetsgivare, arbetstagare -stärks.Utskottets bedömningEU har en hel del gemensamma regler somrör arbetslivets område. Skälet till detär främst den inre marknadens friarörlighet över gränserna förarbetskraft. Beslut om sådana reglerfattas i allmänhet med enhällighet.Regler som gäller arbetsmiljö beslutasdock med kvalificerad majoritet.Genom ett avtal fogat till ett särskiltprotokoll till (detsociala protokollet) har alla EU-länderutom enats om att utvidgasamarbetet på arbetslivsområdet.Genom det sociala protokollet har 14 avmedlemsstaterna ett eget regelverk föratt lägga fram lagförslag som rörarbetslivet. Regelverket gör det möjligtatt lagstifta inom ett bredare fält änvad medger. Möjligheten attbesluta med kvalificerad majoritet ärockså större. Regler som antas med stödav protokollet gäller inte iStorbritannien, däremot på brittiskaföretag verksamma i annat EU-land.Proceduren enligt det socialaprotokollet tas bara till omministerrådet har misslyckats med attfatta enhälligt beslut enligtRomfördraget.De mål som anges i det socialaprotokollet är bl.a. att främjasysselsättning, förbättra levnads- ocharbetsvillkor, skapa ett fullgottsocialt skydd och främja dialogen mellanarbetsmarknadens parter.På följande områden kan, enligtprotokollet, beslut fattas medkvalificerad majoritet:- arbetsmiljö,- arbetsvillkor,- information och samråd medarbetstagare,- jämställdhet mellan kvinnor och män påarbetsmarknaden,- åtgärder för långtidsarbetslösa.Dessa beslut gäller minimiregler vilkainte hindrar de berörda medlemsländernaatt behålla och införa strängare regler.Enhällighet skall fortfarande gälla vidbeslut inom följande områden:- social trygghet och socialt skydd förarbetstagare,- skydd för arbetstagare näranställningen upphör,- representation och kollektivttillvaratagande av arbetstagarnas intressen(inkl. medbestämmande),- anställningsförhållanden för medborgareutanför EU,- ekonomiska bidrag tillsysselsättningsfrämjande åtgärder.Länderna har i protokollet enats om attinte införa regler på EU-nivå i frågorom löner, föreningsrätt och rätten attvidta stridsåtgärder.Genom det sociala protokollet harkommissionen en skyldighet att samrådamed arbetsmarknadens parter innan denlägger fram förslag till nya regler påarbetslivets område. Parterna har niomånader på sig att försöka lösa frågangenom kollektivavtal på Europanivå. Enmedlemsstat kan dessutom överlåta åtarbetsmarknadens parter att införlivaregler genom kollektivavtal.Utskottet ställer sig bakom förslagetom att regeringen vid verkar för att detsociala protokollet skrivs in iRomfördraget och därmed kommer att gällai samtliga medlemsstater. Utskottetanser att det i hög grad är ett svensktintresse att höga krav på arbetslivetsområde värnas och att alltför storaskillnader mellan medlemsländernaslagstiftning undanröjs.Moderaterna i motion U23 förespråkar en väl fungerande arbetsmarknad ochatt förhållandet mellan arbetsgivare ocharbetstagare huvudsakligen bör reglerasgenom nationell lagstiftning.Utskottet kan konstatera att detsociala protokollet, som redovisatsovan, har för arbetstagarna inneburitatt viktiga frågor om sysselsättning,arbetsvillkor och socialt skydd kommitupp på EU-nivå. Det är bra ochförhindrar konkurrens genom s.k. socialdumpning. Den moderata ståndpunkten ärenligt utskottets mening därmed påviktiga områden de facto överspelad. Iett par avseenden delar utskottet denmoderata uppfattningen. Löner,föreningsrätten och rätten att vidtastridsåtgärder bör regleras på nationellnivå.Utskottet avstyrker med detta motionU23 i motsvarande del.Kristdemokraterna vill i motion U21 attEU-fördragen skall kompletteras medEuroparådets sociala stadga och EG:ssociala stadga från 1989.Utskottet anser att frågan behöverutredas. När det gäller EG:s socialastadga konstaterar utskottet att stadganär