bet · GK01UbU5 · 1996-09-26 00:00:00 — Utskottet anser inteheller att det behövs någon särskildmålbeskrivning för APU eftersom APUdefinieras i gymnasieförordningen.Vad utskottet här anfört om APU börriksdagen med bifall till motionerna1995/96:Ub43 yrkande 8 och 1995/96:Ub44yrkande 6 som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 9bort ha följande lydelse:9. beträffande ändrade regler förden arbetsplatsförlagda utbildningenatt med bifall tillmotionerna 1995/96:Ub43 yrkande 8 och1995/96:Ub44 yrkande 6 och medanledning av propositionen som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,12. Finansiering av denarbetsplatsförlagda utbildningen (mom.10), , ochHans Hjortzberg-Nordlund (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 15 som börjar med Utskottet vill och på s. 16 slutar med yrkande 9 bortha följande lydelse:Utskottet anser i likhet medmotionärerna att förutsättningarna föroch genomförandet av APU måsteförbättras. Som utskottet harredovisat hade av skolornaAPU /95. Dettaär inte acceptabelt. Regeringen bör ienlighet med motionärernas förslagdärför återkomma till medförslag till finansieringsmodell för riktlinjerna i betänkandet Höjribban! (SOU 1994:101).Utskottet föreslår således attriksdagen med bifall till motion1995/96:Ub43 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört.dels att utskottets hemställan under 10bort ha följande lydelse:10. beträffande finansiering av denarbetsplatsförlagda utbildningenatt med bifall till motion1995/96:Ub43 yrkande 9 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,13. Utbildning i gymnasieskolan pålokala grenar (mom. 11), , ochHans Hjortzberg-Nordlund (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 17 som börjar med Utskottetanser och slutar med 18 och 24 §§ bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning är detmotiverat med en viss skärpning avgällande bestämmelser. Utskottet serdock positivt på att gymnasieskolorprofilerar sig utifrån sina egnamöjligheter och lokala förutsättningaroch att elever över kommungränserna harrätt att söka och vid antagning gålokalt profilerad utbildning. Elevernasvalmöjligheter bör inte begränsas.Utskottet anser det däremot befogat attkraven på kommunerna skärps. inte vara möjligt att genom mycketmarginella förändringar av ettnationellt program anordna en lokal grensom i praktiken därmed blirriksrekryterande. bör gesansvaret för att förklara om en lokalgren är av sådan kvalitet ochoriginalitet att utbildningen skall varariksrekryterande. Utskottet är inteberett att tillstyrka regeringensförslag som begränsar elevernasvalfrihet i stället för att skärpakraven på utbildningsanordnarna.Regeringen bör återkomma till riksdagenmed ett nytt förslag och därvid beaktavad utskottet anfört. Utskottet föreslåratt med bifall till motion1995/96:Ub43 yrkande 10 avslårregeringens förslag till lag om ändringav skollagen såvitt avser 5 kap. 8, 18och 24 §§ och därjämte ger regeringentill känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 11bort ha följande lydelse:11. beträffande utbildning igymnasieskolan på lokala grenaratt med bifall till motion1995/96:Ub43 yrkande 10 dels avslårregeringens förslag till lag omändring i skollagen (1985:1100)såvitt avser 5 kap. 8, 18 och 24 §§,dels beslutar om sådan ändring iikraftträdandebestämmelserna somföljer härav och därjämte gerregeringen till känna vad utskottetanfört,14. Den kommunala uppföljningen ochutvärderingen(mom. 14), , ochHans Hjortzberg-Nordlund (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 18 som börjar med Kommunernasuppföljnings- och utvärderingsansvar och slutar med motion 1995/96:Ub43 bort ha följande lydelse:Utskottet anser det mycket angelägetmed väl fungerande system föruppföljning och utvärdering ikommunerna. Undersökningar somSkolverket har gjort visar bl.a. att deflesta kommuner inte har några systemför uppföljning av kostnaderna