bet · GK01UbU1 · 1996-11-28 00:00:00 — Detta perspektiv skallgenomsyra all den forskning där det kanvara av relevans. Resurser måsteavsättas för sådan forskning.Motionärerna nämner särskilt forskningsom belyser med vilka medel pojkar görstill pojkar och flickor till flickorunder uppväxten. Att tillåta oss attvara människor framför att vara bärareav en könsroll är enligt motionärernadet självklara målet.I motion 1996/97:Ub495 (s) anförs attviktiga funktioner för det föreslagnasekretariatet för genusforskning börvara att koordinera centrum/forum och delokala kvinnoforskningsmiljöernasverksamhet, att samordna internationellkvinno- och genusforskning och attinformera om forskning. Lokaltförankrade verksamheter av övergripandenationellt intresse, som t.ex. databasenFemdok i , bör enligt motionärernakunna få del av sekretariatets resurser.Direktiv för sekretariatet bör utarbetasi nära samråd med centrum/forum.Utskottet anser att börgodkänna vad regeringen förordar omgenusforskning och alltså avslåmotionerna 1996/97:Ub411 yrkande 27 och1996/97:Ub487 yrkande 7. Utskottetnoterar att Moderata samlingspartietinte har något yrkande om avslag påmedlen till Kungl. för attKvinnohistoriska samlingarna skall görastill ansvarsbibliotek. När det gällersekretariatet för genusforskning ställersig utskottet bakom regeringens förslagatt det skall placeras vid Göteborgsuniversitet. Som regeringen framhåller iforskningspropositionen (s. 54) kansekretariatet därigenom på bästa sättanvända sig av den resurs som deKvinnohistoriska samlingarna utgör, ochen ömsesidigt förstärkande effekt börkunna uppnås. I instruktionen för FRN(1996:650) ingår att främja samordningoch samarbete mellan forskningsråden ochatt främja jämställdhets-, kvinno- ochgenusforskning. Utskottet villunderstryka vad regeringen anför iforskningspropositionen om att FRN:sverksamhet inom området kvinno- ochjämställdhetsforskning är värdefull ochbör bedrivas även i fortsättningen. Detföreslagna sekretariatets uppgift att haen nationell överblick övergenusforskning samt aktivt spridaforskningens resultat förutsätter enligtutskottets mening som en självklarhetatt sekretariatet samverkar medcentrum/forum. Utskottet utgår ocksåfrån att regeringen, när den utformarinstruktion för sekretariatet, gör det inära samarbete med centrum/forum, somhar samlat mycken kunskap och kompetensi dessa frågor.Med det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1996/97:Ub7yrkande 3, 1996/97:Ub5 yrkandena 13 och14 samt 1996/97:Ub495. Yrkande 21 imotion 1996/97:A806 är enligt utskottetsmening tillgodosett med vad regeringenföreslagit, varför även det bör avslåsav riksdagen.7. Högskolans tredje uppgiftHögskolan har traditionellt tvåhuvuduppgifter, nämligen utbildning samtforskning och utvecklingsarbete. Enligt1 kap. 2 § andra stycket högskolelagen(1992:1434) ingår i forskning ochutvecklingsarbete att sprida kännedom omverksamheten samt om hur sådanakunskaper och erfarenheter som harvunnits i verksamheten skall kunnatillämpas.Enligt regeringens förslag ibudgetpropositionen skall högskolan iökad utsträckning samverka med detomgivande samhället och informera om sinverksamhet. Detta föreslås blihögskolans tredje uppgift vid sidan avutbildning och forskning.Uppgiften bör enligt regeringen omfattaspridning av forskningsinformation,samverkan med det omgivande samhälletför att utveckla högskolans utbildningoch forskning samt att högskolan skallvara till direkt nytta för allmänheten.Regeringen understryker att enökad samverkan med näringslivet ochövriga samhällssektorer inte fårinskränka forskningens frihet. Det ärockså angeläget att villkoren församverkan inte resulterar i att viktigaforskningsresultat inte kommerforskningen eller samhället till godo. Ihögskolans tredje uppgift bör även ingåatt främja rekryteringen av nya gruppertill högskolan och att stimuleraintresset för högskolestudier i det egnanärområdet. Högskolans funktion somsamhällets främsta kunskapsresurs utgören viktig del av