bet · GK01FiU7 · 1996-10-08 00:00:00 — Utskottetfinner inte anledning att ändra sittställningstagande och föreslår såledesatt finansutskottet avstyrker bifalltill förevarande yrkande.Enligt yrkande 9 i motion 1995/96:Fi104(m) bör regeringen för riksdagenredovisa skälen för och planeradeåtgärder mot den högabortfallsfrekvensen inom undervisningeni svenska för invandrare (sfi).Motionärerna pekar på att aveleverna avbryter sina studier i sfi,vilket leder till slöseri med resurseroch tid.I regeringens skrivelse uppges att 17 %av eleverna i sfi-utbildningen avbrötsina studier under /95.Utskottet har erfarit att av dessa har52,avbrutit på grund av annanutbildning, studieuppehåll, flyttning,arbete, sjukdom eller problem medbarnomsorg. För övriga som avbrutit sinastudier angavs att det skett av okändanledning .Skolverket har uppdragit åt Centrum förtvåspråkighetsforskning vid Stockholmsuniversitet att genomföra en utvärderingav sfi. Syftet är att göra en ingåendeutvärdering av bl.a. kvaliteten i sfi-undervisningen. Mot bakgrundav pågående utvärdering bör yrkandetavstyrkas.Entreprenader och konkurrensI skrivelsen finns ett avsnitt omentreprenader och konkurrens (s. 98-99).Regeringen redovisar bl.a. att någrakommuner har utvärderat de senaste årenskonkurrensutsättning av kommunalverksamhet. Det finns exempel på bådepositiva och negativa erfarenheter, ochnågon samlad bild av förändringarnaunder går enligtregeringens bedömning knappast att ge.I motion 1995/96:Fi104 (m) behandlasfrågor om ökad valfrihet inom skolanm.m. De enskilda initiativen är avstörsta vikt för att nå en förnyelse ochutveckling av skolan, ansermotionärerna. Arbetet för en ökadvalfrihet inom skola och barnomsorgmåste fortsätta, ett arbete somregeringen enligt motionen motarbetar.Flera rapporter har visat att friståendealternativ inom dessa områden uppnårhögre kvalitet till relativt sett lägrekostnader. Regeringen bör därförredovisa de sakskäl som ligger tillgrund för denna politik mot elevernasoch föräldrarnas rätt att välja skola(yrkande 10). Motionärerna anser vidareatt mycket av det internautvecklingsarbetet i kommuner ochlandsting är en direkt följd av enstimulerande konkurrensmiljö. De anseratt det är märkligt att regeringensskrivelse så litet berör effekterna avkonkurrensutsättningen. Det bör varamöjligt för regeringen att till kommandeår ge en fyllig redovisning aveffekterna på olika verksamhetsområdenav konkurrensutsättningen (yrkande 11).Utskottet vill inledningsvis erinra omatt det finns en omfattande valfrihetinom skolväsendet. Elever och föräldrarhar successivt givits större rätt ochmöjlighet att välja skola. Förgrundskolan gäller t.ex. att kommunenvid fördelningen av elever på de olikaskolenheterna skall beakta föräldrarnasönskemål om att deras barn skall tasemot vid en viss skola så långt det ärmöjligt utan att andra eleversberättigade krav på placering i en skolanära hemmet åsidosätts eller attbetydande organisatoriska ellerekonomiska svårigheter uppstår förkommunen. En kommun skall i singrundskola även ta emot en elev för varsgrundskoleutbildning kommunen inte ärskyldig att svara, om eleven med hänsyntill sina personliga förhållanden harsärskilda skäl att få gå i den kommunensgrundskola. I gymnasieskolan finns enmångfald av utbildningsvägar. Elevernahar rätt att genomgå sådan utbildningsom inte anordnas av den egna kommunenvarhelst den anordnas i landet, ochhemkommunen är skyldig att betalautbildningen. Inom både ochgymnasieskolan finns ett stort antalfristående skolor som eleverna harmöjlighet att välja som alternativ tillden kommunala skolan. Godkändafristående grundskolor ochgymnasieskolor har rätt till bidrag frånelevernas hemkommuner.I av skolan1996 konstateras att det är få föräldrarsom