bet · GK01FöU1 · 1996-11-28 00:00:00 — Regeringen avser att idetta beredningsarbete även behandla frågan om en eventuell överföring avmedlen för skyddsrumsbyggandet till kommunerna.Utskottet har inhämtat uppgifter om skyddsrumsbyggandet frånFörsvarsdepartementet och . Vad utskottet därvid erfaritär bl.a. att det för skett en neddragning av anslaget förskyddsrum m.m. med något mer än jämfört med närmastföregående budgetår omräknat på årsbasis. Till anslaget för budgetåret 1997föreslås , varav skyddsrum svarar för 232 miljoner kronoroch kommunala ledningsplatser för . Utskottet har ocksåinhämtat att bemyndiganderamen för skyddsrum och ledningsplatser - som ibudgetpropositionen föreslås uppgå till - motsvarar enframtida anslagsnivå på ca , varav skyddsrum då skulleutgöra ca och ledningsplatser ca 110 miljoner kronor.Enligt vad utskottet också har erfarit så kommer den reviderade grundsynen förde regionala mål- och riskanalyserna samt den snävare definition avskyddsrumsområden som den ovan redovisade översynen lett fram till, attmedföra att antalet områden där skyddsrum skall byggas minskar ochskyddsrumsområdena ytmässigt begränsas.Mot bakgrund av de åtgärder regeringen nu vidtagit och planerar vidta påområdet anser utskottet att det som i motion Fö38 (fp) anförs ombefolkningsskydd m.m. visserligen inte för dagen kan bli tillgodosett. mening kommer dock de nya riktlinjerna för skyddsrumsbyggandet ochden pågående översynen av finansieringsfrågan leda till att yrkandena imotionen kan bli tillgodosedda inom en förestående tid. Utskottet anser därföratt motion Fö38 (fp) yrkandena 28 och 29 inte bör bifallas av riksdagen.Beträffande vad som i motion Fö701 (c) föreslås om att förändrakostnadsansvaret för brandskydd och räddning från kommunerna tillförsäkringsbolagen vill utskottet erinra om att enligt 41 §räddningstjänstlagen (1986:1102) är ägare eller innehavare av byggnader ellerandra anläggningar skyldig att vidta skäliga åtgärder för att förebyggabränder och skador till följd av bränder. Samhällets uppgift är att genombrandsyn m.m. kontrollera att ägaren eller innehavaren av byggnader m.m. iskälig omfattning har uppfyllt sina skyldigheter. Vidare arbetar aktivt med dessa frågor i syfte att bl.a. skapa en ökad insiktom det förebyggande arbetets betydelse för att hindra eller minskakonsekvenserna av inträffade bränder eller andra olyckor. Med det anfördaanser utskottet att motion Fö701 (c) bör avslås av riksdagen.Med anledning av vad som i motion Fö702 (c) yrkas om sotningsmonopoletsomedelbara avskaffande har utskottet inhämtat att denna fråga bereds inomregeringskansliet. Regeringen avser nu tillsätta en utredning som bl.a. skalltitta på ansvarsfrågan inom sotningsväsendet. Utskottet anser för sin del attett ställningstagande från utskottets sida bör anstå till dess att ettutredningsresultat föreligger och regeringen fattat beslut i frågan. Utskottetföreslår att motion Fö702 (c) avslås.I motion Fö704 (s) yrkas om en översyn och samordning av säkerhetsreglerna ibil- och järnvägstunnlar. Enligt vad utskottet erfarit har motbakgrund av lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m.initierat en inventering av annan lagstiftning och föreskrifter som kan varatillämpbara på byggnadsverk. Tunnlar faller inom ramen för begreppetbyggnadsverk. Avsikten med inventeringen är att få ett underlag för att kunnabedöma behovet av ytterligare regler för att få en tillräcklig säkerhet ibyggnadsverk. Enligt utskottets mening ligger det pågående inventeringsarbeteti linje med vad som anförs i motionen som därmed tillgodoses i fleraavseenden. Utskottet anser därför att motion Fö704 (s) bör avslås avriksdagen.När det gäller frågan om räddningstjänstens övningsmöjligheter som tas upp imotion Fö706 (s) regleras detta i vägtrafikkungörelsen (1972:603). mening ankommer det på regeringen att i denna fråga vidtaerforderliga åtgärder så att räddningstjänstens