den tredje uppgiftenoch bör kunna utnyttjas bättre.För att tydliggöra högskolornas uppgiftatt samverka med det omgivande samhälletoch informera om sin verksamhet föreslårregeringen att 1 kap. 2 § andra styckethögskolelagen får en ny lydelse meddenna innebörd.I motion 1996/97:Ub483 (fp) yrkande 5begärs att avslår regeringensförslag till lagändring. Motionärernaanser att förslaget snarare krånglartill än förtydligar uppgifterna.Högskolan har redan som uppgift attsprida kännedom om sin verksamhet och omhur de kunskaper och erfarenheter somvunnits skall kunna tillämpas, anför de.Utskottet konstaterar att högskolan har lagstadgad skyldighet attinformera om forskning ochutvecklingsarbete. Någon uppgift somavser samverkan med övrigasamhällssektorer finns inte uttryckligtföreskriven. Utskottet anser att denutvidgning av bestämmelsen ihögskolelagen som regeringen nu föreslårär angelägen. bör således medavslag på motionsyrkandet antaregeringens förslag till lag om ändringav 1 kap. 2 § högskolelagen (1992:1434).Lagändringen bör som regeringenföreslagit träda i kraft den 1 januari1997.8. Datornätet för universitet ochhögskolor, m.m.SUNET - är det svenska universitets- ochhögskoleväsendets gemensamma datornät. Ibudgetpropositionen hänvisar regeringentill att frågor som berör SUNET harbehandlats i propositionen om åtgärderför att bredda och utveckla användningenav informationsteknik - den s.k. IT-propositionen (prop. 1995/96:125, yttr.UbU5y, bet. TU19, rskr. 282).Universitetsdatornätet skulle enligtdenna ses som en nationell tillgång somskall kunna utnyttjas av ännu fler,t.ex. hela biblioteksväsendet.Regeringen föreslår nu att SUNET skallutvecklas kraftigt och även få ennationell roll utanför universiteten ochhögskolorna.Ett särskilt anslag för SUNET förs uppi statsbudgeten, anslaget B 47 Sunet medett ramanslag för på 100miljoner kronor. Under anslaget beräknasresurser för dels en uppgradering avSUNET, dels en anslutning av nyaanvändare såsom landets folkbibliotek(huvudbiblioteket i varje kommun) ochmuseer. Ryggradsnätet - som omfattaruniversitetsorterna inklusive -uppgraderas från en överföringskapaciteti dag på /s till /s.Högskolor i övrigt skall anslutas med10-34 Mbit/s. ochstatliga museer skall anslutas mednormalt högst /s. Vidare skallstaten erbjuda berörda kommuneranslutning med normalt högst /still SUNET av huvudbibliotek,länsbibliotek och länsmuseer under eninledningsperiod. I anslaget ingår ettengångsbelopp om somavses kunna användas för attinledningsvis stödja anslutningen av denämnda organen med huvudman.Högskoleverket föreslås ävenfortsättningsvis svara föradministrationen av SUNET. för SUNET bildas inomHögskoleverket.I två motioner riktas invändningar motregeringens förslag om ett ökat uppdragtill SUNET. I motion 1996/97:Ub411 (m)yrkande 26 framhålls att SUNET är ettnationellt med ettövergripande ansvar förInternetsamordningen i i såvältekniskt som administrativt ochorganisatoriskt hänseende. Denna roll avnationell kompetensresurs kan inteupprätthållas om SUNET skallvara leverantör av anslutning tillInternet till en stor mängd kunder. Ettbeslut om att göra SUNET till allmänInternetleverantör kan vidare hämmaframväxten av en kommersiellInternetmarknad. Om en ansenlig del avden offentliga förvaltningen undandrasden kommersiella marknaden kan det inteundgå att påverka utvecklingen.Motionärerna menar att bibliotekengynnas bäst av de kommersiellaInternettjänsternas framväxt och av ettnära samarbete med kommuner och skoloroch med varandra.Liknande synpunkter anförs i motion1996/97:Ub8 (kd) yrkande 1, nämligen atten anslutning av landets folkbibliotekskulle begränsa SUNET:s handlingsfrihetnär det gäller att utveckla den tekniskastrukturen. Dessutom, hävdarmotionärerna, har SUNET knappastpersonella resurser att möta de behovsom användare med begränsad IT-kunskaphar. Också i denna motion hänvisas tillatt det för bibliotekens behov finnskommersiella Internetleverantörer.Utskottet erinrar om vad utskottetanförde