bet · GJ01UU13 · 1996-03-07 00:00:00 — Men detta måste innebäraett brett internationellt samarbete, sominte bara begränsas till EU-länderna.Som utskottet ser det måste kampen motarbetslösheten ha mellanstatligkaraktär. Förslaget i skrivelsen attinrätta en särskildsysselsättningskommitté kan vara ettsteg på vägen. Ambitionsnivån på dettaområde måste emellertid höjas radikalt.Vare sig den monetära unionen avförs urtraktaten eller inte - utskottetåterkommer i yttrandet till denna fråga- är det rimligt att det politiskasamarbetet mot arbetslösheten fårlikartade kvantitativa mål som finns iden monetära unionen. I ett särskiltprotokoll kan preciseras ett antal mål,t.ex. :- en kraftigt förhöjd kvinnligförvärvsfrekvens,- en halvering av arbetslösheten,- garanterad sysselsättning för ungdomarunder ,- garanterad sysselsättning för ungdomarunder efter hundra dagars ar-betslöshet,- varje företag med minst 25 anställdaskall ha minst en praktikant per på-börjat femtiotal anställda,- sex timmars arbetsdag bör eftersträvas,- varje arbetsgivare skall avsätta till organiseradkompetensutveckling för sinaanställda,Här angivna målsättningar bör varagenomförda på tre tillfem år.Vad utskottet här anfört omsysselsättningspolitiken börutrikesutskottet med anledning av häraktuella yrkanden i motion U22 (v)föreslå att som sin mening geregeringen till känna.3. Inriktningen av den ekonomiskapolitiken för att minska arbetslöshetenRoy () anser att den del avutskottets yttrande som i avsnittetInriktningen av den ekonomiska politikenför att minska arbetslösheten börjar med Utskottet vill och slutar med aktuella motionsyrkandena bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening är det av storvikt, som också framhålls i motion U29(mp), att åtgärder för att bekämpaarbetslösheten och stärka en långsiktigthållbar ekonomisk utveckling vidtas.Detta är främst en nationellangelägenhet, men den ska stödjas i detinternationella samarbetet, inte minstdet inom EU. De olika stater som ingår iEU har skilda förhållanden ochtraditioner vad gäller bl. a.arbetsmarknad och ekonomi. Varje statutgör i huvudsak en väl åtskildarbetsmarknad och torde göra det äveninom överskådlig framtid. Av dessa skältorde sysselsättnings- ocharbetsmarknadspolitiken bli mestframgångsrik om den hanteras pånationell nivå. En centraliseradsysselsättnings- ocharbetsmarknadspolitik för hela unionenskulle däremot riskera att ökaproblemen, särskilt i stater som Sverigesom i dessa avseenden avviker från dendominerande traditionen bland unionensmedlemsstater. Som utskottet ser detskall den internationella kampen motarbetslösheten även inom EU hamellanstatlig karaktär. Förslaget iskrivelsen att inrätta en särskildsysselsättningskommitté och andra nyainstitutioner bör avvisas eftersom detskulle innebära att EU:s överstatligakaraktär och centralistiska inflytandeöver den ekonomiska politiken då skullestärkas.Regeringen hävdar i skrivelsen, fulltriktigt, att arbetslösheten inom EUdriver fram hopplöshet och deantidemokratiska tendenser som fåttväxtkraft i dagens . Man hävdaratt arbetslösheten är ett hot motekonomisk och social stabilitet ochytterst mot vårt demokratiskastyrelseskick . Utskottet noteraremellertid att regeringen tidigare iandra sammanhang hävdat att den inremarknaden skulle medföra sänktarbetslöshet. Detta var etthuvudargument inför beslutet om . Så har inte blivit fallet -tvärtom ökar nu arbetslösheten, t.o.m. iEU:s kärnländer som t.ex. Tyskland.Trots denna insikt är regeringen nuvilllig att förorda en i unionencentralstyrd ekonomisk politik därarbetslösheten har en underordnad roll.Utskottet finner för sin del betydandeoklarheter vad regeringen avser med dens.k. Vad sommenas med detta går inte att utröna avskrivelsen. Regeringen anser emellertidatt ett nytt avsnitt omsysselsättningspolitiken bör föras in iunionsfördraget. Utskottet ifrågasätterom detta skulle medföra något nytteftersom sysselsättningsfrågan redan tasupp i och de flestaenskilda EU-länder redan