bet · GJ01JoU11 · 1996-04-16 00:00:00 — I betänkandet behandlas sjumotionsyrkanden från allmännamotionstiden rörande genetisktmodifierade organismer. Som ett led iutskottets arbete med uppföljning ochutvärdering behandlas också frågan omansvarsfördelningen mellan berördamyndigheter på genteknikområdet.Utskottet anordnade den 8 februari 1996en utfrågning angåendemyndighetshanteringen av ärendenrörande genetiskt modifieradeorganismer. Utskottet föreslår tvåtillkännagivanden, ett som avseransvarsfördelningen mellan berördamyndigheter m.m. och ett angåendemärkning av produkter som innehåller,består av eller framställts avgenetiskt modifierade organismer. Ävenom utskottet i många avseenden delarmotionärernas bedömning, t.ex. attverksamhet med genetiskt modifieradeorganismer måste föregås av en striktriskbedömning, föreslås övrigamotionsyrkanden lämnas utan någonriksdagens ytterligare åtgärd.Till betänkandet fogas sexreservationer och ett särskiltyttrande. 1994/95:Jo503 av m.fl.(mp) vari yrkas2. att hos regeringen begärlagförslag som innebär förbud motfrisläppande av gentekniskt förändradeorganismer,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en internationell konventionsom förbjuder frisläppande avgentekniskt förändrade organismer,6. att hos regeringen begärlagförslag som innebär förbud motgenmanipulation av djur och växterenligt vad som anförts i motionen,7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om försäljning avgenmanipulerade livsmedel och andraprodukter,8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om märkning av genmanipuleradeprodukter,9. att ger regeringen iuppdrag att tillsätta engenteknikinspektion.1994/95:Jo509 av ()vari yrkas att hos regeringenbegär förslag till sådan ändring ilagen om genetiskt förändradeorganismer att ansvarsfördelningenmellan och Statensmedicinsk-etiska råd blir entydig. Uppföljning/utvärdering m.m.Som ett led i utskottets arbete meduppföljning och utvärdering harutskottet, med biträde av , genomfört enutredning angående ansvarsfördelningenmellan berörda myndigheter på genteknikområdet (se s. 4 f.).Utskottet anordnade vidare den 8februari 1996 en utfrågning angåendemyndighetshanteringen av ärendenrörande genetiskt modifieradeorganismer. Deltagare varrepresentanter från ,,och Naturvårdsverket.MotionernaI motion Jo503 yrkas att förbud motfrisläppande av gentekniskt förändradeorganismer bör beslutas i lag (yrkande2). Gentekniken måste enligtmotionärerna ses ur ett vidare ochdjupare perspektiv än vad som ärvanligt. Kortsiktiga ekonomiskaintressen bör inte styra gentekniken.Genrevolutionen innebär att levandeprodukter sprids i naturen och det blirsvårt att förutse följderna.Förökningstakten i olika miljöer ärokänd, påverkan på andra arterslivsbetingelser likaså. De kanförorsaka enorma skador som är omöjligaatt förutsäga och omöjliga attreparera. Det är rimligt att omgärdagentekniken med både striktlagstiftning och tid att tänka efter.Regeringen bör vidare aktivt verka fören internationell konvention somförbjuder frisläppande av genteknisktförändrade organismer (yrkande 3). Ettlagförslag som innebär förbud motgenmanipulation av djur och växter börbegäras (yrkande 6). Genmanipulationsom leder till förändring ikönscellernas DNA bör generelltförbjudas till dess att samhället harhunnit i kapp utvecklingen och hunnitdiskutera frågan ur både etiskt ochkunskapsmässigt perspektiv. Dispensskall kunna ges i enskilda fall däretik och säkerhet kan upprätthållas,dock inte när det gällergenmanipulation med växter och djur.Försäljning av genmanipuleradelivsmedel och andra produkter skallvara förbjuden i (yrkande 7).Detta skall gälla oavsett regelverk sombeslutas inom EU. Skulle inte ettsådant förbud kunna upprätthållaskräver motionärerna att lag införs sominnebär krav på märkning av sådanaprodukter så att rationella ochmedvetna val kan ske på marknaden(yrkande 8). Myndighetsansvaret ärsplittrat och bristfälligt när detgäller att övervaka genteknik och annanriskabel