i sitt yttrande tilltrafikutskottet med anledning av IT-propositionen (1995/96:UbU5y), attexpansionen av IT-användningen viduniversitet och högskolor liksom inombiblioteks- och skolväsendet motiveradeen översyn i enlighet med regeringensförslag av såväl SUNET:s styrning ochfinansiering som anslutningen av nyaanvändare. Utskottet betonade dock attdet är av betydande vikt attuniversiteten och högskolorna fårfortsatt tillgång till hög kapacitet ochkompetens inomdatakommunikationsområdet.Utskottet har i yttrande tillfinansutskottet tillstyrkt att påtilläggsbudget för /96anvisas ett engångsbelopp om 66 miljonerkronor till /SUNET.Beloppet avses komma att förbrukas underminst en treårsperiod för uppgraderingenav universitets- och högskolenätet såatt SUNET:s ursprungliga syfte - attbetjäna universitet och högskolor - ävenfortsättningsvis tillgodoses (prop.1996/97:1 Reviderad finansplan, m.m.,avsnitt 6, yttr. UbU2y, bet. FiU11,rskr. 49).Enligt vad utskottet erfarit avserHögskoleverket/SUNET att om möjligtutnyttja entreprenörer för att arrangeraanslutningarna av respektive huvud- ochlänsbibliotek samt länsmuseum tillSUNET. Entreprenadavtalen kommer attutformas så att berörda kommuner kan taöver avtalen när statens stöd upphör.Utskottet anser att universitetens ochhögskolornas behov av ett datornät medhög kapacitet för datakommunikation blirväl tillgodosett genom den kraftigauppgraderingen av nätet. Därigenombibehålls SUNET som i första hand enhögskoleresurs. Utskottet har inget attinvända mot att SUNET:s kapacitet ochkompetens i den omfattning somregeringen föreslår utnyttjas i ettvidare nationellt syfte. Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna1996/97:Ub8 yrkande 1 och 1996/97:Ub411yrkande 26.I ett senare avsnitt i detta betänkandebehandlas anslagen till universitet ochhögskolor under littera B. Utskottetkonstaterar att motionärernasinvändningar mot regeringens förslagbeträffande SUNET rör anslutningen avnya användare. Någon minskning avanslaget med hänsyn till de ändradeanslagsvillkor som motionsyrkandenaföranleder har dock inte begärts.UDAC - DatacentralRegeringen föreslår ibudgetpropositionen att denaffärsdrivande verksamheten vid UppsalaDatacentral (UDAC) vid Uppsalauniversitet skall avvecklas genomförsäljning eller på annat lämpligtsätt. Regeringen begär ett bemyndigandeav att vidta nödvändigaåtgärder för denna avveckling.Av motiveringen till regeringensförslag framgår att universitetinlämnat en redovisning av verksamhetenvid UDAC, som är en del avuniversitetet. UDAC har enaffärsdrivande verksamhet somhuvudsakligen består av försäljning avdataprodukter och datatjänster tilluniversitet och högskolor samt tillföretag och organisationer inom denoffentliga sektorn. Den affärsdrivandedelen särredovisas med egen resultat-och balansräkning. Därmed är den skildfrån myndighetsdelen inom UDAC. Avuniversitetets redovisning framgårvidare att den affärsdrivande delen avverksamheten vid UDAC har nått en sådanomfattning och inriktning attkundkretsen i allt väsentligt kommit attligga utanför universitets- ochhögskolesektorn. Tjänsteproduktionen ärlikartad med den som andra dataföretagpå marknaden erbjuder.Mot bakgrund härav anser regeringen attverksamhetens inriktning och omfattninghar tagit sådana former att den intelängre är att betrakta som ett statligtåtagande och att den inte skall bedrivasinom myndigheten. Olika alternativ föravveckling, genom försäljning eller påannat sätt, av den affärsdrivande delenav UDAC skall därför utredas.Utskottet har inhämtat att Uppsalauniversitet i skrivelser till regeringen(och ) hemställt omatt den affärsdrivande verksamheten vidUDAC skall få överföras frånuniversitetet till ett bolag som bildasför detta ändamål.Enligt vad utskottet erfarit frånUtbildningsdepartementet kommer inomkort en särskild utredare att tillkallasmed uppdrag att pröva möjligheterna attsälja verksamheten med eller utanföregående bolagisering, underförutsättning att beslutar ienlighet med regeringens