bet · GK01SfU2 · 1996-12-05 00:00:00 — Detta innebär,enligt motionärerna, att kommunerna fårta ansvar för regeringens finanspolitik,genom att socialbidragskostnaderna ökarpå grund av arbetslöshet och sänktanivåer i transfereringssystemen. Statensekonomiska ansvar för flyktingarna bördärför förlängas.Yvonne Ruwaida (mp) begär i motion1996/97:Sf633 tillkännagivanden om attnyanlända skall ha rätt att själva väljabostadsort (yrkande 1), om en nyintroduktionsersättning (yrkande 2) ochom möjligheten att flytta mellankommuner (yrkande 3). I motionen anförsatt nyanlända skall ha rätt att självavälja bostadsort och att varje kommun iSverige skall kunna ta emot dem somkommer och kunna erbjuda en introduktiontill det svenska samhället. Underintroduktionen bör de som har rätt tillasyl eller har andra flyktingskäl samtderas anhöriga ges ett skattepliktigtbidrag, som är något högre änsocialbidraget. Detta för att kommaifrån bidragstänkandet och för attmöjliggöra för människor att ta ansvarför sina liv. I ett längre perspektivbör introduktions-ersättningen ersättasmed en grundersättning. Halvårsvis börfinnas möjlighet att flytta till enannan kommun.I motion 1996/97:Sf602 av StenAndersson (m) begärs etttillkännagivande om vikten av att helaSverige skall ta ansvar för den svenskaflyktingpolitiken. I motionen anförs attantalet asylbeviljade som tagits emot avSveriges tre storstäder vida överstigerde avtal som tecknats medInvandrarverket. Detta har medfört enkaotisk situation. Motionären anserdärför att det intebör vara möjligt att flytta från enanvisad kommun, om inte försörjningengaranteras eller annan kommun accepterarinflyttning. Vidare måste de trestorstäderna fullt ut kompenseras förregeringens och asylpolitik,anser motionären.Även i motion 1996/97:Sf605 av StenTolgfors och Per () behandlaskommunplaceringen. Motionärerna begärförslag om ett system som ersätterkommunplaceringen, där statliga medelföljer flyktingen till dennes val avbosättningsort. I motionen anförs attflyktingar är de enda människorna iSverige som staten anvisar enbostadsort. Det kan synas praktiskt menär principiellt tveksamt. Flyktingarborde själva kunna välja bostadsort ochde offentliga insatserna inriktas på attge det stöd som behövs för att göra ettså gott val som möjligt. De statligapengarna får sedan följa flyktingen.Peter () begär imotion 1996/97:Sf621 ett förslag omändring av socialtjänstlagen innebärandeen förlängning av det statligaschablonbidraget. Motionären menar attdet måste ske en omfördelning av detekonomiska ansvaret för den gemensammaflyktingpolitiken. Så länge flyktingarnaär beroende av samhället för sittuppehälle måste hela det svenskaskattekollektivet bära kostnaderna. Enenskild kommun skall inte tvingas bärakostnaderna över sin socialbudget,eftersom kommunen inte kan påverkainflyttningen av sekundärflyktingar.UtskottetUtskottet är väl medvetet om attsystemet med kommunmottagande för vissakommuner inneburit stora problem. Dettahar också tidigare påtalats av utskottet(se bl.a. bet. 1994/95:SfU13 s. 43). Hurden statliga ersättningen täckerkommunernas kostnader förflyktingmottagandet följs ocksåfortlöpande upp.Invandrarpolitiska kommittén har haft iuppdrag att överväga omkostnadsfördelningen mellan stat ochkommun och mellan olika kommuner ärrimlig. Kommittén har i sittslutbetänkande (SOU 1996:55) bl.a.föreslagit att en individuellintroduktionsplan skall upprättas ochatt deltagande i introduktionen skallberättiga till en beskattad ersättning istället för socialbidrag. Förslagetinnebär minskade socialbidragskostnaderför kommunerna. Regeringen avser attunder till avge enproposition om integrationspolitiken.Förutom tidigare tillfälliga insatseroch de ändringar i ersättningssystemetsom genomförts har regeringen,för att skapa bättre ekonomiskaförutsättningar för kommuner ochlandsting , gjort enjustering av uppräkningen