bet · GJ01UU22 · 1996-05-21 00:00:00 — Utskottet tillstyrker i detta betänkanderegeringens förslag (prop. 1995/96:185) om godkännande av med . Ingamotioner har väckts med anledning avpropositionen. I proposition 1995/96:185 yrkarregeringen att godkännerEuropa-Medelhavsavtalet om upprättandeav en associering mellan Europeiskagemenskaperna och deras medlemsstater åena sidan och å den andra. Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att riksdagengodkänner ett Europa-Medelhavsavtal omupprättande av en associering mellanEuropeiska gemenskaperna och derasmedlemsstater, å ena sidan, och ,å den andra. Avtalet innehållerbestämmelser om bl.a. politisk dialog,frihandel samt ekonomiskt och socialtsamarbete.Syftet med avtalet är bl.a. att inomramen för EG:s nya Medelhavspolitikbidra till stabilitet och en positivekonomisk och social utveckling iregionen.Avtalet träder i kraft den förstadagen i efter det attalla parter har anmält att de hargodkänt det.Den ekonomiska utvecklingen i IsraelDen israeliska ekonomin har uppvisat enhög tillväxt under de senaste åren.Tillväxten beräknas hauppgått till och årets utvecklingtyder på en fortsatt hög nivå.En bidragande faktor till dennapositiva utveckling har varit en ökadliberalisering av den israeliskahandelsregimen. Dessutom harfredsprocessen skapat en större dynamiki den israeliska ekonomin och bidragittill att förhoppningar och ambitioner omatt skapa en framtida marknad i helaMellan-östern och förisraeliska produkter är klart uttalade.Möjligheterna att etablera israelisk-arabiska samriskföretag hör också tillframtidsbilden.Israel är anslutet till Allmänna tull-och handelsavtalet, , och medlem ivärldshandelsorganisationen . FrånGATT:s sida uppskattas deliberaliseringar som har genomförts, menman påpekar också att en rad reformerbör genomföras. Det handlar om fortsattaavregleringar inom ekonomin, t.ex.minskat statsstöd, borttagande avexportsubventioner och en neutraliseringav inköpsskatten, tama , vad gällerimporterade produkter visavi inhemska.Från israelisk sida har fortsattajusteringar av handelsregimen utlovats.Den svensk-israeliska handeln föreSveriges EU-inträdeSverige har länge haft etthandelsöverskott med . Den svenskaexporten till uppgick åren 1993och 1994 till 2 007 miljoner kronorrespektive2 , medan den svenskaimporten från uppgick till 483miljoner kronor respektive 665 miljonerkronor . Siffror för detförsta visar på en nedgångi den svenska exporten till jämfört med samma period 1994.Importen har ökatfrån första halvåret1994 till sammaperiod 1995.Handeln mellan EG och IsraelEG:s export till är mer ändubbelt så stor som importen därifrån.EG:s export till uppgick åren1993 och 1994 till 7 567 miljoner ecurespektive 8 958 miljoner ecu, medanEG:s import från uppgick till 3438 miljoner ecu respektive 4 143miljoner ecu under samma period.Förhandlingarnas bakgrundEG:s handelspolitik när det gällerländerna kring har längebaserats på en kombination avassocierings- och frihandelsavtal samtsamarbetsavtal med ensidigahandelspreferenser. Riktlinjerna förMedelhavspolitiken har återkommandepresenterats i särskilda program.Avtalen har innehållit tre viktigabeståndsdelar: upprättandet avinstitutioner för politiskt samarbete,handelsförmåner samt särskilda protokollför tekniskt och ekonomiskt samarbete.I enlighet med rådets beslut av den 20december 1993, inledde kommissionenförhandlingar om ett nytt avtal mellanEuropeiska gemenskaperna och derasmedlemsstater å ena sidan och statenIsrael å den andra. Förhandlingarnafördes av kommissionen i samråd medmedlemsstaterna. har deltagitaktivt i arbetet från och medmedlemskapet den 1 januari 1995.Förhandlingarna avslutades under hösten1995 och avtalet undertecknades den 20november 1995.I oktober 1994 presenterade riktlinjer för enny fördjupad Medelhavsstrategi, vilkagodkändes vid iEssen . Strategin, somantogs vid ett möte med Allmänna rådet iapril 1995, syftar till att säkrastabilitet och utveckling i ochMedelhavsområdet. Den