förslag.Utskottet föreslår att lämnarregeringen det begärda bemyndigandet attvidta nödvändiga åtgärder för attavveckla den affärsdrivande verksamhetenvid UDAC vid universitet.9. Utbyggnad av den grundläggandehögskoleutbildningen samt vissakvalitetsfrågorRegeringen föreslår att dengrundläggande högskoleutbildningen skallbyggas ut kraftigt i hela landet med 30000 nya permanenta platser(helårsstudenter) under budgetperioden1997-1999. Utbyggnaden med 15 000 platser,och de återstående 15 000 platsernatillkommer . Utbyggnadenskall huvudsakligen ske vid de mindreoch medelstora högskolorna. Cirkahälften av platserna avsernaturvetenskapliga och tekniskautbildningar. Regeringen begär nuriksdagens godkännande av omfattningenav och principerna för utbyggnaden.De nya platserna fördelas på följandesätt:1997 1999TotaltUppsala universitet250 250 500Lunds universitet 250 250 500Göteborgs universitet350350 700Stockholms universitet 250 250500Umeå universitet 500 5001 000Linköpings universitet1 1501 1502 300Kungl. Tekniska högskolan400 400800Högskolan i 300 300 600Högskolan i 300 300 600Högskolan 550 5501 100Högskolan i /300300600Högskolan i 300 800Högskolan i 500 6001 100Högskolan i /Ronneby500600 1100Högskolan i 7001 400Högskolan Kristianstad250250 500Högskolan i 350 350 700Högskolan i /Uddevalla400600 1 000Högskolan i 800 8001 600Högskolan i 9001 0001 900Högskoleutbildning på Gotland250450700Mitthögskolan 1 8002 5004 300Mälardalens högskola1 200 01 200Högskola i 1 5001 5003 000Chalmers tekniska högskola AB250250500Stiftelsen 600Sveriges lantbruksuniversitet200200400Den ökning som föreslås för Linköpingsuniversitet avser främst en utbyggnad avden högre utbildningen i Norrköping.Förslaget överensstämmer med denbedömning som regeringen redovisade ipropositionen Vissa åtgärder för atthalvera arbetslösheten ,ändrade anslag för /96,finansiering m.m. (prop. 1995/96:222, bet. FiU15, rskr. Utöver de30 000 nya permanenta platsernatillkommer 1 000 nya platser vart och ett av åren1997, 1998 och 1999, i enlighet med vadsom redovisades i föregåendebudgetproposition (prop. 1994/95:100bil. 9, bet. UbU15, rskr. Vidaretillförs 100platser även , till följd av detavtal mellan staten och StiftelsenHögskolan i som träffats den 1juli 1994.De tillfälliga utbildningssatsningar avarbetsmarknadsskäl somriksdagen beslutat om (prop.1995/96:105 och 1995/96:150, bet. FiU10,rskr. 304) fortsätter under vårterminen1997 och upphör därefter som15 000 permanenta platser inrättasenligt vad som nämnts. Även detillfälliga resurserna för ettårigspråkutbildning som beslutatom för läsåren 1995/96 och 1996/97upphör med utgången av vårterminen 1997.De tillfälliga resurser som såledesupphör motsvarar sammanlagt 10 585helårsstudenter.Moderata samlingspartiet anmäler imotion 1996/97:Ub487 stor tveksamhettill regeringens förslag (yrkande 1).Moderaterna anser generellt att fortsattexpansion av högskolesektorn måste skemed hänsyn till kravet på god kvalitet;bl.a. ställs mycket höga krav påpersonalrekrytering, nybyggnationer ochnya organisationsformer, inte minst vidde mindre och medelstora högskolorna.Vidare anser de att universiteten och destörre högskolorna skall byggas ut i entakt som motsvarar intresset för dembland de sökande. Anslagen till de småoch medelstora högskolor som iregeringens förslag fått störst relativökning skall enligt motionärernaminskas, så att ingen högskola gesanslagsökningar för grundutbildningensom är större än . I motionen begärsockså ett tillkännagivande tillregeringen om utbildningsuppdragensinriktning (yrkande 8 delvis). Utskottetuppfattar yrkandet så att det avser hurutbyggnaden skall gå till. Motionärernaanser också att försöket med s.k. NT-svuxplatser skall upphöra och att demedel som avsatts för dessa skall fådisponeras direkt av högskolorna(yrkande 40).Folkpartiet liberalerna föreslår i sittbudgetalternativ (motion 1996/97:Ub483yrkande 24) - utan att uttala sig omantalet platser - större anslag änregeringen föreslagit till