harsysselsättningsmål. Utskottet motsättersig att överstatliga principer försysselsättningspolitiken förs in ifördraget eftersom dessa principer dåinte kan rubbas i de enskilda ländernaäven om medborgarna efter ett val väljeren annan politik. Utskottet är dessutomutomordentligt oroat över de principerför att minska arbetslösheten som kankomma att beslutas eftersom dessasannolikt kommer att innebära bl.a.försvagad arbetsrätt, ökade orättvisor ilönesättningen och ökade krav påflyttlasspolitik.Däremot anser utskottet att lågarbetslöshet liksom krav på minskadmiljöskuld skall ingå som en del av desamlade konvergenskraven för EMU. Detskulle få till följd att de penning- ochfinanspolitiska kraven måste vidgas såatt hänsyn tas till mer övergripandesamhällsfrågor. Därmed skulle ocksårisken minska för att de ursprungligakonvergenskraven uppfylls på bekostnadav sysselsättning och miljö. Utskottetnoterar att för sin del i sittkonvergensprogram har slagit fast attäven sysselsättnings- och miljömål skalluppfyllas parallellt medkonvergenskraven.Även i motion U23 (m) framhålls attförslaget om en sysselsättningsunionförefaller illa genomtänkt och kanmotverka en bra sysselsättningspolitik,och att förslaget därför bör avvisas.Vad utskottet här anfört omsysselsättningspolitiken börutrikesutskottet med anledning av häraktuella yrkanden i motion U29 (mp)föreslå att som sin mening geregeringen till känna. Därmedtillgodoses motsvarande del av yrkandeti motion U23 (m). Övriga delar avyrkandena i motionerna U22 (v), U25 (c)och U21 (kds) som avsersysselsättningsfrågor och som intetillgodoses av bifall till U29 (mp) böravstyrkas.4. Inriktningen av den ekonomiskapolitiken för att minska arbetslöshetenKarin () anför:Folkpartiet hälsar medtillfredsställelse att Europeiska rådetåterigen uttalar att kampen motarbetslösheten är en prioriterad frågaför gemenskapen och dess medlemsländer.Uttalandet som gjordes vid toppmötet iEssen innehåller välgenomtänkta rekommendationer förmedlemsländernas politik för fler jobb.Det innebär att en gemensam strategi förtillväxt, jobb, ekonomisk stabilitet ochlåg inflation har formulerats.Samordnade insatser i fråga ominfrastruktur, framför alltinformationsteknik, miljö och energi ärexempel på åtgärder där utskottet anseratt EU-politik har en viktig roll attspela i ansträngningarna att förbättrasysselsättningsläget i Europa.Vi ser vidare en skatteväxling förbättre miljö och fler jobb, främjande avfrihandel, utveckling av den inremarknaden och valutasamarbetet somväsentliga inslag i en politik somunderlättar skapandet av en dynamiskföretagsamhet och fler arbetstillfällen.Regeringskonferensen skall dockenligt vår mening ses som engrundlagsberedning som i första handkrävs för att revidera delar avfördragen i syfte att dels fåinstitutionerna att fungera bättre införden framtida utvidgningen med nyamedlemsländer, dels få arbetet inom dengemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken samt samarbetet irättsliga och inrikes frågor att fungerabättre.Regeringskonferensens uppgift är inteatt vara en allmän genomgång av EU:sframtida verksamhet utan arbetet börkoncentreras på de uppgifter som ärnödvändiga för att klara utvidgningenoch få ett mer välfungerande samarbete.I regeringens skrivelse framförs tankarpå att på regeringskonferensen framföraförslag till förändringar i fördragetgenom ett avsnitt omsysselsättningspolitik. Vi noterar attregeringen inte kunnat precisera vaddessa skulle innebära. Inte heller ansåg sig ha fått etttillräckligt underlag för att kunnautföra en meningsfull studie av idén omatt skapa en sysselsättningsunion. Vibefarar att sådana förslag tillfördragsändringar utan substantielltinnehåll skulle kunna ta kraft från denabsolut viktigaste uppgiften vidregeringskonferensen, nämligenöstutvidgningen och därav föranleddainstitutionella reformer.5. Inriktningen av den ekonomiskapolitiken för att minska arbetslöshetenMichael () anför:I likhet med vad som framförs i motionU21 (kds) anser jag att