en politisk avsiktsförklaring och attdet var för att realisera delar av dessmål som det sociala protokollet tillkom.Utskottet delar motionärernasuppfattning att ett införlivande av densociala stadgan inte kan ersätta ettinförlivande av det sociala protokolleteftersom dokumenten rör olikadimensioner av samarbetet.Vilka fördelar som kan uppnås genom ettinförlivande av socialastadga är mycket oklart och behöverutredas. Klart är att flertalet av EU:smedlemsländer redan har anslutit sigtill denna stadga.Utskottet avstyrker med detta bifalltill motion U21 i berörd del.Vänsterpartiets uppfattning i motionU22 om att regeringen skall verka föratt EU:s direktiv skall kunnaimplementeras via kollektivavtalförefaller att tillgodoses av vad somsägs i skrivelsen. Partiet förespråkarvidare införandet av gemensammainternationella, fackliga och socialaprogram med minimikrav på arbetsrätt,koncernfackligt samarbete osv.Vänsterpartiet anser slutligen attregeringen bör driva frågan om enmellanstatlig överenskommelse om attarbetstagare från tredje land skall hasamma rättigheter som EU-medborgare.Utskottet sympatiserar i stort med vadsom sägs i motionen och bedömer att deaktuella frågorna i första hand börhanteras inom ramen för bestämmelserna idet sociala protokollet. Utskottet anserinte att det finns skäl att införkonferensen binda upp regeringen i frågaom hur den sociala dimensionen skallutvecklas . Motion U22 iberörda delar bör inte föranleda någonriksdagens åtgärdKurt i motion U20 delarregeringens uppfattning om behovet av engränsöverskridande konflikträtt och rätttill internationella sympatiåtgärder. Imotsatts till regeringen menarmotionären emellertid att regleringeninte bör ske nationellt utan inom ramenför EU:s regelverk.Utskottet anser för sin del attmöjligheterna för arbetsmarknadsparternaatt vidta stridsåtgärder även iframtiden bör ligga utanför EU:sreglering. Det är dock önskvärt mednationella regler som möjliggörinternationella sympatiåtgärder.Motionären tar också upp frågan ombehovet av en arbetsrättslig grund påeuropeisk nivå som skapar garantier förefterlevnaden av avtal mellan europeiskaarbetsmarknadsparter. I motionen berörsvidare frågan om att miniminormer skallkunna beslutas med kvalificeradmajoritet inom hela det sociala områdetsamt slutligen hurarbetsmarknadsparternas medverkan skallkunna stärkas.Utskottet anser att motionärens frågorär viktiga och bör övervägas vidare.Utskottet anser att inte pådet underlag som stårtill buds bör uttala någon bestämduppfattning i dessa frågor. Motion U20avstyrks med det anförda.Övriga frågorEU:s personalpolitikMotionerInger m.fl. (s) anser i motionU24 (yrk. 1) att regeringskonferensenbör ta initiativ till en översyn ochmodernisering av EU:s personalpolitik.Översynen bör avse löne- ochanställningsförmåner för EU-anställdaoch förtroendevalda. Syftet bör vara attde anställda förutom förvaltningsmässigkompetens skall ha erfarenhet från andraverksamheter på nationell nivå och engod kontakt med vanliga medborgaresverklighet i olika europeiska stater.Systemet med livslånga anställningar sommål för EU:s personalpolitik bör enligtmotionen ersättas med personalplaner somunderlättar nyrekrytering och en sundpersonalomsättning.Utskottets bedömningEnligt vad utskottet erfarit regleraspersonalpolitiken i EU:s institutionerbl.a. av regler i det s.k.fusionsfördraget och av beslut somfattas av rådet. Initiativrätten påområdet tillkommer för närvarandeexklusivt kommissionen. Förändringar avEU:s personalpolitik kan åstadkommas påtvå vägar. Antingen genom attmedlemsländerna påverkar de inomkommissionen ansvariga tjänstemännen attta initiativ på området eller genom attmedlemsländerna skapar sig en egeninitiativrätt över personalpolitiken.Det senare kräver en fördragsändring.Utskottet anser att