övningsmöjligheter kantillgodoses. Med det anförda finner utskottet inte anledning att ta ställningtill vad som i motionen anförs. Motion Fö706 (s) bör därför avslås avriksdagen.Med anledning av vad som i motion Fö707 (s) anförs om att utreda system förlägesbestämningar vid räddningsinsatser har utskottet inhämtat att för att få till stånd ett enhetligt system för lägesangivning,har tagit fram ett allmänt råd om samordnad lägesangivning. Det allmänna rådethar utarbetats i samråd med , , ,, , , ,och . Enligt Räddningsverketsuppfattning kan visserligen tillämpningen av olika lägessystem iräddningstjänst vara upphov till felkällor, men att användandet av de olikasystemen, som nämns i motionen, inte inneburit några problem iräddningstjänstsammanhang. Utskottet finner med det anförda ingen anledningatt initiera en utredning på området utan föreslår att avslår motionFö707 (s).Frågan om sanering vid kärnkraftsolyckor, som tas upp i motion Jo795 (mp),behandlades av utskottet i samband med att vissa ändringar iräddningstjänstslagen genomfördes (prop. 1991/92:41, bet.FöU5). Utskottet hade då inget att erinra mot regeringens föreslagnaförändringar när det gäller samhällets åtgärder mot allvarliga olyckor, varvidbl.a. räddningstjänstslagen kompletterades med regler rörande sanering efterutsläpp av radioaktiva ämnen. Utskottet har inte nu funnit skäl att göra andrabedömningar än vad som gjordes . Utskottet vill i dettasammanhang påpeka att den i motionen åberopade tjänsteplikten är kopplad tillräddningstjänst. Eftersom sanering efter en kärnkraftsolycka inte ärräddningstjänst finns således inte någon laglig grund för att ta ut personermed tjänsteplikt för sådant saneringsarbete. I den mån tjänsteplikt bliraktuell före saneringsfasen begränsas allmänhetens medverkan enligt 44 §räddningsstjänstlagen (1986:1102) till att avse personer mellan 18 och 65 årsom har kunskap om samt hälsa och kroppskrafter för sådant arbete. Med detanförda bör motion Jo795 (mp) yrkande 1 inte bifallas av riksdagen.Mot bakgrund av vad utskottet ovan anfört anser utskottet att regeringensförslag angående målen för funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst förförsvarsbeslutsperioden bör bifallas av rikdagen. Även regeringens förslagtill övergripande mål för för börbifallas. Utskottet anser också att regeringens förslag att riksdagenbemyndigar regeringen att för funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänstgenomföra beställningar och teckna avtal för för tidenefter samt förslaget att anvisa ett ramanslag på 1 141 578 000kr för bör bifallas av . Partimotion Fö38 (fp)yrkandena 28-29 och motionerna Fö701 (c), Fö702 (c), Fö704 (s), Fö706 (s)Fö707 (s) och Jo795 (mp) yrkande 1 bör i enlighet med vad utskottet redananfört inte bifallas av riksdagen.Utskottet har inte något att erinra mot regeringens förslag angåendemedelsanvisning för förebyggande åtgärder mot jordskred m.m. eller ersättningför verksamhet vid räddningstjänst m.m. Således bifaller utskottet regeringensförslag att anvisa ett ramanslag på till Statens räddningsverk:Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor och ett ramanslagpå till Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. förbudgetåret 1997.Psykologiskt försvarUtskottet behandlar här vad regeringen i totalförsvarspropositionen (s. 248-249) anfört om bl.a. målen för funktionen Psykologiskt försvar och ibudgetpropositionen (s. 40-41) anfört om anslag till funktionen Psykologisktförsvar. Utskottet behandlar även här de grönas partimotion Fö42(mp) yrkande 21, Vänsterns partimotion Fö52 (v) yrkande 7 och motionerna Fö202(mp) yrkande 4 och Fö404 (mp).RegeringenFunktionen omfattar ledning och administration, organisationsberedskap,forskning och studier, informationsberedskap och information. Styrelsen förpsykologiskt försvar är funktionsansvarig myndighet.Regeringen bedömer att Styrelsens beredskapsorganisation har godtagbarförmåga