behövernya företag och företagare för att kunnaminska arbetslösheten. För att dettaskall komma till stånd fordras ett gottföretagsklimat. Förväntningarna på nyaarbetstillfällen ställs i första hand påden privata sektorn och i synnerhet demindre företagen eftersom flera studiervisar att de flesta arbetstillfällenagenereras i just mindre företag.Ett gynnsamt klimat för små- ochnyföretagande i är därför avstörsta vikt för kampen mot den högaarbetslösheten. De fem Essenpunkternamåste därför följas upp på nationellnivå. Det är emellertid viktigt attklart fastslå att EU inte kan lösaländernas inhemska finanspolitiska ochnäringspolitiska problem. EU kan däremotbidra till att skapa gynnsammatillväxtförhållanden som i kombinationmed medlemsländernas ekonomiska politikframkallar ekonomisk utveckling. Denhuvudsakliga ansträngningen för att fåfram fler och utvecklingskraftigaföretag vilar därmed helt på vår viljaatt lokalt förverkliga tillväxtfrämjandeåtgärder.Kristdemokraterna stöder i principregeringens vilja att åstadkomma engemensam politik för ekonomisk tillväxtoch nya arbeten, det som brukar kallasen sysselsättningsunion. Ensysselsättningsunion skall emellertidbara skapas om den får en sådanutformning att den verkligen kangenerera nya och riktiga har redan med storsamstämmighet definierat vilka åtgärdersom måste vidtas inom EU för attlångsiktigt och varaktigt vitalisera deneuropeiska arbetsmarknaden. I Essenhösten 1994 kom man överens om attkampen mot arbetslösheten skullekoncentreras på följande punkter: sundastatsfinanser, sysselsättningsintensivtillväxtbefrämjande ekonomisk politik,satsning på utbildning, störrearbetmarknadspolitisk flexibilitet ocheffektivitet samt sänkta indirektalönekostnader.Om regeringen vill vara trovärdig ifråga om gemensamma åtgärder för en s.k.sysselsättningsunion kan den inte påhemmaplan gå rakt emot de två viktigasteåtgärder som beslutades på toppmötet iEssen - minskade indirekta lönekostnaderoch större arbetsmarknadspolitiskflexibilitet - samt ignorera en tredjepunkt - sysselsättningsintensivtillväxt.6. Den ekonomiska och monetära unionenKarin () anser att den del avfinansutskottets yttrande som iavsnittet Den ekonomiska och monetäraunionen börjar med I motionerna ochslutar med behandlade motioner bort haföljande lydelse:I motionerna U22 (v), U25 (c), U26 (c),U29 (mp), U30 (s) och U31 (s) riktasstark kritik mot ett genomförande avEMU:s tredje steg som innebär engemensam centralbank och en gemensamvaluta.Utskottet vill med anledning av dessamotioner anföra följande.Det råder inget tvivel om att detfolkliga stödet för svenskt deltagande iEMU:s tredje steg saknas. Utskottetkonstaterar att en svensk anslutningtill EMU:s tredje steg med nu kändaförutsättningar måste avvisas.I likhet med vad som framhålls i motionU25 (c) anser utskottet att intelängre troskyldigt kan stämma in ideklarationerna om att årtalet 1999ligger fast för genomförande av EMU:stredje steg. Mycket talar för att den iMaastrichtfördraget nedtecknadetidtabellen inte håller. Verklighetenkan komma att stoppa projektet. Denväxande osäkerheten - om projektet allsblir av - kräver mot denna bakgrund enhöjd svensk handlingsberedskap. Dennaosäkerhet nödvändiggör att denekonomiska politiken bedrivs på sådantsätt att ekonomin stärks så att Sverigehar full handlingsfrihet att säga nejtill svensk anslutning till EMU:s tredjesteg. Regeringen bör - med beaktande avde tidsgränser som Maastrichtfördragetuppställer - bereda frågan om hurSverige skall agera om EMU:s tredje steginte realiseras.Sverige har i samband medmedlemskapsförhandlingarna anmält attSveriges riksdag kommer att pröva fråganom ett svenskt deltagande i EMU:s tredjesteg. En svensk anslutning till EMU:stredje steg förutsätter engrundlagsändring av 9 kap. iregeringsformen. I likhet med vad somanförs i motion U25 (c) och U26 (c)förordar utskottet en folkomröstning somgrund för ett sådant beslut.I motionerna U22 (v), U26 (c), U29(mp), U30 (s) och U31 (s) riktas kritikmot