utnyttjat möjligheten attvälja en annan skola än den anvisadetill sina barn. I fyra av fem kommunerutnyttjar denna möjlighet.I de kommuner där valmöjlighetenutnyttjas flitigast är andelen föräldrarsom väljer annan skola 15 %.Föräldrarnas utbildningsnivå har storbetydelse för hur och i vilkenutsträckning valmöjligheter utnyttjas.Bland dem som väljer en annan skoladominerar högskoleutbildade föräldrar,och denna grupp är också mest positivtill valfriheten. Högutbildade väljerockså i större utsträckning friståendeskolor. Även om alla erbjuds sammaformella rätt att välja finns detsåledes reella skillnader vad avserutnyttjandet av denna rätt. Skolverketsrapport visar också att möjligheten attvälja en fristående skola varierarberoende på var man bor. Drygt hälftenav skolorna är belägna i de trestorstäderna, medan det i tvåtredjedelar av landets kommuner intefinns någon fristående skola. Istorstadsområdena väljer avföräldrar och elever en friståendeskola.Utskottet konstaterarsammanfattningsvis att det finns enomfattande valfrihet inom skolväsendetoch att elever och föräldrar successivthar givits större rätt och möjlighet attvälja men att det finns skillnader vadavser utnyttjandet av denna rätt.Utskottet tillbakavisar påståendet imotionen att regeringen motverkarelevers och föräldrars rätt att väljaskola. Senast har under hösten1995 på förslag från regeringen beslutatanta en lag om försöksverksamhet medökat föräldrainflytande överutvecklingsstörda barns skolgång (prop.1994/95:212, bet. 1995/96:UbU1, rskr.27).Utskottet föreslår med hänvisning tilldet anförda att finansutskottetavstyrker yrkandena.MedborgarperspektivetRegeringen framhåller att enligt fleralokala undersökningar är medborgarna istort sett ganska nöjda med denkommunala servicen. Från någraundersökningar redovisas slutsatsen attmedborgaren anser att hans eller hennespåverkansmöjligheter på den kommunalaservicen är begränsade. upplever sig inte ha någrapåverkansmöjligheter alls. Regeringenpekar på att det funnits enviss valfrihet att välja t.ex. skola försina barn. Möjligheterna för medborgarenatt själv välja producent ökar ochomfattar allt fler områden.Vidare framhålls i skrivelsen attbrukarinflytande också kan utövas viasamråd, självförvaltningsorgan,opolitiska nämnder, villkorad delegationm.m. I några kommuner övervägs attinrätta opolitiska nämnder i en del avkommunen. Invånarna kan då få väljaledamöterna via ett valförfarande därkandidaternas namn kryssas för ellerskrivs till på en särskild valsedel.Sådana nämnder kan få ansvaret för t.ex.skola, barn- och äldreomsorg inom sinkommundel.I två motioner, 1995/96:Fi104 (m) och1995/96:Fi103 (fp), behandlas frågor medanknytning till medborgarperspektivet. först nämnda motionen hänvisas tillredovisningen i skrivelsen av attmedborgarna är ganska nöjda med denkommunala servicen, och man anser attdet är en brist att regeringen interedovisat att medborgare som valt deprivata alternativen inom t.ex. skolaoch omsorg ofta är mer nöjda. Mot denbakgrunden vore det på sin plats attregeringen redovisar de skäl som liggerbakom regeringens ovilja mot elevers ochföräldrars rätt att välja skola ochomsorg. Motionärerna anser detsjälvklart med en rätt för föräldrar attvälja skola och omsorg (yrkande 13).Motionärerna anser vidare att det i dendiskussion som förs om mångfald ochkvalitet inom de kommunalaverksamhetsområdena är särskilt viktigtatt lyfta fram hur resultatet till sistvärderas av dem som verksamheten är tillför. En redovisning bör därför ges avhur de olika alternativen inom skola,omsorg m.fl. kommunalaverksamhetsområden upplevs av demverksamheten finns för (yrkande 12).I yrkande 6 i den senare motionenanförs att det allra viktigaste för attbekämpa segregationen är att människorfår