att kunna upprätthålla en god beredskap inför en eventuell kris- ellerkrigssituation. Regeringen anser dock att det bl.a. finns brister i förmåganatt snabbt kunna samordna den centrala myndighetsinformationen. Mot bakgrundav användningen av försvarsresurser för dels genomförande av internationellafredsfrämjande och humanitära insatser, dels stärkande av samhällets samladeförmåga att möta svåra påfrestningar på samhället i fred anser regeringen attStyrelsen bör beakta även dessa nya uppgifter. På annan plats i propositionenhar regeringen ansett att Styrelsen bör tillföras ytterligare medel för sinutökade roll bl.a. vid informationsgivning i samband med svåra påfrestningarpå samhället i fred.Regeringens förslag angående målen för funktionen Psykologiskt försvar äratt verksamheten skall bedrivas så att befolkningens förtroende för detdemokratiska samhället under höjd beredskap bevaras samt att försvarsviljanoch motståndsandan stärks. En snabb och korrekt nyhetsförmedling och enkonkret och fullständig myndighetsinformation skall säkerställas genom en godoch anpassningsbar informationsberedskap. Verksamheten skall även bedrivas såatt de resurser och den beredskap som skapas också skall kunna utnyttjas vidsvåra påfrestningar på samhället i fred och för internationella fredsfrämjandeoch humanitära insatser.Av budgetpropositionen framgår att regeringen föreslår ett ramanslag på18 till funktionen Psykologiskt försvar för . Avanslaget beräknas i bidrag till ochFörsvars verksamhet. Vidare framgår att regeringen i medelstilldelningen tillStyrelsen för psykologiskt försvar har tillfört vissa ytterligare medel förStyrelsens utökade roll vid svåra påfrestningar i fred.MotionernaI de grönas partimotion Fö42 (mp) föreslås att de icke-militäramotståndsfrågorna skall ingå i det övergripande målet för funktionenPsykologiskt försvar. I motionen anförs att den kunskap och kompetens somtidigare fanns inom Delegationen för icke-militärt motstånd skall tas tillvaraav Styrelsen för psykologiskt försvar, samt att dessa kunskaper sprids ochvidareutvecklas (yrkande 21).I motion Fö404 (mp) förs ett likartat resonemang om de icke-militäramotståndsfrågorna. Men här vill motionärerna också att det inrättas enförsöksverksamhet i civilt motstånd. Inledningsvis bör denna verksamhet bl.a.ske inom ramen för den utbildning av civila beredskapsstyrkor som regeringenavser inrätta. I motion Fö202 (mp) föreslås för ett ökat ram-anslag om direkt riktat till Styrelsen för psykologisktförsvar för att användas till att utveckla de icke-militära motståndsfrågorna(yrkande 4).I Vänsterns partimotion Fö52 (v) anförs att folkrätten i grund- ochgymnasieskolans undervisning i många fall får en alltför undanskymd plats. Detsägs också i motionen att för totalförsvarets pliktpersonal ges åtminstone iteorin vissa grundkunskaper, men för befolkningen i övrigt ges en högstfragmenterad information i folkrättsfrågor (yrkande 7).UtskottetFrågan om icke-militärt motstånd som tas upp i motionerna Fö42 (mp), Fö202(mp) yrkande 4 och Fö404 (mp) behandlade utskottet vid /95.Utskottet framhöll då bl.a. att ingår i Styrelsen förpsykologiskt försvars uppgifter också att sprida kunskap om civilbefolkningensmöjligheter att inom folkrättens ramar bjuda en ockupant motstånd. Dennauppgift tillfördes styrelsen i samband med att Delegationen för icke-militärtmotstånd lades ned (bet. 1994/95:FöU4). Enligt vad utskottet nu erfarit harStyrelsen för psykologiskt försvar bildat ett forum kallat Referensgruppen förcivilt motstånd. Referensgruppen skall stödja Styrelsens arbete med olikafrågor som rör civilt motstånd, t.ex. omfång och lämplighet av olikaaktiviteter, definiera begrepp m.m. Enligt vad utskottet också erfaritinbegrips i målet för funktionen Psykologiskt försvar även frågan om detcivila motståndet.Utskottet vill anföra följande med anledning av vad som i motion Fö404 (mp)anförs om bl.a. en försöksverksamhet