EMU:s s.k. konvergenskriterier.Utskottet vill med anledning häravanföra följande.De konvergenskriterier för inflation,räntor och statsskuld som skall varauppfyllda för att kunna delta i EMU:stredje steg är ett verksamt medel föratt främja ekonomisk disciplin när detgäller bl.a. statsskuld, budgetbalansoch inflation. Även om intekommer att delta i en ekonomisk ochmonetär union är det helt nödvändigt attnå upp till konvergenskriterierna.Motivet för att ha sunda statsfinanseroch uppfylla konvergenskriterierna blirännu starkare om väljer att ståutanför EMU.Vad utskottet anfört med anledning avhär aktuella motioner börutrikesutskottet föreslå attsom sin mening ge regeringen till känna.7. Den ekonomiska och monetära unionenJohan () anser att den del avfinansutskottets yttrande som iavsnittet Den ekonomiska och monetäraunionen börjar med I motionerna ochslutar med behandlade motioner bort haföljande lydelse:I motionerna U22 (v), U25 (c), U26 (c),U29 (mp), U30 (s) och U31 (s) riktasstark kritik mot ett genomförande avEMU:s tredje steg. Utskottet vill medanledning av motionerna anföra följande.Det är utskottets bestämda uppfattningatt den gemensamma valutaunionen intebör genomföras. Det är därför nödvändigtatt regeringen verkar för att frågan omgenomförandet av EMU:s tredje steg tasupp på konferensens dagordning.Det finns flera skäl till attregeringen bör motsätta sig ettgenomförande av EMU:s tredje steg,vilket innebär en gemensam centralbankoch en gemensam valuta. För det förstaär det orimligt att makten överpenningpolitiken flyttas ut tillpolitiskt fristående institutioner. Desenaste årens erfarenheter av högarbetslöshet och våldsam spekulation påde finansiella marknaderna talar istället för en ökad politisk kontrollöver valutakurser och räntenivåer. Detandra skälet att säga nej till EMU tarsin utgångspunkt i förhållandet att EUinte utgör ett s.k. optimaltvalutaområde, som åtskilliga forskareframhållit. Det finns stora strukturellaoch kulturella skillnader mellanländerna. De olika ländernas ekonomierhar mycket olikartad sammansättning ochkulturella och språkliga skillnader somgör att arbetskraftens rörlighet ärbetydligt mer begränsad än i t.ex. USA.Dessa förhållanden gör att ett systemmed en gemensam valuta, som följaktligenstarkt försvårar anpassningen tillchocker och yttre störningar i form avvaluta- eller räntejustering, kommer attdrabba enskilda regioner mycket hårt,inte minst med tanke på allanäringsanknutna och konjunkturellaolikheter.Om rådet vid regeringskonferensen stårfast vid att EMU skall genomföras börregeringen kräva undantag i konferensenssluttext som ger den handlingsfrihet somkrävs för att kunna stå utanförvalutaunionen. Ett sådant undantagskulle innebära fortsatt möjlighet atttillämpa nationell lagstiftning på detmonetära området och öka utrymmet förnationella, ekonomiska och politiskaavvägningar.I regeringens skrivelse uttalas att detär det som skall ta ställningtill deltagande i den tredjeetappen av EMU. Utskottet delar intedenna uppfattning. Om ställsinför frågan att säga ja eller nej tilldeltagande i den s.k. tredje etappen avEMU, bör denna fråga avgöras genom enfolkomröstning.Vad utskottet här anfört med anledningav här berörda motioner börutrikesutskottet föreslå attsom sin mening ge regeringen till känna.8. Den ekonomiska och monetära unionenRoy () anser att den del avfinansutskottets yttrande som iavsnittet Den ekonomiska och monetäraunionen börjar med Utskottet har ochslutar med behandlade motioner bort haföljande lydelse:I motionerna U22 (v), U25 (c), U26 (c),U29 (mp), U30 (s) och U31 (s) riktasstark kritik mot ett genomförande avEMU:s tredje steg. Utskottet vill medanledning av dessa motioner anföraföljande.Utskottet delar uppfattningen attregeringen måste verka för att frågan omgenomförandet av den tredje etappen iden ekonomiska och monetära unionen tasupp på regeringskonferensens dagordning.Det är utskottets bestämda uppfattningatt den gemensamma valutaunionen intebör genomföras.Under