bioteknik. Därför kan det vararimligt att tillsätta engenteknikinspektion med övergripandeansvar (yrkande 9).I motion Jo509 anförs attgränsdragningsproblem dykt upp mellanStatens medicinsk-etiska råd ochGentekniknämnden. Lagen behöverförtydligas på denna punkt för attundvika dubbelarbete och förhindra attärenden faller mellan två stolar.BakgrundGentekniklagenGentekniklagen (1994:900) är tillämpligpå innesluten användning och avsiktligutsättning av genetiskt modifieradeorganismer. Lagen är vidare tillämplignär produkter som innehåller ellerbestår av sådana organismer släpps utpå marknaden. Syftet med lagen är attskydda människors och djurs hälsa ochmiljön samt att säkerställa att etiskahänsyn tas vid verksamhet med genetisktmodifierade organismer. För allverksamhet enligt lagen skall deåtgärder vidtas och den försiktighetiakttas som behövs för att undvikanegativa effekter på människors ochdjurs hälsa och på miljön.Aktsamhetskravet innebär också attetiska hänsyn skall tas.Enligt lagen krävs tillstånd föravsiktlig utsättning av genetisktmodifierade organismer och förutsläppande på marknaden av en produktsom innehåller eller består av sådanaorganismer. Tillstånd får lämnas endastom den verksamhet som ansökan avser ärgodtagbar från hälso- ochmiljöskyddssynpunkt och etisktförsvarbar. Ett tillstånd gäller längsti och får förenas med villkor.Tillståndskrav elleranmälningsskyldighet får föreskrivasför innesluten användning av genetisktmodifierade organismer om det behövsfrån hälso- eller miljöskyddssynpunkt.Enligt 13 och 14 §§genteknikförordningen (1994:901) krävstillstånd eller anmälan för att förförsta gången ta i bruk en anlägggningför verksamhet med inneslutenanvändning av genetiskt modifierademikroorganismer. Enligt förordningenbeslutar sju olika myndigheter i frågorom tillsyn och tillstånd till vissverksamhet med genetiskt modifieradeorganismer. En tillsynsmyndighet fårmeddela de förelägganden och förbud sombehövs i enskilda fall för attföreskrifterna skall efterlevas.En särskild nämnd, ,skall enligt 16 § gentekniklagen följautvecklingen på genteknikområdet,bevaka de etiska frågorna och ge råd omanvändningen av gentekniken. Nämndenhar enligt sin instruktion (1994:902)att genom rådgivande verksamhet främjaen etiskt försvarbar och säkeranvändning av gentekniken så attmänniskors och djurs hälsa samt miljönskyddas. Därvid skall beaktas att ettgott forskningsklimat upprätthålls.Nämnden har också till uppgift attsprida kunskap om den gentekniskautvecklingen.I motiven (prop. 1993/94:198 s. 61)anförs att har enövergripande övervakning på helagenteknikområden och ger råd omanvändning av tekniken. Nämndens ansvarsträcker sig således längre än lagenstillämpningsområde. En viktigrådgivande uppgift är att lämnayttranden till vägledning förmyndigheternas bedömning om entillståndspliktig verksamhet är etisktförsvarbar. Vidare anförs attNaturvårdsverket bör ha ett centraltansvar på området (a. prop. s. 38). Entillståndsgivande myndighet kan inhämtaråd från i andrafrågor än etiska. Det kan också finnasskäl för myndigheten att samråda medandra myndigheter, särskiltNaturvårdsverket. Detta gäller inteminst i fråga om utsättning i naturenav nya och tidigare oprövadeorganismer. Det anförs vidare attNaturvårdsverkets medverkan ochsamordnande insatser är viktiga,speciellt vid uppbyggandet avstrategier och praxis (a. prop. ).Gentekniknämnden skall yttra sig vidansökningar om tillstånd för avsiktligutsättning eller utsläpp på marknadenav genetiskt modifierade organismer.Tillsynsansvariga myndigheter skalläven samråda med eller höra nämnden ochNaturvårdsverket i fråga omtillämpningsföreskrifter förgentekniklagen. En myndighet skallsamråda med ochNaturvårdsverket innan myndighetenavgör ett ärende om ärendet avser en nyeller tidigare oprövad organism elleren utsättning av en organism medväsentligt annorlunda förutsättningarän tidigare. (8, 9 och 17 §§genteknikförordningen).Rapport om reglering av frågor