i civilt motstånd. I motionen föreslåsatt detta sker inom ramen för den utbildning av civila beredskapsstyrkor somregeringen avser inrätta. I motion Fö202 (mp) yrkande 4 föreslås ett ökatramanslag om till Styrelsen för psykologiskt försvar föratt utveckla de icke-militära motståndsfrågorna. Utskottet vill framhålla attutbildningsbehovet av civila beredskapsstyrkor skall anpassas till det behovsom kommuner och länsstyrelser bedöms ha. har föreslagit utbildningens innehåll i enlighet meddet behov som kunnat konstateras. Utskottet anser vidare att regeringensförslag om anslag till funktionen Styrelsen för psykologiskt försvar är väl avvägt och medger utrymme för en utveckling av dessafrågor - bl.a. inom ramen för det arbete som görs av Referensgruppen förcivilt motstånd. Med det anförda anser utskottet att det inte finns anledningatt föreslå en ändring av regeringens föreslagna mål eller anslag förfunktionen Psykologiskt försvar, inte heller att det inrättas enförsöksverksamhet i civilt motstånd. Med det anförda anser utskottet attpartimotion Fö42 (mp) yrkande 21 samt motionerna Fö202 (mp) yrkande 4 ochFö404 (mp) inte bör bifallas av riksdagen.I partimotion Fö52 (v) anförs bl.a. att folkrätten i grund- ochgymnasieskolans undervisning i många fall får en alltför undanskymd plats.Utskottet har med anledning av vad som anförs i motionen bl.a. erfarit att detinom Försvarsdepartementet finns ett råd - - somansvarar för frågor som rör samordning och utveckling av den internationellahumanitära rätten. Rådet skall ta initiativ för att främja utveckling,spridning och tillämpning av folkrättens regler inom totalförsvaret. Genområdets initiativ ingår numera bl.a. folkrätten i läro- och kursplanerna förämnet samhällskunskap på såväl grundskole- som gymnasienivå. Vidare hållerFörsvarsmakten och regelbundna kurser ifolkrätt för totalförsvarspliktig personal. Som framgått ovan ansvararStyrelsen för psykologiskt försvar också bl.a. för kunskapsspridning medavseende på civilbefolkningens möjligheter att inom folkrättens ramar bjuda enockupant motstånd. Utskottet finner med det anförda att frågan i motion Fö52(v) om upplysningsarbetet vad gäller folkrätten i allt väsentligt tillgodosesav samhället och föreslår att partimotion Fö52 (v) yrkande 7 inte börbifallas av riksdagen.Mot bakgrund av vad utskottet ovan anfört anser utskottet att regeringensförslag angående målen för funktionen Psykologiskt försvar förförsvarsbeslutsperioden bör bifallas av . Även regeringens förslagatt anvisa ett ramanslag på för bör bifallas avriksdagen. Partimotionerna Fö42 (mp) yrkande 21 och Fö52 (v) yrkande 7 samtmotionerna Fö202 (mp) yrkande 4 och Fö404 (mp) bör i enlighet med vadutskottet redan anfört inte bifallas av riksdagen.Socialförsäkring m.m.Utskottet behandlar här vad regeringen i totalförsvarspropositionen (s. 250)anfört om bl.a. målen för funktionen Socialförsäkring m.m.RegeringenFunktionen omfattar socialförsäkring och anslutande bidragssystem.Riksförsäkringsverket är funktionsansvarig myndighet.Regeringen gör den bedömningen att när en ny central reservrutin tagits ibruk är beredskapsläget godtagbart. Regeringens förslag angåendemålen för funktionen Socialförsäkring m.m. (administration avsocialförsäkringen samt arbetslöshets- och tjänstegrupplivförsäkring) är attverksamheten skall bedrivas så att de ekonomiska trygghetssystemen under höjdberedskap fungerar på sådant sätt att den enskilda människan får denersättning hon är berättigad till. Verksamheten skall även bedrivas så att deresurser och den beredskap som skapas också skall kunna utnyttjas vid svårapåfrestningar på samhället i fred.