vilar på trepelare, där den första utgörs av nyaformer för ett fördjupat politisktsamarbete, den andra ugörs av ett s.k.euromediterrant frihandelsområde, ochden tredje av ett biståndspaket.Det euromediterrana frihandelsområdetskall vara utbyggt , ochbaseras på bilaterala avtal slutnamellan EG och de icke-europeiskaMedelhavsländerna samt mellan de icke-europeiska inbördes.Förutom frihandel rymmer avtalen frågorom EG-bistånd för modernisering avMedelhavsländernas ekonomier,bekämpandet av terrorism, organiseradbrottslighet, narkotikasmuggling m.m.Som ett delmål på vägen mot attetablera frihandelsområdet ses bl.a. attsluta associeringsavtal med de icke-europeiska länderna runt . EttEuropa-Medelhavsavtal har redan slutitsmed . Dessutom har ett avtalförhandlats fram med vilketenligt planerna kommer att undertecknasunder . Förhandlingar pågårdessutom med Eygpten, ochLibanon.Avtalets innehållGenom upprättasen associering mellan ochEuropeiska gemenskaperna och derasmedlemsstater. Avtalet omfattar 85artiklar indelade i nio avdelningar medföljande rubriker: politisk dialog (I),fri rörlighet för varor (II),etableringsrätt och tillhandahållande avtjänster (III), kapitalrörelser,betalningar, offentlig upphandling.konkurrensbestämmelser och immaterielläganderätt (IV), vetenskapligt ochtekniskt samarbete (V), ekonomisktsamarbete (VI), samarbete omaudiovisuella och kulturella frågor,information och kommunikation (VII),sociala frågor (VIII), institutionellaoch allmänna bestämmelser samtslutbestämmelser (IX). Avtalet omfattaräven sju bilagor, fem protokoll och enslutakt som samtliga utgör en integreraddel av avtalet.KompetensfrågorI avtalet är det Europeiska gemenskapenoch Europeiska kol- och stålgemenskapenoch medlemsstaterna som är avtalsparterpå den ena sidan. Avtalet är därmed etts.k. blandat avtal.Avtalet reglerar bl.a. frågor inom dengemensamma handelspolitikens område. Avartikel 113 i Fördraget om upprättandetav Europeiska gemenskapen och praxis framgår att Europeiskagemenskapens traktatkompetens inom dengemensamma handelspolitiken är exklusiv.Kompetensen att ingå associeringsavtalär också i princip exklusiv. Det nuaktuella avtalet reglerar emellertidockså förhållanden som ligger utanförgemenskapens kompetens och därmed inomramen för medlemsländernas kompetens(t.ex. politisk dialog, socialt ochfinansiellt samarbete samtbrottsbekämpning).Som tidigare nämnts innehåller avtaletdessutom bestämmelser om olika socialafrågor som bl.a., i vissa fall, innebären samordning av de socialatrygghetssystemen. För delinnebär avtalet emellertid inga nyaåtaganden på området eftersom Sverigeoch slöt enöverenskommelse om social trygghet.Godkännande av avtaletRegeringen anför att associeringsavtaletmed utgör ytterligare ett steg påvägen mot ett utökat partnerskap mellanEG och länderna kring östraoch södra strand, och kommer på ettpositivt sätt att fördjupa och utöka deeuropeisk-israeliska förbindelserna.Målsättningen är att säkerställa enfredlig utveckling i Medelhavsområdetsamt att främja stabilitet och enpositiv ekonomisk och social utveckling.Mot denna bakgrund föreslår regeringenatt godkänner mellan EU och Israel.Utskottetets övervägandenGemenskapens Medelhavsstrategi syftartill att ge relationerna med de icke-europeiska en nydimension och att understödja denpolitiska, ekonomiska och socialautvecklingen i dessa länder. med skapar bl.a.ramar för politisk dialog och definierarett brett spektrum av samarbetsområden.Utskottet tillstyrker att riksdagengodkänner medIsrael. Utskottet hemställeratt godkänner det iproposition 1995/96:185 föreslagnaEuropa-Medelhavsavtalet om upprättandeav en associering mellan Europeiskagemenskaperna och deras medlemsstater åena sidan och staten å andrasidan.Stockholm den 21 maj 1996På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: ViolaFurubjelke (s), (),(), Inga-BrittJohansson (s), (),(), (), (), (), (), EvaZetterberg (v), (), BodilFrancke (), (), () och AnnaCorshammar-Bojerud (c).