makt över sina egna liv. En viktigförutsättning är därvid att de måstekunna ta makten över de viktigaverksamheterna inom framför allt skolanoch barnomsorgen. Motionärerna pekar påatt valfrihet inte är en lyx som endastskall unnas de välbeställda.Självstyrande skolor, elev- ochföräldramedverkan och enskilt drivnaskolor i olika former är minst likaangelägna i utsatta bostadsområden. Detaktuella regeringsförslaget attytterligare försämra villkoren förfriskolorna är i detta sammanhang ettallvarligt steg i helt fel riktning,heter det i motionen.Utskottet har under avsnittet omentreprenader och konkurrensvversiktligt redovisat gällande reglerför elevers och föräldrars rätt attvälja skola. Mot bakgrund av uppgifter iSkolverkets rapport av skolan1996 har utskottet vidare kunnatkonstatera att även om alla erbjudssamma formella rätt att välja så finnsdet skillnader vad avser utnyttjandet avdenna rätt.Skolverket tar också i rapporten uppfrågan om valmöjligheter och segregationoch pekar på att verket i en /93 kunde konstatera vissatendenser till ökad segregation som enföljd av de ökade möjligheterna attvälja skola. Tendensen var specielltmärkbar i storstadsområdena och dåframför allt i de invandrartätabostadsområdena. Både svenska elever ochvissa elever med invandrarbakgrund söktesig till skolor i andra områden. Vidareframhålls att den faktor som ytterstverkar segregerande i samhället ärboendet. Skolornas upptagningsområdenavspeglar det omgivande bostadsområdetsetniska och sociala sammansättning.Skolverket pekar på att om möjligheternaatt välja skola medför en ensidigförflyttning av elever kanvalmöjligheterna tänkas bidra till attförstärka bostadsmiljöns segregerandemekanismer. anser det förtidigt att säga om val i skolan orsakarsegregation eller inte. Däremotkonstateras att valmöjligheternautnyttjas olika av olika grupper. avsevärt lättare för akademisktutbildade föräldrar att hävda sinaönskemål och rättigheter jämfört medlågutbildade. Det är ännu för tidigt attsäga vilka konsekvenser detta får pålång sikt för skolans struktur ochsammansättning, anser . Dennauppfattning delar utskottet.Utskottet erinrar om att harbeslutat om en försöksverksamhetfr.o.m. med lokalasjälvstyrelser med föräldramajoritetinom skolan (prop. 1995/96:157, bet.UbU9, rskr. Försöksverksamhetenskall pågå under en femårsperiod.Med hänvisning till vad utskottet haranfört avstyrker utskottet förevarandeyrkanden.Enligt utbildningsutskottets uppfattningbör finansutskottet föreslå riksdagenatt lägga skrivelsen i den del den berörutbildningsutskottets beredningsområdetill handlingarna.Stockholm den 27 augusti 1996På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), BengtSilfverstrand (s), (),(), (),(), (), (), (), (), Britt-MarieDanestig-Olofsson (v), MajléneWesterlund Panke (s), (), (), IngerDavidson (kds) och ().Avvikande meningar1. Hur olika elevers behov skall kunnatillgodoses m.m.Beatrice , , ochHans Hjortzberg-Nordlund (alla m) anseratt den del av utbildningsutskottetsyttrande i avsnittet Skolan som börjarmed Utskottet vill och slutar med motion 1995/96:Fi104 bort ha följandelydelse:Utskottet delar motionärernasuppfattning och anser det av störstavikt att den generella kunskapsnivånhöjs så att svenska elever i alla ämnentillhör de absolut främsta i världen.Men det handlar också om att stävjatendenserna till ökade skillnader iresultat mellan dem som kan mest och demsom kan minst. Enligt utskottetsuppfattning bör regeringen återkomma meden analys av orsakerna till de ökadeskillnaderna, liksom med förslag tillhur såväl svag- som högpresterandeelevers behov skall kunna tillgodoses isvensk skola. Utskottet vill isammanhanget peka på att det äroacceptabelt att barn med särskildabehov inte får det stöd