inomskolan. Utskottet delar motionärernasuppfattning och anser således attregeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om hurkommunernas uppföljning och utvärderingskall kunna förbättras. börsåledes bifalla motion 1995/96:Ub43yrkande 7 och som sin mening geregeringen till känna vad utskottetanfört.dels att utskottets hemställan under 14bort ha följande lydelse:14. beträffande den kommunalauppföljningen och utvärderingenatt med bifall till motion1995/96:Ub43 yrkande 7 som sin meningger regeringen till känna vad utskottetanfört,Regeringens lagförslagFörslag till lag om ändring i skollagen(1985:1100)yttrande1996/97:SoU3yVissa skolfrågor m.m.1 Till utbildningsutskottetUtbildningsutskottet har den 20 juni1996 beslutat bereda socialutskottettillfälle att yttra sig över regeringensproposition /96:206 Vissa skolfrågorm.m.I propositionen gör regeringen bl.a.den bedömningen attförskoleverksamheten, skolan ochskolbarnsomsorgen bör integreras. Ettgemensamt måldokument bör utarbetas meddenna inriktning. Utskottet behandlardenna del av propositionen ochmotionerna Ub42 (kds) yrkande 3, Ub43(m) yrkandena 1 och 2 och Ub44 (fp)yrkande 1. Utskottet behandlar ävenmotion Ub41(c) yrkande 2 om verksamhetför femåringar.PropositionenI propositionen anför regeringen attförskoleverksamhet - skola -skolbarnsomsorg skall integreras som ettled i det livslånga lärandet. Regeringenhar för avsikt att efter erforderligtutredningsarbete återkomma tillriksdagen med förslag i dessa frågor.I ett första steg bör ett gemensamtmåldokument utarbetas för den allmännaförskolan, ochskolbarnsomsorgen, anförs det.Måldokumentet bör, utifrån en gemensamsyn på utveckling och lärande, tatillvara de olika verksamheternassärdrag och kvaliteter.Vidare bör tillämpliga delar avbestämmelserna i socialtjänstlagen(1980:620) om förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg inarbetas i skollagen(1985:1100). bör bliansvarig myndighet för tillsyn,uppföljning, utvärdering och utvecklingav förskoleverksamheten ochskolbarnsomsorgen.Rätten till bistånd samt det allmännaansvaret för barn och ungdom enligtbl.a. 6 och 12 §§ Socialtjänstlagen bördock, enligt regeringens uppfattning,alltjämt ligga kvar på socialnämnden ikommunen. ochlänsstyrelsens tillsynsansvar för dessafrågor skall därmed ligga kvar. Dettakommer att kräva ett väl fungerandesamarbete mellan berörda myndigheter.Regeringen har för avsikt att med detsnaraste tillsätta en arbetsgrupp isyfte att diskutera genomförandet avintegration och utveckling av allmänförskola och skola. I arbetsgruppenkommer representanter från bl.a. att ingå.Gemensamt måldokument för den allmännaförskolan, ochskolbarnsomsorgenIntegrationen mellan skola,förskoleverksamhet och skolbarnsomsorgsyftar till att skapa en helhet i ochanpassning av den verksamhet som riktarsig till barnen. I propositionen anförsatt ett gemensamt måldokument som styrden pedagogiska verksamheten för barnoch ungdomar bör utarbetas med dennainriktning.De tidiga årens lärande och utvecklingär av avgörande betydelse för att gealla barn möjlighet att lyckas i skolan.Därför bör förskolans pedagogiska rollstärkas somförskolepedagogiken ges utrymme också iskolan.Varje barns individuella historia ochmognad gör dem olika. Derasuppväxtförhållanden präglar hur de harutvecklats och vad de har lärt sig.Vidgade klyftor i samhället har ökatskillnaderna mellan människor bådemateriellt, socialt och kulturellt. Detbetyder att barn inte har likamöjligheter att utvecklas efter sinaförutsättningar. Förskola och skola hari det här sammanhanget en dubbel uppgiftenligt propositionen: dels att låta barnmed skiftande erfarenheter bytaperspektiv med varandra, dels att skapaså likvärdiga villkor som möjligt förbarns lärande så att varje enskilt barnkan få det stöd hon eller han behöver.Varje barn skall, enligt propositionen,mötas på dess individuellautvecklingsnivå. Det är också