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen nu anfört om målen förfunktionen Socialförsäkring m.m. Således förordar utskottet att regeringensförslag angående målen för funktionen Socialförsäkring m.m. förförsvarsbeslutsperioden bifalls.Hälso- och sjukvård m.m.Utskottet behandlar här vad regeringen i totalförsvarspropositionen (s. 251-253) anfört om bl.a. målen för funktionen Hälso- och sjukvård. Utskottetbehandlar även vad regeringen i budgetpropositionen anfört ombeställningsbemyndigande (s. 17) och om anslag (s. 41-42) till funktionenHälso- och sjukvård.RegeringenFunktionen omfattar förutom den civila hälso- och sjukvården även socialtjänstsamt miljö- och hälsoskyddet i krig. är funktionsansvarigmyndighet.Regeringens bedömning av beredskapsläget är att vid ett väpnat angrepp medingen eller mycket kort förvarning har hälso- och sjukvården en godtagbarfömåga. Vissa brister finns dock bl.a. beträffande ledning och samband.Socialtjänsten har godtagbar kapacitet men inte godtagbar omställningsförmåga.Miljö- och hälsoskyddet har godtagbar kapacitet och omställningsförmåga.Inriktningen av planeringen för funktionen har sin utgångspunkt i riksdagensbeslut om totalförvarsbeslutets första etapp. Regeringens förslag angåendemålen för funktionen Hälso- och sjukvård m.m. (hälso- och sjukvård,socialtjänst, miljö- och hälsoskydd samt smittskydd) är att verksamheten skallbedrivas så att varje skadad eller sjuk under höjd beredskap ges medicinsktacceptabel behandling och vård, de grundläggande livsbetingelserna tryggassamt smittspridning och uppkomst av epedemier så långt möjligt förebyggs ochverkningarna av radioaktivt avfall begränsas. Verksamheten skall även bedrivasså att de resurser och den beredskap som skapas också skall kunna utnyttjasvid svåra påfrestningar på samhället i fred och för internationellafredsfrämjande och humanitära insatser.Regeringen föreslår i budgetpropositionen beträffande funktionen Hälso- ochsjukvård m.m. att bemyndigar regeringen att genomföra beställningaroch teckna avtal för . Beställningsbemyndigandet avserverksamhet inom funktionen för tiden efter budgetåret 1997.I budgetpropositionen föreslår regeringen ett ramanslag på 95 219 000 kronortill funktionen Hälso- och sjukvård m.m. för . Regeringen hardå beaktat anslagsöverföringen från föregående år.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen nu anfört om mål,beställningsbemyndigande eller ramanslag för funktionen Hälso- och sjukvårdm.m. Således förordar utskottet att regeringens förslag angående målen förfunktionen för försvarsbeslutsperioden bifalls av . Utskottetföreslår vidare att bemyndigar regeringen att genomförabeställningar och teckna avtal för för tiden samt att anvisar ett ramanslag på tillfunktionen Hälso- och sjukvård m.m. för budgetåret 1997.PostbefordranUtskottet behandlar här vad regeringen i totalförsvarspropositionen (s. 254)anfört om bl.a. målen för funktionen Postbefordran. Utskottet behandlar ävenvad regeringen i budgetpropositionen anfört om beställningsbemyndigande (s.17) och om anslag (s. 43) till funktionen Postbefordran.RegeringenFunktionen omfattar totalförsvaret postal kommunikation samtpostgiroverksamhet. är funktionsansvarig myndighet.Regeringens bedömning är att vissa anläggningar är sårbara för bekämpningmed flyg och sabotage. Följden kan bli att postverksamheten tvingas övergåtill hantering med stora förseningar som följd och att funktionenFinansiella tjänster allvarligt påverkas. Regeringen anser - mot bakgrund avden ökade sårbarheten genom posthanteringens centralisering och automatisering- att åtgärder måste inriktas mot bl.a. skydd mot sabotage, installation avegen reservkraft och alternativa transporter av brev och paket.Regeringens förslag angående målen för funktionen Postbefordran är attverksamheten skall bedrivas så att totalförsvarets behov av postalkommunikation samt postgiroverksamhet skall kunna tillgodoses under höjdberedskap. Verksamheten skall även bedrivas så att de resurser och denberedskap som skapas också skall kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar påsamhället i fred.Regeringen föreslår i budgetpropositionen beträffande funktionenPostbefordran att bemyndigar regeringen att genomföra beställningaroch teckna avtal för . Beställningsbemyndigandet avserverksamhet inom funktionen för tiden efter budgetåret 1997.I budgetpropositionen föreslås också ett ramanslag på förfunktionen Postbefordran för . Anslaget skall användas tillupphandling av tjänster, utrustning och anläggningar för att kunna säkerställatotalförsvarets behov av postservice i kris och krig.