de har rätttill. En viktig fråga där underlagsaknas i regeringens skrivelse ärutvecklingen när det gäller lärare somhar genomgått specialpedagogiskpåbyggnadsutbildning. Dessa lärare utgören relativt liten grupp med högkompetens. Utskottet delarmotionärernas oro för återväxten inomdenna grupp lärare och anser attregeringen bör återkomma med förslagtill åtgärder inom området.Enligt utskottet bör finansutskottetföreslå att med bifall tillyrkande 5 och med anledning av yrkande 6i motion 1995/96:Fi104 som sin mening geregeringen till känna vadutbildningsutskottet har anfört.2. Finansiering av denarbetsplatsförlagda utbildningen (APU) igymnasieskolanBeatrice , , ochHans Hjortzberg-Nordlund (alla m) anseratt den del av utbildningsutskottetsyttrande i avsnittet Skolan som börjarmed Regeringen har och slutar med avriksdagen bort ha följande lydelse:På de yrkesinriktade programmen igymnasieskolan skall minst avundervisningstiden vara förlagda till eneller flera arbetsplatser. Andelenarbetsplatsförlagd utbildning (APU) är ien internationell jämförelse mycket låg.Det är skolan som har ansvaret för attanskaffa utbildningsplatser. och Skolverketvisar att många skolor inte kan få utsina elever på APU i den omfattning somregering och riksdag har beslutat.Utskottet ser mycket allvarligt pådetta. Utskottet delar motionärernasuppfattning att skola och arbetslivmåste ta ett större ansvar för attförverkliga den arbetsplatsförlagdautbildningen. Regeringen bör återkommamed ett förslag till finansieringsmodellför APU utifrån de riktlinjer somföreslogs i betänkandet Höj ribban! har anfört bör finansutskottetmed bifall till motion 1995/96:Fi104yrkande 7 föreslå att som sinmening ger regeringen till känna.3. Undervisning på entreprenadBeatrice , , ochHans Hjortzberg-Nordlund (alla m) anseratt den del av utbildningsutskottetsyttrande i avsnittet Skolan som börjarmed Enligt lagen och slutar med förevarande yrkande bort ha följandelydelse:Enligt lagen (1993:802) omentreprenadförhållanden i skolan fårkommuner sluta avtal med en enskildfysisk eller juridisk person om attdenne skall bedriva viss undervisning igymnasieskolan. Avtalet får endast avseundervisning inom ämnesblocken estetiskaämnen, ekonomiska ämnen, tekniska ämnenoch yrkesämnen. Om det finns särskildaskäl i det enskilda fallet fårregeringen medge att även annanundervisning får läggas ut påentreprenad. Utskottet anser attmöjligheterna för kommunerna att - utansärskilt medgivande från regeringen -lägga ut undervisning på entreprenad börvidgas och gälla fler ämnen och ävenhela program. Regeringen bör återkommatill med förslag till sådanaändringar i lagen omentreprenadförhållanden i skolan. nu har anfört börfinansutskottet med bifall till motion1995/96:Fi104 yrkande 8 föreslå attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna.4. Undervisningen i svenska förinvandrare (sfi), , ochHans Hjortzberg-Nordlund (alla m) anseratt den del av utbildningsutskottetsyttrande i avsnittet Skolan som börjarmed I regeringens skrivelse och slutarmed yrkandet avstyrkas bort haföljande lydelse:Utskottet anser det uppseendeväckandeatt en så stor andel som aveleverna i sfi-utbildningen avbrytersina studier. Utskottet delar därvidmotionärernas uppfattning att dettainnebär slöseri med resurser och tid.Regeringen bör därför redovisaskälen för och planerade åtgärder motden höga bortfallsfrekvensen i sfi.Utbildningsutskottet anser attfinansutskottet med bifall till motion1995/96:Fi104 yrkande 9 bör föreslå attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad utbildningsutskottet haranfört.5. Ökad valfrihet inom skolan m.m.Beatrice (), (), UlfMelin (m), ()och () anser att dendel av utbildningsutskottets yttrande iavsnittet Entreprenader och konkurrenssom