avskatteunderlaget. Detta medför attkommuner och landsting tillförsytterligare ipreliminära skatteinkomster för år 1997.Regeringen har också beslutat att göravissa insatser inom ett utrymme omtotalt för dekommuner som har en särskilt stor andelflyktingar, bl.a. på grund av storsekundärinflyttning (skr. 1996/97:51).Mot bakgrund av vad som anförts anserutskottet att ett tillkännagivande medanledning av motionerna 1996/97:Sf624yrkande 1, 1996/97:Sf633 yrkandena 1-3,1996/97:Sf602, 1996/97:Sf605 och1996/97:Sf621 inte är påkallat.Motionerna avstyrks.SkrivelsenI skrivelsen anges bl.a. att närmarehälften av alla asylsökande har valteget boende. Över hälften av dessa bor inågot av de tre storstadsområdena.Ensamstående personer väljer, avadministrativa skäl, i högre grad änandra att vara registrerade vid enförläggning. Barn och ungdomar under 16år i eget boende har inte tillgång tillverksamhet motsvarande denfamiljebaserade verksamheten som bedrivsvid förläggningarna. Av skrivelsenframgår att det finns indikationer påatt dessa barns psykiska välbefinnandeär förhållandevis dåligt. Kommunernasflyktingmottagande har påverkats av attmånga asylsökande bosatt sig i redaninvandrartäta områden. Vidare anges iskrivelsen att programmet för aktivt ochsamordnat flyktingmottagande särskiltbetonar att det behövs en helhetssyn ochen samordning mellan olika myndigheter.Kommunernas insatser syftar bl.a. till att flyktingenskall ges så goda kunskaper i svenskasom krävs för att flyktingen aktivtskall kunna delta i arbets- ochsamhällslivet. Enligt skollagen harkommunerna skyldighet att så snart sommöjligt, och senast inom tre månaderefter det att rätt tillsvenskundervisning inträtt,tillhandahålla sfi till de personer somär bosatta i kommunen och som saknargrundläggande kunskaper i svenskaspråket.I motion 1996/97:Sf1 av Rose-MarieFrebran och () begärsett tillkännagivande om behovet av enstudie av barns och ungdomars psykiskavälbefinnande såväl i eget boende som iförläggningsboende (yrkande 1).Motionärerna anser att det är nödvändigtmed ett tillförlitligt underlag för attkunna överväga behovet av åtgärder. Iyrkande 2 begärs ett tillkännagivande omnödvändigheten av höjd kvalitet i sfi-undervisningen. Motionärerna pekar påatt det finns stora brister i sfi-undervisningen. Väntetiderna innanundervisningen påbörjas är för lång,avbrotten för många och alltför fåklarar av utbildningen med godkäntresultat. Motionärerna anför attgrundläggande kunskaper i svenska oftaär ett krav för att komma in påarbetsmarknaden och således engrundförutsättning för invandraresintegration i det svenska samhället.Enligt utskottets mening är detangeläget att fortlöpande följa uppsituationen för de asylsökande som valteget boende, inte minst barnenssituation. har påuppdrag av regeringen under år 1995lämnat två uppföljningsrapporter medbeskrivning av utvecklingen av det egnaboendet. Verket har också under 1994till regeringen rapporterat omflyktingars svenskundervisning ochföljer också kontinuerligt upp bl.a.resultaten av den undervisning som skallerbjudas asylsökande och flyktingar.Utskottet förutsätter att de brister sompåtalats kommer att följas upp och att,om resultaten inte ärtillfredsställande, nödvändiga åtgärdervidtas. Utskottet avstyrker motion1996/97:Sf1 yrkandena 1 och 2. Utskottethar inget att erinra mot regeringensskrivelse i denna del.RepatrieringsanläggningI motionerna 1994/95:Sf619 av HansStenberg m.fl. (s) och 1996/97:Sf609 avKerstin m.fl. (s) begärsett tillkännagivande om enrepatrieringsanläggning. Motionärernaanför att överföring och utveckling avkunskap är en effektiv biståndsinsats.För att kunna överföra kunskapen på ettkonstruktivt sätt krävs att denförmedlas av personer med kunskap om vadlandet i fråga behöver, såväl teknisktsom socialt. De som bäst känner tillbehoven i sina hemländer torde varaflyktingarna och invandrarna