överskådlig tid kommer ekonomieroch samhällen i stort att skilja sigalltför mycket mellan de olikamedlemsstaterna. Detta innebär bl.a. attrisken är stor att massarbetslöshet ochföretagsnedläggningar tilltar i deländer som har svaga ekonomier ellerekonomier i obalans. En gemensam valutainnebär också att de olika staternamåste föra en centraliserad gemensamekonomisk politik. Detta innebär ipraktiken slutet för den demokratiskatradition som vi känner i bl.a. Sverigeoch övriga nordiska länder.Utskottet motsätter sig ett svensktdeltagande i valutaunionen även om dennagenomförs. hotar försvensk del att leda till att delar avnäringslivet slås ut, fortsatt ochtilltagande massarbetslöshet, ökandeekonomiska klyftor och minskatinflytande för medborgarna. Svenskekonomi får sämre förutsättningar attfungera bra om kronan ersätts med eneuropeisk enhetsvaluta. Det sammanhängerdelvis med att svensk ekonomi i högregrad än övriga EU-länder sammanhängermed ekonomi; kronan beror i höggrad på dollarns ställning. Den egnavalutan, kronan, är en viktigstötdämpare gentemot dessa olikheter igentemot vår omvärld. Tas kronan bortblir påfrestningarna på företagen ocharbetsmarknaden betydligt större. Detinnebär att fler företag slås ut och attfler blir arbetslösa.Utskottet anser att det är oerhörtviktigt att budgetunderskottet upphöroch statsskulden minskas, attinflationen och räntorna hålls låga ochi paritet med vår omvärld samt attkronans värde är stabilt och utvecklaspositivt. De fem konvergenskraven stårinte i motsatsförhållande till en brainhemsk ekonomisk politik - tvärtom. Menden ekonomiska politiken kan intetillåtas bestå enbart av dessa fem krav.Tvärtom måste de underordnasövergripande sociala och miljömässigamål för den ekonomiska politiken. Vadgäller den svenska konvergensplanen harregeringen tillsammans med ,och Kristdemokraternaslagit fast att målen att minskaarbetslösheten och att minskamiljöskulden skall likställas medkonvergenskraven för svensk del.Utskottet anser därför att regeringen, ienlighet med vad som anförs i motion U29(mp), bör verka för attregeringskonferensen skall arbeta föratt konkreta arbetslöshetsmål ochmiljömål skall uppfyllas tillsammans medde fem konvergenskriterierna som finnsmed i Maastrichtfördraget.De steg tagit på vägenmot den monetära unionen förskräcker.Valutaregleringen avskaffades utan attfå ersättas med ett modernare system föratt upprätthålla en viss tröghet på densnabbt växande valutamarknaden. Kronansknytning till EU:s valutasystem slutademed att den dåvarande borgerligaregeringen och Socialdemokraterna medgemensamma krafter framgångsrikt pumpadein luft i kronan. Den bubblan sprackefter katastrofala riksbanksränta.Det kostade det svenska folketmångmiljardbelopp, fördjupadlågkonjunktur, utslagning av företag,snabbt ökande statsskuld, högarbetslöshet och minskade investeringar.Utskottet noterar att kritiken mot som sådant, och i synnerhetmot ett eventuellt svenskt deltagande,vkar stadigt från näringsliv ochekonomisk expertis. EMU har mycket storbetydelse för hela det svenska folketoch implikationerna på det svenskasjälvstyret är stora. I praktikenskulle ett svenskt deltagande i EMUmedföra att mycket stora delar av denekonomiska politiken i iframtiden beslutas i ochBryssel. I folkomröstningen om svensktmedlemskap i framfördes från främstSocialdemokraterna löftet attomröstningen inte gällde eventuelltdeltagande i - när det gäller dennafråga utlovades att den skulle avgöras iett senare skede. Ett flertal länder iEU kommer att anordna folkomröstningarom sitt eventuella deltagande i EMU.Utskottet anser därför att det ärnödvändigt att det svenska folket i enfolkomröstning avgör huruvida Sverigeskall gå med i eller ej.Utskottet anser sammanfattningsvis attregeringen under förhandlingarna skallkräva:- Att det i fördraget skrivs in attmedlemskap i avgörs av varje med-lemsstat genom nationellt beslutunder förutsättning att man uppfyllt dekrav som ställs.