EU:spersonalpolitik med svenska mått mättförefaller att vara otidsenlig. Huruvidaden är ändamålsenlig eller inte och hurden eventuellt skall förändras är frågorsom utskottet med det underlag som stårtill buds inte kan bedöma.Utskottet anser att frågan är viktigoch att regeringen därför bör följafrågan. Med detta avstyrks motion U24 iberörd del.RegionalpolitikMotionerCenterpartiet framhåller i motion U25(yrk. 17) att EU:s politik syftar tillatt främja en harmonisk utveckling inomhela gemenskapen och att gemenskapenenligt artikel 130a särskilt skallsträva efter att minska skillnadernamellan olika regioner.Fördragsbestämmelsen ger dock inte enheltäckande bild av de särskilda problemsom regioner långt från centrum brottasmed. förordar att vidregeringskonferensen verkar för att enbestämmelse införs i fördraget ienlighet med den diskussion som förts ireflektionsgruppen om stöd till regionerna och öarna i Europeiskaunionens medlemsstaters ytterstaperiferi .Miljöpartiet anser i motion U29 (yrk.32) att regeringen bör driva frågan omatt EU:s regionalpolitiska stöd endastskall utgå till miljövänliga projekt.Vänsterpartiet anser i motion U22 (yrk.28) att EU:s inre marknad måstereformeras, och partiet föreslår en radförändringar. En fungerande frihandelförutsätter att länderna agerar på likavillkor, och i motionen föreslås bl.a.att Regionala driftstöd, t.ex.transportstöd, skall vara tillåtna föratt uppväga de nackdelar som klimat ochgeografiska avstånd innebär.Utskottets bedömningUtskottet har ingen annan uppfattning änCentern i motion U25 när det gällerbetydelsen av EU:s politik för attfrämja en harmonisk utveckling inom helagemenskapen och att minska skillnadernamellan olika regioner. Utskottet anserdock till skillnad mot motionärerna attEU:s fördrag innehåller det nödvändigainstrumentet - strukturfonderna - föratt förverkliga en bra regionalpolitik.Utskottet ser inget behov av enfördragsändring och avstyrker bifalltill motion U25 i här berörd del.EU:s strukturfondsmedel skallsjälvfallet användas med tillbörligmiljöhänsyn. Något särskilt uttalandehärom från sida med anledningav bedömerutskottet inte vara nödvändigt. MotionU29 i berörd del avstyrks med detanförda.Sverige kan enligt lämnatransportstöd enligt nuvarande reglerförutsatt att vissa anpassningar görsföre 1997. Kommissionen har ännu intebehandlat frågan om tillåtligheten avandra svenska driftstöd i form avsysselsättningsbidrag och nedsattasocialavgifter. De statligaföretagsstöden ses över ien offentlig utredning (dir. 1995:124).Utskottet bedömer att inte heller dennafråga bör föranleda något uttalande frånriksdagens sida införregeringskonferensen. Utskottetavstyrker därför bifall till motion U22i berörd del.Stockholm den 20 februari 1996På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), Per (), (),(), (),(), (), (), (), (), ChristinaZedell (s), (),(), () och ().Avvikande meningar1. JämställdhetPer , , (alla m) anseratt den del av arbetsmarknadsutskottetsbedömning i avsnittet Jämställdhet sombörjar med Utskottet noterar ochslutar med i motsvarande del bort haföljande lydelse:Diskriminering i samhällslivet är ettallvarligt problem i och deflesta medlemsländerna. Många enskildasrätt träds för när på grund av fördomar.