själva. Istället för en passiv väntan, kunde deges en utbildning i biståndsarbete,katastrofhjälp m.m. Efter utbildningenkunde de sedan fungera sombiståndsarbetare i sina egna hemländer.Motionärerna anser att det är angelägetatt åstadkomma en tydligare kopplingmellan flyktingpolitik ochbiståndspolitik. I finnsmöjligheter att förverkliga dessa idéergenom att på försök starta en s.k.repatrieringsanläggning. I kommunenfinns bl.a. redan Sida med unikamöjligheter att ge utbildning ibiståndsarbete, anför motionärerna.I prop. 1996/97:25 framhåller regeringenatt den svenska migrationspolitiken börses som en helhet, som omfattar flykting-, invandrings-, invandrar- ochåtervändandepolitik samt innefattas iutrikes-, säkerhets-, handels- ochbiståndspolitiken. Också motionärernabetonar vikten av en tydligare kopplingmellan politikområdena. Utskottet delarbedömningen om att en helhetssyn måsteprägla dessa politikområden. mening bör dockinte anlägga några synpunkter på fråganom en eventuell repatrieringsanläggningi . Motionerna 1994/95:Sf619 och1996/97:Sf609 avstyrks. beträffande anslag inomutgiftsområde 8 Invandrare ochflyktingaratt riksdagena) med bifall till regeringensförslag anvisar anslagen inomutgiftsområde 8 Invandrare ochflyktingar för enligtutskottets förslag i bilaga,b) godkänner den av regeringenförordade övergripande målsättningenför verksamheten inom1. Statens invandrarverksansvarsområde,2. ansvarsområde,3. Ombudsmannens mot etniskdiskriminering ansvarsområde,c) godkänner vad regeringen anfört omregeländringar för lånestorlek ochbetalningsansvar förhemutrustningslån,d) avslår motionerna 1996/97:Sf618yrkandena 5 och 6, 1996/97: Sf626 och1996/97:Sf627,2. beträffande budgetåren 1998och 1999att avslår motion1996/97:Sf618 yrkande 73. beträffande hälso- ochsjukvård för asylsökandeatt avslår motionerna1994/95:Sf617 yrkandena 1-3,1994/95:Sf637 yrkande 34,1996/97:Sf13 yrkande 41,1996/97:Sf628, 1996/97:So224 yrkande1 och 1996/97:So294 yrkande 14,res. 1 (v)res. 2 (mp)4. beträffandeflyktingmottagandet i övrigtatt avslår motionerna1994/95:Sf606 yrkande 1, 1994/95:Sf637 yrkandena 21, 28, 35 och 37,1996/97:Sf13 yrkande 36 och1996/97:Sf612 yrkandena 2 och 4,res. 3 (v)res. 4 (mp)5. beträffandekommunersättningar m.m.att avslår motionerna1996/97:Sf602, 1996/97:Sf605,1996/97:Sf621, 1996/97:Sf624 yrkande1 och 1996/97:Sf633 yrkandena 1-3,6. beträffande barn ochungdomaratt avslår motion1996/97:Sf1 yrkande 1,res. 5 (fp, kd)7. beträffande sfi-undervisningatt avslår motion1996/97:Sf1 yrkande 2,res. 6 (kd)8. beträffanderepatrieringsanläggningatt avslår motionerna1994/95:Sf619 och 1996/97:Sf609,9. beträffande skrivelsenatt lägger regeringensskrivelse /97:24 i denna del tillhandlingarna.Stockholm den 5 december 1996På socialförsäkringsutskottets vägnarBörje NilssonI beslutet har deltagit: (), (), MaudBjörnemalm (s), (),(), (), (), (), (), (), (),(), (), (), ÅkeSundqvist (m), ()och (). Hälso- och sjukvård för asylsökande(mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 16 börjar med och på s. 17 slutar med motioner avstyrks. bort ha följandelydelse:Flyktingar är ofta att jämställa medkatastrofoffer. Det första mottagandetär av avgörande vikt. Därför bör denyanlända få tillgång till lika godsjukvård, tandvård, barnomsorg ochskolgång som de som är bosatta iSverige. Dessutom måste de särskildabehov som kan finnas uppmärksammas ochspecialistkompetens krävas. Personer somhåller sig gömda vågar ofta inte anlitasjukvården eftersom det händer attvårdgivaren bryter tystnadsplikten ochvänder sig till för attta reda på vem som svarar förbetalningen. larmar dåpolis som griper verderbörande.Utskottet anser inte att problemet medtillgång till sjukhusvård för dem somhåller sig gömda är löst. Det är mycketangeläget denna fråga ses över snarast.Det anförda bör ges regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 