- Att sysselsättningskrav och krav påatt miljöskulden förs in i de s.k. kon-vergensreglerna.Vad utskottet här anfört med anledningav här berörda motioner börutrikesutskottet föreslå attsom sin mening ge regeringen till känna.Skatteutskottets yttrande1995/96:SkU5yEU:s regeringskonferens 1996Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har berettskatteutskottet tillfälle att yttra sigöver regeringens skrivelse 1995/96:30EU:s regeringskonferens jämtemotioner.Beskattningen av sparandeI motion U22 av m.fl. (v)anför motionärerna att det krävs ettbrett internationellt samarbete för attminska arbetslösheten och att samarbetetbl.a. måste innehålla världsomfattandeavtal om miniminivåer för kapitalskatter(yrkande 19 i denna del). Enligtmotionärernas mening bör vidaremedlemsstaterna inom EU träffa ett avtalsom möjliggör utbyte av information ombanktillgodohavanden (yrkande 30).Sverige har i dagdubbelbeskattningsavtal med närmareåttio länder, och de flesta avtaleninnehåller bestämmelser om utbyte avinformation mellanskatteförvaltningarna. Bestämmelsen ominformationsutbyte är normalt utformad ienlighet med modellavtal. Desvenska myndigheterna kan erhållainformationen på begäran ellerautomatiskt enligt särskildöverenskommelse.Till följd av ett svenskt initiativ harman inom och utarbetaten konvention om ömsesidig handräckningi skatteärenden. Konventionen harantagits av 1987 och innehållerbl.a. regler om informationsutbyte. Denhar undertecknats av , ,, och och trädde ikraft den 1 april 1995.Inom EU gäller EG:shandräckningsdirektiv (77/799/EEG) sombl.a. innehåller regler ominformationsutbyte. Dengemenskapsrättsliga grunden fördirektivet är att skatteflykt ochundandragande av skatt som sträcker sigöver medlemsstaternas gränser leder tillbudgetförluster och kränkning avprincipen om rättvis beskattning och ärägnade att åstadkomma snedvridning avkapitalrörelser ochkonkurrensbetingelser på den gemensammamarknaden.Även om de redovisade instrumenten imånga fall ger goda möjligheter attinhämta information ombanktillgodohavanden m.m. i utlandetfinns det begränsningar. Vissa länderhar inte velat träffa avtal ominformationsutbyte. När det gällerdirektivet finns en motsvarandebegränsning genom att medlemsstaternahar rätt att vägra att genomföraefterforskningar eller tillhandahållainformation som deras skattemyndigheterinte får utföra eller samla in. Enmedlemsstat får vidare vägra att lämnaut information om detta skulle leda tillröjande av affärshemlighet ellerliknande eller om utlämnandet skullestrida mot allmänna grundsatser.Ett alternativ till informationsutbytenär det gäller beskattningen av ränta äratt den utbetalande staten innehåller enkällskatt. Denna metod tillämpas avSverige när det gäller t.ex.aktieutdelning. Inom EG har man 1989lagt fram ett direktivförslag omkällskatt på ränta. När förslaget inteaccepterats av alla stater har man påförslag av och tagitupp frågan om ett blandat system därvarje medlemsstat kan välja mellan attta ut källskatt och att lämnainformation. Även detta förslag harfallit. Bl.a. anser ochLuxemburg att varje form av gemensamräntebeskattning kan innebära att derasposition på den internationellakapitalmarknaden äventyras. Frågan haremellertid fått ny aktualitet. I deriktlinjer som det italienskaordförandeskapet presenterat sägs bl.a.att man - om en mer öppen attityd äntidigare visas från några medlemsstaterssida - bör återuppta behandlingen avförslaget till direktiv om ett gemensamtsystem för källbeskattning avränteintäkter. En diskussion bör enligtdirektiven inledas om detta ämne i syfteatt inhämta ministrarnas synpunkter omlämpligheten att bibehålla det nuvarandesystemet eller att i stället påbörjaändringar av de gällande systemen.Vid finansministrarnas öppna debatt den22 om det italienskaordförandeskapets riktlinjer stöddefinansminister planerna pågemensamma regler för beskattningen avsparande. Finansministern tillade att enlösning på detta problem borde ses somen del av arbetet med att få till ståndden ekonomiska och monetära unionen(EMU).