viktigtatt mer än tidigare stärka elevernassjälvkänsla och att ge eleverna lust attlära. Det framhålls att i skolan måstemer tid ägnas åt att utveckla kvalitetersom samarbetsförmåga, självtillit,kreativitet och problemlösningsförmåga.Detta är områden som är särskilt viktigaatt uppmuntra och underbygga tidigt ilivet för att ge barn en god och jämlikgrund att lära vidare på.Pedagogisk verksamhet som rör barn ochungdomar bör ses som en helhet enligtpropositionen. En integration avförskoleverksamhet, skola ochskolbarnsomsorg sägs aktivt kunna bidratill en höjd kvalitet i verksamheten.Barnomsorgens och skolans olikatraditioner kan vid en närmareintegrering innebära ett frigörande avpedagogisk utvecklingskraft som omskaparbåde förskola och skola och som skaparnya former för barns utveckling ochlärande. Av tradition är förskolaninriktad på det enskilda barnet, denfria leken och det fria skapandet, på enverksamhet som innehålleromsorg, praktiska aktiviteter ochintellektuell stimulans. Skolanstradition ser annorlunda ut. Dessundervisning ser mer till gruppen ellerklassen, utgår från ämnet och betonardet kognitiva.I propositionen anförs att det kommeratt krävas både tid och medvetet arbeteför att kunna genomföra en integrationsom tar tillvara kraften i de bäggetraditionerna och också skapar någotnytt. framhålls att mångakommuner redan kommit långt inom dettaområde och att har olikatyper av sexårsverksamheter utvecklatsinom kommunerna. Utöver dentraditionellt bedrivnaförskoleverksamheten finns t.ex.sexåringar i särskilda daghemsgrupper, iförskolegrupper förlagda till skolanslokaler kombinerade med skolbarnsomsorg,i skolklasser med i huvudsak sjuåringaroch i den s.k. barnskolans oftaåldersblandade verksamhet.Den sektorisering som kännetecknatverksamheterna på statlig nivå är påkommunal nivå redan övergiven eller påväg att överges, enligt propositionen. I90 % av kommunerna ingår nu skolantillsammans med annan verksamhet i sammanämnd. Tillsammans med skolanorganiseras främstförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg,ibland även kultur och ungdomarsfritidsverksamhet. I linje med detta börockså ansvaret för frågorna på denstatliga nivån samlas.I motion U43 av m.fl. (m)yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts dels om barnomsorgens ochskolans olika roller (yrkande1), dels ommålen för barnomsorg och skola (yrkande2). Motionärerna betonar attutgångspunkten måste vara att det ärföräldrarna som har huvudansvaret förbarnens utveckling och fostran.Lösningar som motverkar mångfald ochvariation kommer därför att avvisas avmotionärerna.Vid beredningen inför förslaget om enny läroplan för det obligatoriskaskolväsendet (Lpo 94) fördes endiskussion om ett gemensamt måldokumentför barnomsorg och skola. Av flera skälvalde den borgerliga regeringen attändra direktiven för arbetet som därmedkoncentrerades till mål och riktlinjerför den obligatoriska skolan.Motionärerna anser fortfarande att detvar en riktig bedömning och konstateraratt den nya läroplanen tagits emot väl.Det måldokument som skall utarbetasbör inte komma att ersätta de konkretamål och riktlinjer som läroplanen angerför den obligatoriska skolan, utan börhandla om att formulera allmänna mål ochriktlinjer för förskolan,skolförberedande verksamhet ochgemensamt ansvar för barn i den tidigaskolåldern. Motionärerna framhåller atten viktig aspekt i arbetet är denskillnad som utgörs av att grundskolansverksamhet är obligatorisk, medanbarnomsorgen är frivillig och att det ibåda fallen finns många olika former avskolor och barnomsorg att respektera.I motion U42 av m.fl.