3bort ha följande lydelse:3. beträffande hälso- och sjukvårdför asylsökandeatt med bifall tillmotionerna 1994/95:Sf637 yrkande 34,1996/97:Sf13 yrkande 41 och1996/97:So294 yrkande 14 samt medavslag på motionerna 1994/95:Sf617yrkandena 1-3, 1996/97:Sf628 och1996/97:So224 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Hälso- och sjukvård för asylsökande(mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 16 börjar med och på s. 17 slutar med motioner avstyrks. bort ha följandelydelse:Om samhället på ett tidigt stadium taritu med psykiska och somatiska problemhos asylsökande tordesamhällskostnaderna bli lägre.Landstinget har varken långsiktigtplanerat för vården av asylsökande ellertagit till vara den specialistkompetenssom finns. Detta är en stor brist.Enligt utskottets mening bör asylsökandeomfattas av samma rätt till sjukvård somsvenska medborgare. Vidare anserutskottet att det finns skäl att antaatt asylsökande barn som inte bor påförläggning har en rad icketillgodosedda behov. börse över detta. Vad utskottet anfört börges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3bort ha följande lydelse:3. beträffande hälso- och sjukvårdför asylsökandeatt med bifall till motion1994/95:Sf617 yrkandena 1 och 3 ochmed avslag på motionerna1994/95:Sf617 yrkande 2, 1994/95:Sf637 yrkande 34, 1996/97:Sf13yrkande 41, 1996/97:Sf628,1996/97:So224 yrkande 1 samt1996/97:So294 yrkande 14 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Flyktingmottagandet i övrigt (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 18 börjar med och slutar med Motionenavstyrks. bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är detsärskilt viktigt att barnets situationuppmärksammas i asyl- ochkommunmottagandet. Flyktingbarn har oftamycket speciella behov. Det är därförviktigt att personal som skall arbetemed dessa barn har tillräckligakunskaper och utbildning för att kunnamöta barnens behov. börfå i uppdrag att se över och föreslå ettåtgärdsprogram för att avhjälpa bristenpå stödresurser för ensamma barn påverkets förläggningar. Ensammaflyktingbarn som inte har någrasläktingar som kan ta hand om dem börockså få en fadderfamilj. Olikaundersökningar har visat att många av deasylsökande har utsatts för tortyr ochhar grava fysiska och psykiska skador.De flesta av dessa får inte sakkunningutredning och behandling. mening är det därför viktigtatt ett statligt institut förtortyroffer inrättas. Vidare bör, enligtutskottets uppfattning, asylsökande gesrätt att arbeta efter tre månadersväntetid. Finns det inte något avlönatarbete skall meningsfull sysselsättningerbjudas den asylsökande. Vad utskottetanfört bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4bort ha följande lydelse:4. beträffande flyktingmottagandet iövrigtatt med bifall tillmotionerna 1994/95:Sf637 yrkandena21, 28, 35 och 37 och 1996/97:Sf13yrkande 36 samt med avslag påmotionerna 1994/95:Sf606 yrkande 1och 1996/97:Sf612 yrkandena 2 och 4som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,4. Flyktingmottagandet i övrigt (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 18 börjar med Motion1994/95:Sf606 och som slutar med ansestillgodosedd. bort ha följande lydelse:Enligt erkännerkonventionsstaterna barnets rätt tillutbildning. Utskottet anser det därförsjälvklart att asylsökande barns rätttill utbildning bör slås fast. anfört bör ges regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 4bort ha följande lydelse:4. beträffande flyktingmottagandet ivvrigtatt med bifall till motion1994/95:Sf606 yrkande 1 och medavslag på motionerna 1994/95:Sf637yrkandena 21, 28, 35 och 37,1996/97:Sf13 yrkande 36 och1996/97:Sf612 yrkandena 2 och 4 somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,5. Barn och ungdomar (mom. 6)() och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 21 börjar med och på s. 22 slutar med denna del. bort