börjar med Utskottet vill ochslutar med avstyrker yrkandena bort haföljande lydelse:Utskottet anser i likhet medmotionärerna att arbetet för en ökadvalfrihet inom skola och barnomsorgskall fortsätta. Regeringen böråterkomma till med enredovisning av planerade åtgärder föratt åstadkomma en ökad valfrihet inomdessa områden.Flera rapporter har visat attfristående alternativ inom skola ochbarnomsorg uppnår hög kvalitet tillrelativt sett lägre kostnader.Verksamhet utvecklas när denkonkurrensutsätts och kostnadsjämförs.Mycket av det interna utvecklingsarbeteti kommuner och landsting är en direktföljd av en stimulerandekonkurrensmiljö. Det vore av stortintresse att få en närmare redovisningav dessa positiva effekter avkonkurrensutsättning av kommunalverksamhet. Utskottet anser attregeringen till kommande år bör ge ensådan redovisning. uppfattning börfinansutskottet tillstyrka motion1995/96:Fi104 yrkandena 10 och 11.6. MedborgarperspektivetBeatrice (), (),(), (),(), IngerDavidson (kds) och ()anser att den del avutbildningsutskottets yttrande iavsnittet Medborgarper-spektivet sombörjar med Utskottet har och slutarmed förevarande yrkanden bort haföljande lydelse:Utskottet anser att kvalitet ochvarationsrikedom i t.ex. undervisningenfrämjas bäst om skolor med olikainriktningar, arbetssätt och huvudmänkan verka sida vid sida. uppfattning är det ensjälvklar rätt för föräldrar att kunnavälja skola och barnomsorg. Valfrihet äringen lyx som endast skall unnas devälbeställda. Självstyrande skolor, elev-och föräldramedverkan och enskilt drivnaskolor är minst lika angelägna i utsattabostadsområden. Att människor tilltrossåväl att kunna välja det som passar dembäst som att utforma verksamheterna ären viktig i arbetet för attbekämpa utanförskap och vanmakt.Medborgare som valt de privataalternativen är ofta mer nöjda. Idiskussionen om mångfald och kvalitetinom de kommunala verksamhetsområdena ärdet viktigt att lyfta fram hurresultatet värderas av dem somverksamheten är till för. En redovisningbör därför göras av hur de olikaalternativen inom skola och barnomsorgm.fl. kommunala verksamhetsområdenupplevs av dem som verksamheten finnsför.Utskottet föreslår att finansutskottettillstyrker motionerna 1995/96:Fi103yrkande 6 och 1995/96:Fi104 yrkandena 12och 13. Sammanfattning 1Regeringens skrivelse 1Motionerna 1Yttranden från andra utskott 3Utskottet 3Regeringens skrivelse 3Motionerna 3Krav och önskemål om ytterligareuppföljningsinsatser 4Krav och önskemål om framtidaåtgärder och förslag 5Yttranden från andra utskott 6Socialutskottets yttrande 6Vårdköerna 6Barnomsorgen 7Utbildningsutskottets yttrande 7Skolan 8Entreprenader och konkurrens 9Medborgarperspektivet 9Finansutskottets bedömning 11Allmänt om inriktningen avuppföljningsverksamheten 11Krav och önskemål om ytterligareuppföljningsinsatser 12Uppföljningsinsatser inomområdena vård och barnomsorg 12Uppföljningsinsatser inomskolans område 12Uppföljningsinsatser i övrigt 12Finansutskottet 12Krav och önskemål om framtidaåtgärder och förslag 13Åtgärder inom skolan 13Åtgärder inom barnomsorgen 13Åtgärder på detkommunalrättsliga området 13Åtgärder på detkommunalekonomiska området 14Hemställan 14Reservationer1. Ytterligare uppföljningsinsatser(mom. 2) 162. Ytterligare uppföljningsinsatser(mom. 2) 163. Åtgärder inom skolan (mom. 3) 174. Åtgärder inom barnomsorgen(mom. 4) 185. Åtgärder på detkommunalrättsliga området (mom. 5) 186. Åtgärder på detkommunalrättsliga området (mom. 5) 197. Åtgärder på detkommunalekonomiska området (mom. 6) 198. Åtgärder på detkommunalekonomiska området (mom. 6) 20Särskilt yttrandeUtvecklingen inom den kommunalasektorn 20BilagorSocialutskottets yttrande1996/97:SoU2y 21Utbildningsutskottets yttrande1995/96:UbU8y 28Gotab, 1996