(kds) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett gemensamt måldokument förden allmänna förskolan, skolan ochskolbarnsomsorgen (yrkande 3).Motionärerna framhåller att det ärviktigt att klart markera att samhälletsuppgift att ge alla barn en godutbildning på rättvisa grunder inteinnebär att förskola och skola skall taöver föräldrarnas ansvar. Tvärtom skallsamhällets insatser vara ett komplementoch ett stöd till föräldrarna. Denpositiva utveckling mot störreflexibilitet vid skolstarten som i daghar börjat att utvecklas på många hållbör uppmuntras och förstärkas. Att börjaskolan skall vara enmöjlighet, inte en plikt. Motionärernaframhåller att genom att inte alla barnbörjar skolan vid samma ålderavdramatiseras synen på att alla skallbehärska samma saker samtidigt.För att integreringen mellan denallmänna förskolan och skolan skallutvecklas kan ett gemensamt måldokumentför dessa skolformer vara en väg att gå.Det måste dock utformas så attskollagen, som är en pliktlag, inteingriper på område.Motionärerna anför att regeringen intehar utvecklat sina tankar ommåldokumentets utformning och att detdärför är svårt att fullt ut taställning för ett sådant.I motion Ub44 av m.fl.(fp) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om vad i motionen anförts omintegrationen av förskoleverksamhet,skola och skolbarnsomsorg (yrkande 1).Motionärerna välkomnar ett samlat ansvarför pedagogiken på en central nivå ochatt samordningen av förskoleverksamhetenoch skolbarnsomsorgen fortsättningsvissker hos Utbildningsdepartementet.Detsamma gäller att ansvaret förtillsyn, uppföljning, utvärdering ochutveckling av den pedagogiskaverksamheten flyttas över till . För att samordningen skall geönskade effekter krävs dock att denföljs upp på den kommunala nivå.Motionärerna anför att det finns en storvariation när det gäller hur långtkommunerna kommit i sin samordning avdessa verksamheter. Det är därförviktigt att noggrant följa utvecklingenvad det gäller ansvarsfördelningen inomkommunerna. Om det direktverksamhetsmässiga ansvaret inte har enriktig fördelning kommer ett gemensamtmåldokument att bli ett dokument utantyngd.Motionärerna framhåller att varkenbarnomsorgen eller förskoleverksamhetenomfattas av någon pliktlag och att ettgemensamt måldokument därför måsteutformas på ett sådant sätt attföräldrar som har att ta ställning tillvilken verksamhet de skall välja försitt barn inte upplever att kommunenanser vissa verksamheter som lämpligareän andra.Socialutskottets bedömningUtskottet delar regeringens bedömningatt förskoleverksamheten, skolan ochskolbarnsomsorgen bör integreras i syfteatt främja barnens utveckling ochlärande i tidiga skolåldern. Utskottethar därmed inget att erinra mot att ettgemensamt måldokument utarbetas fördessa verksamheter. Utskottet anser attmotionerna Ub42 (kds) yrkande 3, Ub43(m) yrkandena 1 och 2 och Ub44 (fp)yrkande 1 bör avstyrkas.FemårsverksamhetenI motion Ub41 av m.fl.(c) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om verksamhet för femåringar(yrkande 2). Motionärerna anför attskolans pedagogik skall vara enutveckling av traditionerna frånförskola, fritidshem och skola och atterfarenheter från dessa verksamheterskall tas tillvara och utvecklas vidare.Enligt motionärerna förutsätter dettaett pedagogiskt förnyelsearbete inomskolans ram men påverkar ocksåbarnomsorgens arbete, särskilt när detgäller förberedelsen för femåringar.Vidare anförs att i utredningen livslångt lärande (SOU 1994:45)presenteras sju olika alternativ vadgäller skolstart/förlängd skola. Isamtliga alternativ förutsätts attbarnen före skolgång skall erbjudasskolförberedande verksamhet av ihuvudsak samma slag som ges inomförskolans ram.Motionärerna anser således att det ärviktigt att kommunerna erbjuder någonform av femårsverksamhet för alla barn.Som exempel nämns att i kommunerbjuds alla barn en femårsverksamhet /vecka under vårtermineninnan barnen börjar skolan. Även omverksamheten är betydelsefull för barnenanser dock inte motionärerna attkommunerna bör åläggas en obligatoriskverksamhet utan det bör bli en frånkommunens sida frivillig verksamhet. Denskall också vara frivillig förföräldrarna, som själva väljer om