rörandegenteknikAnsvarsfördelningen mellan berördamyndigheterRiksdagens revisorers kansli har påuppdrag av jordbruksutskottet utarbetaten rapport om regleringen av frågorrörande genteknik. Arbetet har utförtssom ett led i utskottets arbete meduppföljning och utvärdering av ärendeninom utskottets ansvarsområde. Irapporten anförs att den kanske mestomfattande användningen avgenteknik är som hjälpmedel inommedicinsk och naturvetenskapligforskning. Utöverläkemedelstillverkningen harutvecklingen av genteknik sannoliktkommit längst inom växtområdet.Ansvarsfördelningen mellan de olikatillsynsmyndigheterna regleras i 21 §genteknikförordningen och framgår avföljande sammanställning.Myndighet Inneslute Avsiktlig Utsläppn utsättnin påanvändnin g marknadengArbetarsk genetisktydds- modifierastyrelsen demikroorganismerFiskerive vattenlev vattenlev vattenlevrket ande ande andegenetiskt genetiskt genetisktmodifiera modifiera modifierade de deorganisme organisme organismer r rJordbruks övriga övriga foder medverket genetiskt genetiskt genetisktmodifiera modifiera modifierade de deorganisme organisme organismer r r samtövrigagenetisktmodifieradeorganismerKemikalie genetiskt genetisktin- modifiera modifieraspektione de den mikroorga mikroorganismer, nismer,nematoder nematoder, ,spindlar spindlaroch ochinsekter insekterSkogsstyr genetiskt genetisktelsen modifiera modifierade deskogsträd skogsträdLäkemedel läkemedelsver-ket medgenetisktmodifieradeorganismerLivsmedel livsmedelsver-ket medgenetisktmodifieradeorganismerI rapporten ges ett antal exempel påatt ansvarsfördelningen mellanmyndigheterna inte är helt klar elleratt ansvaret för en viss fråga kundefördelas på annat sätt. Jordbruksverketanser t.ex. att Kemikalieinspektionenhar bäst kompetens för inneslutenanvändning av genetiskt modifieradespindeldjur, nematoder och insektereftersom myndigheten har ansvaret föravsiktlig utsättning av dylika.Skogsstyrelsen ansvarar förskogsodling, medan ansvaret förgenetiskt modifierade träd i parkerm.m. traditionellt faller påJordbruksverket. mening ärSkogsstyrelsen den mest kompetentamyndigheten för alla genmodifieradeträd. anser attKemikalieinspektionen har bästkompetens även för vattenlevandespindeldjur, nematoder och insekter.Enligt börArbetarskyddsstyrelsen ansvara även förvattenlevande mikroorganismer ochJordbruksverket för genetisktmodifierade vattenlevande växter ochalger.Gentekniknämnden har ettsamordningsansvar enligtgentekniklagen. Enligt rapporten harGentekniknämnden ägnat väsentlig tid åt yttrandenöver tillståndsansökningar i andra EU-länder. Vidare anförs attGentekniknämnden efter en översyn avinriktningen och formerna för sinverksamhet konstaterat att nämndensroll och uppgifter behöver förklarasför departement, myndigheter ochallmänhet samt att nämndens insatserbör riktas mot principiellt merintressanta frågor. Många rutinärendenkan delegeras till ordföranden,kanslichefen eller en nyinrättadarbetsgrupp.Av ledamöterna i ären etiskt sakkunnig. En fråga som varitföremål för diskussion rör avgränsningoch samordning mellan Gentekniknämndenoch företrädare för Gentekniknämndenmedför statsmakternas uttalandenoklarhet om ansvarsfördelningen mellannämnden och Statens medicinsk-etiskaråd.Även har ensamordnande roll enligtgenteknikförordningen. Av rapportenframgår att en central samordning avhandläggningen av ärenden enligtgentekniklagen saknats inomNaturvårdsverket. Handläggningen avärenden avgörs från fall till fall påhandläggarnivå. Yttrande övertillståndsansökningar i andra EU-länderställer enligt rapporten stora krav påinsatser från de enskilda handläggarna.De nio myndigheter som ansvarar förgentekniklagens tillämpning har bildaten grupp för samordning inomgenteknikområdet, där frågor rörandeansvarsfördelningen mellanmyndigheterna, myndigheternasföreskriftsarbete, kommittéer inom EUför översyn av EG-direktiven /219 och90/220 samt sekretessfrågor diskuteras.I rapporten anförs att det samladeintrycket är att en översyn avregeringens förordning