Även om rättssäkerheten garanteras avmedlemsländernas grundlagar ellermotsvarande regelverk är det viktigt attEU klart slår fast principen om icke-diskriminering på grund av nationalitet,kön, ras eller religion. bör vidregeringskonferensen verka för att ettallmänt diskrimineringsförbud förs in iEU:s fördrag. Detta bör medanledning av motion U23 i motsvarandedel som sin mening ge regeringen tillkänna.2. JämställdhetIngrid () anser att den del avarbetsmarknadsutskottets bedömning underavsnittet Jämställdhet som börjar med Utskottet är ense och slutar med avstyrks därmed bort ha följandelydelse:Enligt utskottets mening visarerfarenheten att grundförutsättningenför jämställdheten har varit en politikför full sysselsättning och envälfungerande offentlig sektor. Vidarehar en välutbyggd barnomsorg,äldreomsorg osv. över huvud taget gjortdet möjligt för kvinnor attförvärvsarbeta. Konvergenspolitiken ochEMU-förberedelserna försvårar enligtutskottets uppfattning en politik förfull sysselsättning och pressar Sverigetill nedskärningar inom den offentligasektorn. I praktiken innebär det enanpassning i riktning mot de lägrenivåer på offentlig service, kvinnligförvärvsfrekvens och socialatrygghetssystem som finns i andra EU-länder. Utskottet anser att grundendärmed raseras för jämställdheten mellankönen. En jämställdhetspolitik somendast inriktas på fler kvinnor ibeslutande församlingar, fler kvinnligachefer, ökade utbildningssatsningar osv.riskerar att bli begränsad tillvälutbildade, välavlönade kvinnor.Regeringens vällovliga ambitioner påjämställdhetens område saknar realismmed hänsyn till den pågåendeutvecklingen inom EU. Det är dockpositivt att regeringen verkar för attdet införs förstärkta skrivningar omjämställdhet i fördragen. Vad utskottetmed anledning av motion U22 i berörd delanfört bör som sin mening geregeringen till känna.3. SysselsättningPer , , (alla m) anseratt dels den del avarbetsmarknadsutskottets bedömning iavsnittet Sysselsättning som börjar med Utskottet har och slutar med ochsysselsättning , dels den del avutskottets yttrande som börjar med i och slutar med imotsvarande delar bort ha följandelydelse:Regeringens förslag om ensysselsättningsunion är knappast av ettsådant slag att det kan fullföljas vidregeringskonferensen. Förslaget är illaunderbyggt och har endast presenteratspå ett osammanhängande sätt. har inte fått ett tillräckligtseriöst underlag för att kunna göra enmeningsfull studie av idén.Avsikten med regeringens förslag tordevara att medlemsländerna skall samordnasin ekonomiska politik för att genomökade statsutgifter försöka minskaarbetslösheten. Det finns inomsocialdemokratin en tro att det vardenna politik som under 1930-, 1950- och1960-talen ledde till välstånd ochutveckling i bl.a. och att ensådan politik skulle kunna föraspå en gemensam europeisk nivå. Detta ärmyter och missuppfattningar och deflesta av EU:s medlemsländer ärmotståndare till tanken att föra en s.k.neo-keynesiansk ekonomisk politik.I regeringens skrivelse förtigs ellerförringas det arbete som gjorts inom EUför att bringa ned arbetslösheten.Kommissionens vitbok om tillväxt,konkurrenskraft och arbete liksomEssendeklarationen nämns inte.Enligt utskottets mening kommer ettfullföljande av den inre marknaden ochen stabil gemensam valuta i kombinationmed att medlemsländerna fullföljerEssendeklarationens rekommendationer attge de bästa förutsättningarna för attnya riktiga jobb skapas inom EU.Utskottet anser att arbetet inte fårförsinkas genom att regeringskonferensenägnar sig åt frågor om helt nyastrukturer av det slag regeringen nuaktualiserar. Helt avgörande äratt regeringen med all kraft fullföljerde åtgärder nationellt som Essen-programmet innehåller.Utskottet anser att det i arbetet medatt förenkla och förtydliga EU:sfördragstexter kan vara motiverat atttydliggöra de övergripande målen församarbetet. Därvid bör enligt utskottetsmening särskilt betonas målet attunderlätta den ekonomiska utvecklingen imedlemsländerna - vilket kommer att ledatill ökad sysselsättning. Vad utskottetanfört bör med anledning avmotion U23 i motsvarande del som sinmening ge regeringen till känna. MotionU29 i motsvarande del avstyrks därmed.4. SysselsättningElver () anser att den del avarbetsmarknadsutskottets bedömning iavsnittet Sysselsättning som börjar med Utskottet delar och slutar med detanförda bort