devill låta sitt barn delta iverksamheten.Socialutskottets bedömningUtskottet kan konstatera att mångakommuner som ett led i försöken medflexibel skolstart kommit långt iarbetet med att integrera förskola,skola och skolbarnsomsorg och att dethar utvecklats olika typer avsexårsverksamhet. Några kommuner har medanledning av detta också utvecklatnågon form av särskildförskoleverksamhet för femåringar.Utskottet ser positivt på dennautveckling. Verksamheten bör dock varafrivillig för såväl kommunen som förföräldrarna. Något tillkännagivande tillregeringen behövs inte. Motion Ub41yrkande 2 bör därför enligt utskottetsmening avstyrkas.Stockholm den 4 september 1996På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), RinaldoKarlsson (s), (),(), (),(), (),(), (),(), (), (), (), (), ElisebehtMarkström (s) och Skånberg (kd).Avvikande meningar1. Gemensamt måldokument för denallmänna förskolan, ochskolbarnsomsorgenSten , , och (alla m)anser att utskottets bedömning underavsnittet Gemensamt måldokument för denallmänna förskolan, ochskolbarnsomsorgen bort ha följandelydelse:Vid beredningen inför förslaget om en nyläroplan för det obligatoriskaskolväsendet (Lpo 94) fördes endiskussion om ett gemensamt måldokumentför barnomsorg och skola. Av flera skälvalde den borgerliga regeringen attändra direktiven för arbetet som därmedkoncentrerades till mål och riktlinjerför den obligatoriska skolan. Utskottetanser att detta var en riktig bedömningoch konstaterar att den nya läroplanentagits emot väl.Det måldokument som skall utarbetasbör inte ersätta de konkreta mål ochriktlinjer som läroplanen anger för denobligatoriska skolan utan ange allmännamål och riktlinjer för förskolan,skolförberedande verksamhet ochgemensamt ansvar för barn i den tidigaskolåldern. En viktig aspekt i arbetetär enligt utskottet den skillnad somutgörs av att verksamhet ärobligatorisk, medan barnomsorgen ärfrivillig och att det i båda fallenfinns många olika former av skolor ochbarnomsorg att respektera.Detta bör enligt utskottets mening gesregeringen till känna med bifall tillmotion Ub43 (m) yrkandena 1 och 2 ochmed anledning av motionerna Ub42 (kds)yrkande 3 och Ub44 (fp) yrkande 1.2. Gemensamt måldokument för denallmänna förskolan, ochskolbarnsomsorgenBarbro () anser attutskottets bedömning under avsnittet Gemensamt måldokument för den allmännaförskolan, ochskolbarnsomsorgen bort ha följandelydelse:Utskottet välkomnar ett samlat ansvarför pedagogiken på en central nivå ochatt samordningen av förskoleverksamhetenoch skolbarnsomsorgen fortsättningsvissker hos Utbildningsdepartementet.Detsamma gäller att ansvaret förtillsyn, uppföljning, utvärdering ochutveckling av den pedagogiskaverksamheten flyttas över till . För att samordningen skall geönskade effekter krävs dock att denföljs upp på den kommunala nivån. Detfinns en stor variation när det gällerhur långt kommunerna kommit i sinsamordning av dessa verksamheter.Utskottet anser det därför viktigt attnoggrant följa utvecklingen vad gälleransvarsfördelningen inom kommunerna. Omdet direkt verksamhetsmässiga ansvaretinte har en riktig fördelning kommer ettgemensamt måldokument att bli ettdokument utan tyngd.Varken barnomsorgen ellerförskoleverksamheten omfattas av någonpliktlag. Ett gemensamt måldokumentmåste enligt utskottets mening utformaspå ett sådant sätt att föräldrar som haratt ta ställning till vilken verksamhetde skall välja för sitt barn inteupplever att kommunen anser vissaverksamheter som lämpligare än andra.Detta bör enligt utskottets mening gesregeringen till känna med bifall tillmotion Ub44 (fp) yrkande 1 och medanledning av motionerna Ub43 (m)yrkanden 1 och 2 och Ub42 (kds) yrkande3.3. Gemensamt måldokument för denallmänna förskolan, ochskolbarnsomsorgenTuve Skånberg (kd) anser att utskottetsbedömning under avsnittet Gemensamtmåldokument för den allmänna förskolan,och skolbarnsomsorgen bortha