bör övervägasför att klargöra ansvarsområdena försåväl tillsynsansvariga somsamordningsansvariga myndigheter.Avsiktlig utsättning ochmarknadsgodkännandeUnder har tillstånd lämnats föravsiktlig utsättning av vårraps medförändrat lagringsprotein, förutsättning av potatis med förändradstärkelse och med frosttolerans samtför utsättning av genetiskt modifieradsockerbeta med tolerans motbekämpningsmedel. I det sist nämndabeslutet påpekas att tillstånd sommeddelats för att utveckla växter medtolerans mot herbicider inte innebärnågot ställningstagande i fråga omogräsbekämpning.Någon prövning för utsläpp påmarknaden har ännu inte varit aktuell iSverige för vare sig djur, växter ellerfoder. Inom EU har några produktergodkänts för utsläpp på marknaden,nämligen genmodifierad tobak, vaccinmot rabies och mot Aujeszkys sjukdomhos grisar. Härutöver behandlas enansökan om modifierad raps. Vidmarknadsgodkännande avherbicidtoleranta växter bör man enligtJordbruksverket ta hänsyn tillindirekta effekter av ett eventuelltgodkännande, såsom hur ett godkännandeinverkar på användningen avbekämpningsmedel.Vid en tillståndsprövning görs enbedömning av tänkbara risker med enverksamhet och de krav som skallställas för att minimera riskerna.Flera myndigheter anger att ettgrundläggande krav är att förväntadeskadeverkningar inte får stå i ogynnsamproportion till förväntade positivaeffekter. ambition harvarit att inte acceptera några skador.Inom läkemedelsområdet jämförsförväntade effekter med kända effektervid tillgängliga behandlingsalternativ.Inom läkemedelstillverkningen har manvarken i eller i andra länderiakttagit någon spridning av genetisktmodifierade organismer, varken vidframställningsprocessen eller i defärdiga preparaten. Inte heller inomväxtområdet har någon okontrolleradspridning av genetiskt modifieradeorganismer iakttagits. betonas behovet av enrestriktiv hållning när det gälleranvändning av genetiskt modifieradeorganismer inom aquakultur, eftersomdet inom detta område är särdeles svårtatt kontrollera spridning och effekterav genmanipulerade djur.Inom flera myndigheter påpekas enobalans mellan å ena sidan kraven i EG-direktiven och lagstiftningen och åandra sidan kraven - eller avsaknad avkrav - i fråga om andra skador, vilkakan medför lika höga eller kansket.o.m. högre risker för hälsa ochmiljö.Ännu har inga produkter med genetisktmodifierade organismer godkänts förutsläpp på marknaden i , mendäremot i andra EU-länder. Inom EU-området som helhet finns också en storoch snabbt växande mängd avsiktligautsättningar. Detta förhållande präglararbetsbelastningen inom svenskamyndigheter, särskilt inom de bådasamordnande myndigheterna som fårsamtliga ärenden för yttrande.Potentialen för marknadsgodkändaprodukter ökar snabbt.Innesluten användningI rapporten påtalas att enligtförordningen saknas stöd för attinhämta information om en anläggningsom tagits i bruk före ikraftträdandetden . InomArbetarskyddsstyrelsen prövades undervåren 1995 åtta anläggningar förinnesluten användning av genetisktmodifierade mikroorganismer inomläkemedelsindustrin och för forskningoch undervisning. Även för användningenav mikroorganismer i en anläggningföreskrivs skyldighet att sökatillstånd eller att göra en anmälan.Inom djurområdet prövades enligtrapporten tre anmälningar om inneslutenanvändning, vilka alla avsåg forskningmed möss som försöksdjur.För innesluten användning av genetisktmodifierade mikroorganismerklassificeras organismerna efterskaderisk. Arbetet med att se överklassificeringen av skador pågår såväli som inom EU. EG-direktiven äromfattande och inte helt lätta attfölja. Inom Arbetarskyddsstyrelsensamlas erfarenheter som kan utgöraunderlag för en vägledning och exempelför användare. Arbetarskyddsstyrelsenavser även att knyta en grupp expertertill detta arbete för rådgivning.Inom EU pågår arbete med en översyn avdirektiven vad gällerklassificeringsfrågorna. I detta arbeteövervägs fyra klasser i likhet medklassificeringen av