ha följande lydelse:Utskottet anser att arbetslösheten ärdet största sociala, ekonomiska ochmänskliga problemet i . Med rättpolitik kan länder häva långtids-och massarbetslösheten och hävda sig ikonkurrensen med områden med snabbtillväxt i och Nordamerika.Enligt utskottets mening är ekonomin starkt internationaliserad, ochisolerade insatser från enskilda länderger inte längre tillräckliga effekter.Samarbete mellan länder ger bättreinstrument och handlingskraft för attlösa problemen och utveckla Europasekonomier mot tillväxt och ökadsysselsättning.Inom EU har ekonomisk politik,sysselsättnings- ocharbetsmarknadspolitik fått en högreprioritet och en gemensam strategi förtillväxt, jobb, ekonomisk stabilitet ochlåg inflation har formulerats.Utskottet bedömer att EU har en viktiguppgift för samordnade insatser inomområdena infrastruktur, framför alltinformationsteknik, miljö och energi isyfte att öka sysselsättningen i Europa.Utskottet anser att regeringensambitioner på det ekonomiska området ärblygsamma och alltför ensidigt inriktaspå att skapa opinion för enarbetsmarknadspolitik enligt svensktmönster. En aktiv arbetsmarknadspolitikär i och för sig viktig men räcker inteför att långsiktigt lösa Europastillväxt- och konkurrensproblem. ser det kan förslaget om ens.k. sysselsättningsunion inte ensamtbidra till att får en godförmåga till tillväxt.Utskottet vill se en strategi somutgörs av mer än arbetsmarknadspolitikoch förordar en skatteväxling för jobbenoch miljön. Nettotillskottet av nyaarbeten kan förväntas komma i denprivata tjänstesektorn, där småföretagenär starkt dominerande. Utskottet anserdärför att en klok strategi för Europaär att stimulera till fler arbeten i denprivata tjänstesektorn genom lägrebeskattning av arbete. börenligt utskottets mening verka för attEU ändrar sina regler för mervärdesskattså att lägre tjänstemoms kan införas ide medlemsländer som så önskar. En visspositiv särbehandling av tjänstesektornär också motiverad urjämställdhetssynpunkt eftersom det härav tradition finns många jobb som främstintresserar kvinnor. Detta bör riksdagenmed anledning av motion U19 imotsvarande del som sin mening geregeringen till känna.5. SysselsättningIngrid () anser att den del avarbetsmarknadsutskottets bedömning iavsnittet Sysselsättning som börjar med Utskottet delar och slutar med allmännyttiga tjänster bort haföljande lydelse:Utskottet delar regeringens uppfattningatt arbetslösheten är den störstapolitiska utmaningen inom EU och attsysselsättningsfrågan bör ges högstaprioritet vid regeringskonferensen.Enligt utskottets uppfattning är dockregeringens strategi för en s.k.sysselsättningsunion inte trovärdig.Strategin måste bygga på en helt annanekonomisk-politisk grundval än EMU-processens konvergenskriterier och detuppgivna arbetsmarknadspolitiskatänkande som dominerar EU. Utskottetanser dock att förslaget om ensamordning mellanarbetsmarknadsministrarnas ochfinansministrarnas åtgärder ochinrättande av en särskildsysselsättningskommitté kan vara ettsteg på vägen. Kampen mot arbetslöshetenbör ha mellanstatlig karaktär. Syftetmed en sysselsättningskommitté bör varaatt utveckla och genomföra en samordnadpolitik mot arbetslösheten och därmedgarantera en uthållig och socialtbalanserad ekonomisk utveckling.Utskottet anser att proceduren församordning av medlemsländernas åtgärderbör stärkas, och diskussionen bör förasom hur länderna skall finansieraåtgärder mot arbetslöshet utan attkonkurrensförhållandena försämras. Iförhållande till regeringens förslag börenligt utskottets mening ambitionsnivånhöjas radikalt.Utskottet anser att det är rimligt attdet politiska samarbetet motarbetslösheten får kvantitativa mål sombör genomföras på tretill . Målen kan lämpligenpreciseras i ett särskilt protokoll ochkan t.ex. vara: en