följande lydelse:Utskottet anser det viktigt att klartmarkera att samhällets uppgift att gealla barn en god utbildning på rättvisagrunder inte innebär att förskola ochskola skall ta över föräldrarnas ansvar.Tvärtom skall samhällets insatser varaett komplement och ett stöd tillföräldrarna. Den positiva utveckling motstörre flexibilitet vid skolstarten somi dag har börjat att utvecklas på mångahåll bör uppmuntras och förstärkas. Attbörja skolan skallvara en möjlighet, inte en plikt. Genomatt inte alla barn börjar skolan vidsamma ålder avdramatiseras synen på attalla skall behärska samma sakersamtidigt.För att integreringen mellan denallmänna förskolan och skolan skallutvecklas kan ett gemensamt måldokumentför dessa skolformer vara en väg att gå.Måldokumentet måste dock utformas så attskollagen, som är en pliktlag, inteingriper på område.Regeringen har inte utvecklat sinatankar om måldokumentets utformning ochutskottet anser det därför svårt att nufullt ut ta ställning för ett sådant.Detta bör enligt utskottets mening gesregeringen till känna med bifall tillmotion Ub42 (kds) yrkande 3 och medanledning av motionerna Ub43 (m)yrkandena 1 och 2 och Ub44 (fp) yrkande1.4. FemårsverksamhetenRoland () anser att utskottetsbedömning under avsnittetSFemårsverksamheten bort ha följandelydelse:Utskottet delar motionärernasuppfattning att skolans pedagogik skallvara en utveckling av traditionerna frånförskola, fritidshem och skola och atterfarenheterna från dessa verksamheterskall tas till vara och utvecklasvidare. Det pedagogiska förnyelsearbetetinom skolans ram påverkar ocksåbarnomsorgens arbete, särskilt när detgäller förberedelsen för femåringarna.Utskottet anser det önskvärt att allabarn erbjuds skolförberedande verksamhetav i huvudsak samma slag som gesinom förskolans ram. Med hänsyn till attmånga sexåringar kommer att börja skolanär det därför önskvärt att kommunernaerbjuder någon form av femårsverksamhetför alla barn. Även om verksamheten ärbetydelsefull för barnen anser dock inteutskottet att kommunerna bör åläggas enobligatorisk verksamhet utan den bör blien från kommunens sida frivilligverksamhet. Den skall också varafrivillig för föräldrarna, som självaväljer om de vill låta sitt barn delta iverksamheten. Vad utskottet anfört medanledning av motion Ub41 (c) yrkande 2bör enligt utskottets meningge regeringen till känna. Sammanfattning 1Propositionen 1Motionerna 2Yttrande 3Utskottet 3Integration av förskoleverksamhet,skola och skolbarnsomsorg 4Blockbetyg i 9Ett betyg i svenska igymnasieskolan och den gymnasialavuxenutbildningen 11Behörighet till gymnasieskolansnationella och specialutformadeprogram 11Timplanejusteringar förgymnasieskolan 12Arbetsplatsförlagd utbildning (APU) 14Utbildning i gymnasieskolan pålokala grenar 16Individuella programmet m.m. 17Avveckling av 18Hemställan 19Reservationer 211. Gemensamt måldokument för denallmänna förskolan, ochskolbarnsomsorgen (mom. 1) 212. Förlängd obligatorisk skolgångsamt ålder för skolstart (mom. 2) 223. Förlängd obligatorisk skolgångsamt ålder för skolstart (mom. 2) 224. Förlängd obligatorisk skolgångsamt ålder för skolstart (mom. 2) 235. Verksamhet för femåriga barn(mom. 3) 246. Utbildning av förskollärare ochgrundskollärare (mom. 4) 247. Blockbetyg i (mom.5) 258. Ett betyg i svenska igymnasieskolan och den gymnasialavuxenutbildningen (mom. 6) 259. Behörighet till gymnasieskolansnationella och specialutformadeprogram (mom. 7) 2610. Timplanejusteringar förgymnasieskolan (mom. 8) 2611. Ändrade regler för denarbetsplatsförlagda utbildningen(mom. 9) 2712. Finansiering av denarbetsplatsförlagda utbildningen(mom. 10) 2813. Utbildning i gymnasieskolan pålokala grenar (mom. 11) 2814. Den kommunala uppföljningen ochutvärderingen (mom. 14) 29Regeringens lagförslag 30Förslag till lag om ändring iskollagen (1985:1100) 30Socialutskottets yttrande 1996/97:SoU3y(bilaga 2) 38Gotab, 1996