biologiska ämnen.Föreskrifter och avgifterDe första myndighetsföreskrifternaträdde i kraft den 1 januari 1995samtidigt som lagens bestämmelser omförhandsbedömning av skador ochtillståndsgivning började gälla. Debeslutade föreskrifterna följer välbestämmelserna i finns regler om etiskabedömningar i ochLäkemedelsverkets föreskrifter samt iJordbruksverkets föreskrifter omgenetiskt modifierade djur. I de senareföreskrifterna finns även krav påutlåtande från djurförsöksetiskanämnden i de fall en etisk prövning hargenomförts. I rapporten anges vidareatt gör etiskabedömningar även inom växtområdet.Myndigheterna har föreskrivit attavgifter skall tas ut förmyndigheternas kostnader för verksamhetenligt gentekniklagen. Avgifternaskiljer sig åt både såvitt avserkonstruktion och nivå. Olika fastaavgifter debiteras för anmälningar ochtillstånd. Exempelvis debiterarKemikalieinspektionen förbeslut om avsiktlig utsättning.Jordbruksverket debiterar 25 000 krinom växtområdet och 45 000 inomdjurområdet för tillstånd om avsiktligutsättning och utsläpp på marknaden omprodukten inte prövats tidigare. Iannat fall debiteras 10 00020 000 krper tillstånd. Vid tillståndsprövningför utsläpp på marknaden samt förtillsyn debiterar 400kr per timme.Arbetarskyddsstyrelsen debiterar fastaavgifter med lägst och högst40 per tillstånd eller anmälanberoende på bedömda skaderisker ochvilken typ av verksamhet som prövas.Arbetarskyddsstyrelsen har inteföreskrivit någon avgift för tillsyn.Läkemedelsverket debiterar pertimme för såväl handläggning somtillsyn. Vidare debiteras en avgift ide fall verket av till rapportör eller medrapportörför marknadsgodkännande av ett preparatmed genetiskt modifierade organismer.Samtliga myndigheter har i enlighetmed bestämmelserna iavgiftsförordningen (1992:191) samråttmed , som inte haftnågot att erinra mot de beslutadeavgifterna. Verket har anfört attavgiften skall täcka en myndighetskostnader för en viss verksamhetoberoende av myndighetensfinansieringsform. Inte heller fårkostnaderna för tillsyn tas ut som ettgenerellt påslag, utan dessakostnaderna får endast belasta dem somblir föremål för tillsynen.Riksrevisionsverket förespråkar enöversyn av avgifterna efter ett tillämpning. Gentekniknämndenhar framhållit att all universitets-och högskoleforskning som finansierasmed offentliga medel bör undantas frånskyldigheten att erlägga avgifter förtillstånd, anmälningar och tillsyn.En särskild uppföljning avkonsekvenserna av avgiftsfinansieringenförefaller enligt rapporten väsentlig.En sådan uppföljning bör beakta ävenavgiftsfinansieringens konsekvenser föruppfyllandet av lagstiftningenspolitiska målsättningar.I rapporten anförs att riksdagensintentioner inom genteknikens områderör dels vikten av en ökadsamhällskontroll för att skydda hälsaoch miljö samt för att ta etiska hänsynvid hanteringen av genetisktmodifierade organismer, dels vikten avett gott forskningsklimat.Svårigheterna med avvägningen mellandessa frågor kommer bl.a. till uttrycki frågan om avgiftsfinansiering avmyndigheternas insatser.Utskottets övervägandenBakgrundTraditionellt växtförädlings- ochavelsarbete bedrivs genom att manväljer ut individer vars egenskaperbäst svarar mot uppställda krav påprestanda. Egenskaperna förstärks sedangenom traditionell korsning och urval.De traditionella metoderna arbetar iregel med låg precision och ärtidskrävande. Växt- och djurförädlingkan med genteknik göras snabbare ochmer precis.Generna, arvsanlagen, är den del avarvsmassan som bestämmersammansättningen hos alla de proteinersom ingår i en levande organism.Genteknik innebär möjlighet att flyttadelar av det genetiska materialetmellan olika organismer och arter.Ingrepp i arvsmassan kan göras på ettpreciserat sätt, så att på förhandbestämda gener förs över till enmottagarorganism. Gener kan flyttasmellan levande organismer, från enindivid, ras eller art till en annan.Genteknik innebär att man kan överföraenskilda gener till växter somförmedlar en definierad