samtligauniversitet och fackhögskolor samt tillHögskolan i /, HögskolanKristianstad och iStockholm och mindre anslag ochHögskoleutbildning på . Utskottetåterkommer till dessa förslag i avsnitt16.Miljöpartiet förordar i motion1996/97:Ub514 yrkande 23 en annanfördelning än den som regeringenföreslagit. Universiteten (utomLinköping) bör tilldelas sammanlagt 750fler av de nya permanenta platserna änregeringen föreslagit och fördelningenav resterande platser på små ochmedelstora högskolor ses över avregeringen, som bör återkomma medförslag. Åtgärder bör enligtmotionärerna också vidtas för attunderlätta för studenter att väljakombinationer av kurser vid olikafakulteter och högskolor.Kristdemokraterna föreslår i motion1996/97:Ub512 yrkande 7 att antalet nyautbildningsplatser i högskolan åren1997-1999 begränsas till 22 500 platser,som skall vara permanenta. Man kanenligt motionen (yrkande 5) inteensidigt prioritera teknik ochnaturvetenskap. Ett i ordets verkligamening mänskligt samhälle har behov avdjupare kunskaper också om andliga,kulturella, sociala och etiska värden.Även är kritiska motde s.k. NT-svuxplatserna. Endast hälftenav de platser av detta slag sominrättades har utnyttjats; enpermanent utbyggnad av högskolan hadeenligt motionärerna varit bättre(yrkande 8). De små och medelstorahögskolorna är viktiga förkunskapsspridningen och utgör ett stödför det regionala och lokalanäringslivet. De kan också medverka tillatt mildra den socialasnedrekryteringen. Av dessa skäl börvarje län ha en högskoleutbildning,anser motionärerna (yrkande 9).Ett stort antal motionsyrkanden avserökat antal platser vid vissa lärosäten.Sålunda tas upp imotionerna 1996/97:Ub457 (fp) yrkandena1 och 2, 1996/97:Ub466 (v) och1996/97:Ub490 (s), som samtliga handlarom bättre förutsättningar föruniversitetet att bedrivadistansutbildning. - I motionerna1996/97:Ub435 (m) yrkande 1,1996/97:Ub479 (c) yrkande 1 och1996/97:T224 (fp) yrkandena 1 och 2framhålls behovet av fler platser vidHögskolan i . I de två förstnämndamotionerna påpekas att högskolan underden gångna treårsperioden har haftbetydligt fler sökande änriksgenomsnittet, inte minst inom detnaturvetenskapliga och tekniska området,och att högskolan också redovisarbetydligt fler helårsprestationer än vadsom legat till grund föranslagsberäkningen. Någonkvalitetsurholkning har enligtmotionärerna inte inträffat. I motionUb479 föreslås att 450 platseröverflyttas till frånandra högskolor där resurser annars ståroutnyttjade. - Fler platser tillHögskolan i /förordas imotionerna 1996/97:Ub427 (s),1996/97:Ub429 (m), 1996/97:Ub454 (c) och1996/97:Ub510 (v). Motionärerna pekar påden låga utbildningsnivån i befolkningeni , på utbildningensbetydelse för regionens utveckling ochpå att /underde har byggt upp kapacitetför att ta emot fler utbildningsplatser,medan regeringens förslag de factoinnebär en minskning av platsantalet,eftersom de tillfälliga platser somupphör är fler än de permanentaplatser som då tillförs. Omfördelning avplatser från andra högskolor förordas imotionerna Ub429, Ub454 och Ub510. I densistnämnda motionen föreslås i andrahand att /Sandvikenredan år 1997 får utnyttja även deplatser som regeringen föreslagit skalltillföras . - Fler platser änenligt regeringens förslag föreslås imotion 1996/97:Ub469 (fp) yrkande 1 tillHögskolan i , som enligtmotionären har halkat efter jämförbarahögskolor. - Den inledda satsningen måste fortsätta ochpå sikt måste ytterligareforskningsresurser tillföras dennahögskola, anser motionären i motion1996/97:Ub470 (m). Enligt motion1996/97:Ub508 (s) måste Södertörnshögskola få samma möjligheter som andrahögskolor att utvecklas. En kraftfullsatsning på högskoleplatser ihuvudstadsregionen, och då särskilt påSödertörn, förordas i motion1996/97:A429 (fp) yrkande 4.Motionärernas mål är ett moderntnätverksuniversitet. - Utbyggnad av denhögre utbildningen i börenligt motion 1996/97:Ub491 (m) ges högprioritet. - I motion 1996/97:Ub455 (fp,m, c, v, mp, kd) föreslås