kraftigt höjdkvinnlig förvärvsfrekvens, en halveringav arbetslösheten, garanteradsysselsättning för ungdomar ,garanterad sysselsättning för ungdomarunder efter hundra dagarsarbetslöshet, minst en praktikant perpåbörjat femtiotal anställda i företagmed minst 25 anställda, bör eftersträvas ocharbetsgivare skall avsätta minst fyratimmar för organiseradkompetensutveckling.Vad utskottet anfört med anledning avmotion U22 i berörd del bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.6. SysselsättningBarbro () anser att den delav arbetsmarknadsutskottets bedömning iavsnittet Sysselsättning som börjar med Utskottet hyser och slutar med motsvarande delar bort ha följandelydelse:Utskottet anser i motsats tillregeringen att ekonomisk tillväxt inteautomatiskt leder till ökadsysselsättning. I ökar förnärvarande arbetslösheten trots enrelativt hög tillväxttakt.Utskottet anser att det inte frånregeringens skrivelse går att utröna vadden föreslagna s.k.sysselsättningsunionen innebär. Denförefaller inte innebära något nytteftersom sysselsättningsfrågan redan tasupp i och de flestamedlemsländerna redan harsysselsättningsmål. Såvitt utskottet kanbedöma kommer förslaget inte att ledatill låg arbetslöshet.Utskottet ställer sig mycket frågandeinför förslaget om gemensamma mål,gemensamma procedurer och ett gemensamtåtagande att följa vissa principer försysselsättningspolitiken. Förslagetinnebär att regeringen låser fastSverige vid principer om ökadlönespridning, urholkad arbetsrätt ochsubventionerade hemarbeten.Utskottet motsätter sig överstatligaprinciper för sysselsättningspolitikeneftersom dessa principer inte kommer attkunna rubbas i de enskilda länderna ävenom medborgarna i allmänna val väljer enannan politik. Utskottet är dessutommycket oroat över vilka principer föratt minska arbetslösheten som kan kommaatt beslutas. Enligt utskottets meningbör i stället låg arbetslöshet ingå somen del av de samlade konvergenskravenför EMU.Utskottet anser det vara utmanande avregeringen att i skrivelsen tillriksdagen inte beröra den centrala ochakuta frågan om energi- och koldioxidskatt. För att växthuseffekten skallkunna hejdas måste utsläppen avkoldioxid från fossila bränslen minskasradikalt. bör därför geregeringen i uppdrag att vidregeringskonferensen driva att en lägstaenergi- och koldioxidskatt skall införasobligatoriskt och på en lägsta nivå ienlighet med vad EU-kommissionenföreslagit. Utskottet anser vidare attregeringen vid konferensen skall drivaoch påskynda den s.k. vitbokens idéer omskatteväxling som en del av ettmellanstatligt samarbete. Detta börriksdagen med anledning av motion U29 imotsvarande del som sin mening geregeringen till känna. Motion U23 imotsvarande del avstyrks därmed.7. Arbetstagarnas rättigheterPer , , (alla m) anseratt den del av arbetsmarknadsutskottetsbedömning under avsnittet Arbetstagarnasrättigheter som börjar med Utskottetställer och slutar med motsvarandedel bort ha följande lydelse:Utskottet anser att dendevalveringspolitik som bl.a. Sverigeunder en lång rad av år har fört innebären form av social dumpning. Genominförandet av en gemensam valuta kommeren sådan politik inte längre att kunnaföras, vilket blir ett betydelsefulltframsteg.Enligt utskottets mening är det av storbetydelse att arbetsmarknaderna i EU:smedlemsländer fungerar väl och kananpassa sig till förändrade förhållandenför att arbetslösheten inte skall fastnapå en hög nivå.Förhållandet mellan arbetsgivare ocharbetstagare bör som utskottet ser dethuvudsakligen regleras genom nationelllagstiftning. Gemensam lagstiftningerfordras i princip bara i fråga omgränsöverskridande aktiviteter och föratt åstadkomma konkurrensneutralitet.En europeisk reglering av det som ipraktiken utgör ersättning för arbeteriskerar att leda till betydandevälfärdsförluster.