egenskap.Tekniken kan även få praktisktillämpning inom husdjursförädlingengenom att djuren kan förändras så attde växer snabbare, är resistenta motvissa sjukdomsangrepp m.m. Ingrepp kangöras också i människans arvsmassa.Genterapi kan komma till användning föratt bota vissa ärftliga sjukdomar hosmänniskan. Ett fåtal läkemedel, somframställts genom hybrid-DNA-teknik, ärtillgängliga på marknaden. Hybrid-DNA-tekniken kan också användas förframställning av vacciner.En risk med genteknisk verksamhet äratt det kan vara svårt att förutsägahur en genetiskt förändrad organismkommer att uppföra sig när den kommerut i naturen. Genom att helt nyakombinationer kan skapas är det svårtatt med säkerhet kunna överblickakonsekvenserna av förändringen. Vidutsättning av en genmodifierad växtmåste riskerna för t.ex. att enegenskap skall sprida sig till andraväxter kunna bedömas.Samhällskontrollen av genetisktmodifierade organismerRiksdagen behandlade ettantal motioner rörande den samhälleligakontrollen av gentekniken(1989/90:JoU9). Genom beslut den 29mars 1990 tillkallade regeringen enparlamentarisk utredning för att belysafrågor om användning av gentekniken(dir. 1990:16). Utredningens betänkandeGenteknik en utmaning (SOU 1992:82)låg till grund för förslaget iproposition 1993/94:198 Lag omgenetiskt modifierade organismer.Riksdagen beslutade pågrundval av propositionen enövergripande lagstiftning om genetisktmodifierade organismer (prop.1993/94:198, bet. JoU29, rskr. 391).Gentekniklagens (1994:900) bestämmelserträdde i kraft resp.den 1 januari 1995. Genomgentekniklagen införlivades regler itvå EG-direktiv, som närmare redovisasi det följande, i svensk lagstiftning.Enligt Rapport om reglering av frågorrörande genteknik anser flertaletmyndigheter att kunskapen snabbt växerinom genteknikens område. Inom EU-området som helhet finns en stor ochsnabbt växande mängd avsiktligautsättningar. Potentialen förmarknadsgodkända produkter ökar härmedsnabbt. En produkt som godkänts förutsläpp på marknaden av en behörigmyndighet inom EU är enligt 6 §genteknikförordningen godkänd också iSverige.Genteknik kan enligt utskottets meningföra utvecklingen framåt på mångaområden, t.ex. inom växt- ochdjurförädling och på det medicinskaområdet. Även inom den farmaceutiskaindustrin och livsmedelsindustrin samtinom miljövårdsområdet finns storautvecklingspotentialer. Gentekniken kanemellertid också komma att medföra attutvecklingen inom dessa områden blirmindre förutsebar eller förenas medstörre risker. Det är därför viktigtatt den kunskap och de resultat somuppnås med genteknik behandlasansvarsfullt. En ovarsam hantering kanmedföra negativa effekter. Utvecklingeninom genteknikområdet är snabb. Fråganom den svenska samhällskontrollen avgenteknisk verksamhet är tillräckligbehandlas inte uttryckligen iRiksdagens revisorers rapport.Utskottet har dock för egen del gjortförnyade överväganden i denna fråga.Förutsättningarna för användningen avgenetiskt modifierade organismer kan pågrund av den snabba utvecklingen kommaatt ändras . Det framgår avGentekniknämndens instruktion attregeringen uppdragit åt nämnden attbl.a. följa utvecklingen inomgentekniken och särskilt beakta nyaförhållanden som har eller kan fåbetydelse för det allmännas tillsyn avanvändningen av gentekniken. Med hänsyntill de risker som förknippas medanvändningen av genetiskt modifieradeorganismer är det enligt utskottetsmening utomordentligt viktigt attregeringen noga följer utvecklingeninom ämnesområdet. Utskottetförutsätter att regeringen ägnar dessafrågor stor uppmärksamhet och attarbetet med tillsyn över användningenav genetiskt modifierade organismer fårtillräckliga resurser.Utskottet delar bedömningen i motionJo503 yrkande 2 att det är rimligt attomgärda gentekniken med striktlagstiftning. Utskottet delar ocksåmotionärernas synpunkter om attutsättning av genmodifierade organismermåste föregås av en striktriskbedömning för att undvika attorganismerna förökar sig på ettokontrollerat sätt.