ha följande lydelse:Regeringens skrivelse med redovisningav den svenska invandrings- ochflyktingpolitiken inger farhågor vadgäller bl.a. barns och ungdomarspsykiska hälsa. I skrivelsen anges attdet finns vissa indikationer på att barnoch ungdomar i eget boende mårförhållandevis dåligt. Enligt utskottetsmening ger formuleringen intryck av attbedömningen grundar sig på ett mycketvagt underlag, vilket naturligtvis inteär tillfredsställande. Utskottet anserdärför att regeringen bör initiera enstudie som, i stället för indikationer,ger ett tillförlitligt underlag för attöverväga behovet av åtgärder. Dessutombör ett jämförande material om barn ochungdomar som bor på förläggning tasfram.dels att utskottets hemställan under 6bort ha följande lydelse:6. beträffande barn och ungdomaratt med bifall till motion1996/97:Sf1 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,6. Sfi-undervisning (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 21 börjar med och på s. 22 slutar med denna del. bort ha följande lydelse:Regeringens skrivelse med redovisningav den svenska invandrings- ochflyktingpolitiken visar att detföreligger stora brister i flyktingarssvenskundervisning. Väntetiderna innansfi påbörjas är för långa, avbrotten istudierna är för många och alltför fåklarar utbildningen. Detta ärutomordentligt nedslående. Grundläggandekunskaper i svenska är som regel enförutsättning för att kunna komma in påarbetsmarknaden. Det är också enförutsättning för en integration i detsvenska samhället. Utskottet anser attdet är absolut nödvändigt med en höjdkvalitet i sfi-undervisningen. Detanförda bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7bort ha följande lydelse:7. beträffande sfi-undervisningatt med anledning av motion1996/97:Sf1 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,Särskilda yttranden1. Anslag inom utgiftsområde 8Invandrare och flyktingar (mom. 1), , och (alla m)anför:Den 22 november beslutade riksdagensmajoritet bestående avSocialdemokraterna och attfastställa ekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena i den statliga budgetenoch en beräkning av statens inkomsteravseende . beslutades enpreliminär fördelning av statensutgifter på utgiftsområden förbudgetåren 1998 och 1999.Moderata Samlingspartiet har i parti-och kommittémotioner förordat en annaninriktning av den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken. Våra förslag syftartill att skapa förutsättningar för ettekonomiskt, kulturellt och socialtväxande . Genom en större enskildsektor och ett starkare civilt samhällekan både företag och människor växa.Massarbetslösheten kan steg för stegpressas tillbaka som densociala tryggheten också i andrabemärkelser kan öka genom att hushållenfår en större ekonomisk självständighet.Vi har föreslagit en långtgåendeväxling från subventioner och bidragtill kraftiga skattesänkningar för alla,främst låg- och medelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi de människor som äri störst behov av gemensamma insatseroch som har små eller inga möjligheteratt påverka sin egen situation. Vi slårockså fast att det allmänna skalltillföras resurser för att på etttillfredsställande sätt kunna genomförade uppgifter som skall vara gemensamma.Rättsväsendet måste fungeratillfredsställande och försvaret skallvara så starkt att kanförsvaras.När majoritet nu genomriksdagsbeslutet valt enannan inriktning av politiken, deltar viinte i detaljbesluten. I detta särskildayttrande redovisar vi den del av vårpolitik som berör utgiftsområde 8.Moderata samlingspartiet har föreslagitatt till utgiftsområde 8 skallfördela mindre änregeringen har föreslagit.A 2 Mottagande av asylsökande och B 5Kommunersättningar vidflyktingmottagandeModerata samlingspartiet har föreslagitbesparingar inom anslaget A 2 på 30miljoner kronor och inom anslaget B 5 på70 . Under de senasteåren har