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen nu anfört om mål,beställningsbemyndigande eller ramanslag för funktionen Postbefordran. Såledesförordrar utskottet att regeringens förslag angående målen för funktionen förförsvarsbeslutsperioden bifalls av . Utskottet föreslår vidare attriksdagen bemyndigar regeringen att genomföra beställningar och teckna avtalför för tiden efter samt att riksdagenanvisar ett ramanslag på till funktionen Postbefordran förbudgetåret 1997.TelekommunikationerUtskottet behandlar här vad regeringen i totalförsvarspropositionen (s. 255-258) anfört om bl.a. målen för funktionen Telekommunikationer. Utskottetbehandlar även vad regeringen i budgetpropositionen anfört ombeställningsbemyndigande (s. 17) och om anslag (s. 42-43) till funktionenTelekommunikationer.RegeringenFunktionen omfattar kommunikation av ljud, text, bild och data via markbundnaeller mobila nät. är funktionsansvarig myndighet.Regeringens bedömning av beredskapsläget är att telekommunikationernafortfarande är mycket sårbara för sabotage och bekämpning med flyg. Regeringenanser att Telekommunikationer är en nyckelfunktion för totalförsvaret, som vidett väpnat angrepp måste fungera med hög säkerhet. Utvecklingen inomfunktionen går mycket fort som medför nya möjligheter men också risker för nyasårbarheter. Planeringen bör bl.a. inriktas på bevakning av vitala knutpunkterinför både väpnat angrepp och svåra påfrestningar på samhället i fred.Reservkraften bör förbättras för att klara långa elavbrott vid bekämpning avlandets elförsörjning.Regeringens förslag angående målen för funktionen Telekommunikationer är attverksamheten skall bedrivas så att totalförsvarets behov av teletjänster underhöjd beredskap tillgodoses. Verksamheten skall även bedrivas så att deresurser och den beredskap som skapas också skall kunna utnyttjas vid svårapåfrestningar på samhället i fred.Regeringen anför också i anslutning till sin redovisning av funktionen bl.a.att regeringen avser införa ett avgiftssystem på teleområdetsom omfattar vissa beredskapsåtgärder mot allvarliga fredstida hot ochpåfrestningar. Av det belopp på som erfordrasför beredskapsåtgärder på teleområdet anser regeringen att 100 miljoner kronorbör avgiftsfinansieras. Regeringen avser att återkomma till medförslag till ett avgiftssystem m.m. i samband med propositionen om ändringar itelelagen. I propositionen nämns också i detta sammanhang att det påteleområdet finns förslag till EG-direktiv som innehåller principer förfinansiering av samhällsomfattande tjänster (service). Vissa sådanatjänster får avgiftsfinansieras, bl.a. det fasta allmänna telenätet förtaltelefoni, fax och viss dataöverföring, larmtjänster m.m.Avgiftsfinansieringen bör således enligt regeringen begränsas till att omfattasådana åtgärder som innebär att det fasta allmänna telenätet ges entillräcklig robusthet och flexibilitet mot fredstida hot och påfrestningar ochsom är till nytta för operatörerna i fredstid.Regeringen tar också upp i redovisningen av funktionen att Överstyrelsen förcivil beredskap i en rapport till regeringen bl.a. påtalat att definitionen avfunktionen Telekommunikationer inte är entydig, vilket lett till vissaavgränsningsproblem. I Överstyrelsens rapport påpekas också att avnämarna, iförsta hand Högkvarteret, Överstyrelsen, militärbefälhavarna ochcivilbefälhavarna, inte får någon samlad information om vilkaberedskapsåtgärder som genomförts , vilkaberedskapsåtgärder som planeras upphandlas och på vilka grunder deprioriteras.