ettstatsbidrag på för enutökning vid den fristående Teologiskahögskolan i med 40helårsstudenter. Förslaget motiveras medatt Teologiska högskolan, som tidigareendast haft examensrätt förhögskoleexamen, numera av regeringen harbeviljats examensrätt även för teologiekandidatexamen 140 poäng. Motionärernapåpekar också att Teologiska högskolansutbildning har en bred inriktning ochfyller en betydelsefullsamhällsfunktion. Folkpartietliberalerna föreslår i sittbudgetalternativ (1996/97:Ub483 yrk. 24)att anslaget Enskilda och kommunalahögskoleutbildningar m.m. ökas med . Utskottet återkommer till dessamotioner i det följande (avsnitt 16).Den fristående börenligt motion 1996/97:Ub471 (m)tillföras ytterligare 240 platser ochmotsvarande minskning göras påMitthögskolan.I regeringens förslag till utbyggnadingår bl.a. 1 500 platser ochytterligare 1 500 platser i . Regeringen anseratt omfattningen av utbyggnaden pålängre sikt måste bli beroende av denfinansiering som kan åstadkommas. Lundsuniversitets nuvarande verksamhet iMalmö skall enligt propositionen delvisingå i den nya högskola som regeringenföreslår skall inrättas. Utbildningenvid denna högskola skall inriktas motteknik och ekonomi, lärarutbildning,hälsa och samhälle samt konst ochkommunikation. Därutöver skallprofilområden utvecklas som bör ingå inämnda utbildningsområden. Dessa är:internationell migration och etniskarelationer, Europakunskap, natur- ochresurshushållning, Centrum förkompetensutveckling samt jämställdhetoch genuskunskap. Utbildningen inomteknik och ekonomi skall prioriteras.Forskningen vid den nya högskolan skallbedrivas i projektform med en permanentgrundorganisation finansierad medstatliga medel. Medel för forskningkommer enligt regeringen att beräknas inästa budgetarbete. Verksamheten vid dennya högskolan avses kunna starta hösten1997. Regeringen begär riksdagensgodkännande av att en högskola inrättasi med denna inriktning ochomfattning.Moderata samlingspartiet anför imotionerna 1996/97:Ub411 yrkande 12 och1996/97:Ub487 yrkande 2 kritiskasynpunkter på regeringens förslag.Motionärerna anser att de ekonomiskakonsekvenserna av förslagen om den nyahögskolan inte är tillfredsställandebelysta. De anser också att det ärviktigt att inte urholka forskningen ochden högre utbildningen till förmån försysselsättningspolitiskasymbolhandlingar. För de tekniskautbildningarna vid man enligt motionärerna hitta enhelt ny profil. Den tyska Fachhochschule skulle därvid kunnavara en lämplig modell. Moderatasamlingspartiets budgetförslag - tillvilket utskottet återkommer i detföljande - innebär att 55 miljonerkronor flyttas från anslaget Särskildautgifter vid universitet och högskolorm.m., under vilket regeringen beräknatmedel till den nya högskolan i ,till anslaget Lunds universitet:Grundutbildning.I motion 1996/97:Ub432 (m) anförmotionären att Malmöhögskolan brådskar.Enligt motion 1996/97:Ub492 (s, m) ärdet angeläget att lokalisera utbildning ochforskning inom turism till den nyahögskolan i . Motionärerna hänvisartill det näringsprogram för skånskturism som lagts fram av länsstyrelsernai och turistråd.I regeringens utbyggnadsprogram ingårvidare att 250 permanenta platsertillförs högskoleutbildningen på Gotlandår 1997 och 1999.Regeringen anser att man med dennuvarande ordningen med enbeställarorganisation inordnad underLänsstyrelsen i inte ilängden kan fullt utnyttja den potentialsom ligger i lärar- ochforskartjänsternas allmänna kompetens.Det är också en fördel för får en fast lärar- ochforskarkår som bosätter sig på ön.Regeringen anser därför att ensjälvständig högskola bör inrättas påGotland och begär godkännandeav att så sker. Högskolan avses bliinrättad när en prövning har gjorts avvilka examensrättigheter en sådan kan fåeller vad som krävs för attexamensrättigheter skall medges.Folkpartiet liberalerna anför i motion1996/97:Ub483 yrkande 14 att det idagens trängda ekonomiska läge intefinns medel för att bygga upp en nysjälvständig administrativ enhet påGotland.