kostnaderna förflyktingmottagningen sjunkit. Vi bedömeratt kostnaderna för invandringen underkommande budgetår kommer att bli lägreän vad regeringen har beräknat. Enytterligare sänkning av anslagen ärdärför möjlig.A 6 Utresor för avvisade och utvisadeInom anslaget A 6 har Moderatasamlingspartiet föreslagit besparingarpå . Vi anser att enanslagsminskning är möjlig omeffektiviseringar och rationaliseringargenomförs. Närmast till hands ligger attse över vilka ändringar som kan göras ivalet av olika transportalternativ samtrutinerna för medföljande personal.2. Anslag inom utgiftsområde 8Invandrare och flyktingar (mom. 1)() anför:I utskottets betänkande underhemställanspunkterna för anslag inomutgiftsområde 8 hemställer utskottet attriksdagen godkänner dels bifall tillregeringens förslag om anslag inomutgiftsområdet, dels den av regeringenförordade övergripande målsättningen förinvandrarverkets och utlänningsnämndensverksamheter. I betänkandet redogörsockså för regeringens förslag.Vänsterpartiet har i sin motion1996/97:Sf13, väckt med anledning avproposition 1996/97:25 Svenskmigrationspolitik i globalt perspektiv,förordat en annan inriktning påInvandrarverkets och Utlänningsnämndensverksamheter. Till exempel villVänsterpartiet lägga nedUtlänningsnämnden och föra över dessuppgifter till förvaltningsdomstol.Vänsterpartiet anser dessutom atthemställanspunkter av anslagskaraktärskall behandlas i separatahemställanspunkter.Vänsterpartiet har i sin motionföreslagit att tillutgiftsområde 8 skall fördela 750miljoner kronor mer än regeringen harföreslagit.A 2 Mottagande av asylsökandeVänsterpartiet har föreslagit attanslaget A 2 skall tillföras ytterligare300 . Vi anser attorsakerna till att antalet asylsökande iSverige har minskat så kraftigt under desenaste åren är flera.Viseringspolitiken används för atthindra människor från att fly och desvenska invandrings-myndigheterna visaren ovilja att korrekt tillämpautlänningslagens regler om asyl och rätttill skydd. Detta medför visserligen attkostnaderna minskar, men på bekostnad avsolidariteten och försvaret av demänskliga rättigheterna. Vänsterpartietstår fast vid att besparingarna på dettaområde är så stora att de går ut över enkorrekt rättstillämpning.B 5 Kommunersättningar vidflyktingmottagandeVänsterpartiet har föreslagit attanslaget B 5 skall tillföras ytterligare450 . Ersättningarna tillkommunerna för flyktingmottagande gälleri många fall inte för en tillräckligtlång tid. Med hänsyn tillarbetsmarknadsläget kan många flyktingarinte uppnå självförsörjning under dentid som kommunersättningen avser atttäcka. anser att detta äri princip felaktigt och att det ärstaten som skall svara för kostnaderna.Lösningen får inte vara socialhjälp.3. Kommunersättningar m.m. (mom. 5)() anför:Finansieringen av flyktingmottagandet ärstatens ansvar. En s.k.schablonersättning utgår till dekommuner som tar emot flyktingar.Ersättningen avser att täcka kommunenskostnader under ca tre och ett halvt år.Sänkta nivåer i transfereringssystemenoch hög arbetslöshet har medfört att 700000 människor är helt eller delvisberoende av socialbidrag. Kommunerna harsåledes fått ta ansvar för regeringensfinanspolitik. För att kommunerna inteskall tvingas stå för kostnaderna genomsocialbidrag, vilket också är enförnedrande situation för flyktingen,måste statens ekonomiska ansvar förflyktingarna förlängas.4. Kommunersättningar m.m. (mom. 5)() anför:Varje kommun i skall kunna taemot flyktingar och asylsökande ochkunna erbjuda en introduktion i detsvenska samhället. Nyanlända skall harätt att själva välja bosättningsort.Ett skattepliktigt bidrag, som är någothögre än socialbidraget, bör utgå. Dettaför att komma ifrån ettsocialbidragstänkande och för attmänniskor skall ges möjlighet att taansvar för sina liv. I ett längreperspektiv bör introduktionsersättningenersättas med en grundersättning.