bet · GK01FiU1 · 1996-11-14 00:00:00 — att avslår regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter,2. att avslår regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1990:325) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter,3. att hos regeringen begär förslag ombegränsning av nedsättning av socialavgifter enligtvad som anförts i motionen,4. att hos regeringen begär förslag omminskade egenavgifter för enskilda näringsidkareenligt vad i motionen anförts.1996/97:Fi17 av m.fl. (m, fp, kd)vari yrkas att avslår regeringens förslagom särskild löneskatt för bidrag som arbetsgivarelämnar till vinstandelsstiftelse i enlighet med vadsom anförts i motionen.Motion väckt med anledning av proposition401996/97:Fi22 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ,2. att avslår regeringens förslag tilländring i lagen (1992:701) om ,3. att avslår regeringens förslag attbemyndiga regeringen att besluta om försäljning avaktieinnehavet i ,4. att avslår regeringens förslag attbemyndiga regeringen att utfärda en revers tillKonungariket stadshypotekskassa om 475miljoner kronor.Motion väckt med anledning av proposition 3Kulturpolitik1996/97:Kr4 av m.fl. (mp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en höjning avanslaget i budgetpropositionen till utgifter förkultur, medier och trossamfund med 40 miljonerkronor skall beviljas. Den ekonomiska politikenDen ekonomiska utvecklingenInledningI utskottets betänkande 1995/96:FiU15 om regeringensförslag till en ekonomisk politik för att halveraden öppna arbetslösheten till år 2000redovisades () rapport frånden i vilken BNP-tillväxten bedömdesstanna vid blygsamma . I en gemensamreservation från Moderata samlingspartiet,och framhölls att ävendenna tillväxt kunde vara för hög. Andrakonjunkturbedömare hävdade att utvecklingen skullebli ännu sämre och att svensk ekonomi skullenärma sig nolltillväxt.En viktig förklaring till att prognoserna pekademot att vi skulle få en låg eller nästanobefintlig tillväxt var den förväntade fortsattasvaga utvecklingen i EU-länderna som i förening meden starkare krona skulle hålla tillbakaexporttillväxten och därmed också tillväxten av BNP.Den statistik som redovisades under sensommarenefter det att KI publicerade sin juniprognos tyddeemellertid på en bättre utveckling av den svenskaexporten än vad de flesta konjunkturbedömare haderäknat med. Som KI anförde i sin senaste redovisningav konjunkturläget () präglades inledningenav året, liksom även , i höggrad av konjunkturavmattningen i Västeuropa.Institutet räknade därför med attproduktionen i skullestagnera och vända uppåt. Den nutillgängliga statistiken - revidering och nynationalräkenskapsstatistik samt KI:skonjunkturbarometer för september - visar attåterhämtningen i ekonomin är väsentligt starkare änvad som framgått av tidigare publicerad statistik.Den aktuella statistiken visar att tillväxten kommer att ligga betydligt överden av angivna genomsnittliga tillväxten i i hela OECD-området.Svängningarna i olika konjunkturprognoser har underden varit betydande. Som exempel kannämnas att skrev ned sin tillväxtprognos för iår för från i december förra årettill . Kraftiga nedrevideringar gjordesockså i flera av de övriga EU-länderna och även förproduktionstillväxten i . När detgäller gör KI och andra konjunkturbedömarenu betydande upprevideringar av sinatillväxtprognoser . Det finns mot dennabakgrund skäl att framhålla den stora osäkerhet somi dag präglar bedömningen av konjunkturläget. Enförklaring till de stora svängningarna i prognosernakan vara de stora förändringar i välfärdssystemensom nu sker i EU-länderna som EMU:skonvergenskriterier frambringar en ekonomisk-politisk åtstramning i ett läge därkonjunkturuppgången i har svårt att komma igång på allvar.Det internationella konjunkturlägetSvensk exports regionala fördelningAv tabell 1 framgår att EU-länderna är det dominerande områdetför svensk export. Inkluderas även Förenta staternaoch EFTA-länderna blir exportandelen . Somframgår av analys av denekonomiska utvecklingen är det emellertid de s.k.DAE-länderna (Dynamic Asian Economies) och somtillsammans utgör den snabbast växande regionen försvensk export. Även länderna i Central- ochÖsteuropa - dvs. länderna som före falltillhörde maktsfär - får nu enväxande betydelse för den ekonomiska utvecklingen iVästeuropa och därmed också för svensk export.Tabell 1 BNP-tillväxt per region samt andel av svenskexport per region--------------------------------------------------Andelav BNP-tillväxt--------------------------------------------------svensk export Årlig procentuell förändring--------------------------------------------------19951995 1996 1997----------------------------------------------------------------------------------------------------Världen1 100,0 3,4 3,7 4,2--------------------------------------------------2,0 2,0 2,478,5--------------------------------------------------EU 2,5 1,4 2,460,9--------------------------------------------------S.k. -1,4 0,4 3,8transitionsekonomier 4,1--------------------------------------------------Central- och 4,8 4,2 4,7Östeuropa 2,5--------------------------------------------------F.d. -4,1 -0,9 3,8Sovjetunionen2 1,7--------------------------------------------------5,8 6,0 6,218,3--------------------------------------------------3,0 5,4 4,91,5--------------------------------------------------8,4 7,7 7,68,7--------------------------------------------------Dynamiskaasiatiska 7,7 6,4 6,6ekonomier3 4,5--------------------------------------------------10,2 10,5 10,51,5--------------------------------------------------Mellan- och 0,9 3,0 4,1Sydamerika 2,1--------------------------------------------------1 P.g.a avrundning och att vissa uppgifter är från1994 summerar inte , transitionsekonomiernaoch till exakt 100,0 %.2 Inkl. som står för av totalsvensk export.3 Definieras som , , ,, och Malaysia.Källa: Budgetpropositionen år 1997.Som framgår av diagram 1 utgör den "nya"industrivärldens tillväxt alltjämt en begränsad delav svensk export. Mycket talar för att utvecklingeni den "gamla" världen (dvs. OECD-området) kommer attvara avgörande för utvecklingen av den svenskautrikeshandeln fram till sekelskiftet.Merge-UTKAST>>Diagram 1 Andelen av världens industriproduktionProcentuell fördelningKälla: Unido.Utvecklingen i , och EU-områdetSom framgår av tabell 2 avviker de prognoser för deninternationella utvecklingen som redovisas ibudgetpropositionen (jfr tabell 2) endast marginelltfrån den prognos som färdigställde i slutet avmaj.Tabell 2 BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshet---------------------------------------------------------1994 1995 19961997----------------------------------------------------------Fi- Fi-dep. dep.----------------------------------------------------------maj - sept. maj - sept.96 -96 96 -96--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------BNP----------------------------------------------------------2,0 2,5 2,42,8 2,0 2,1----------------------------------------------------------EU 1,4 2,7 2,42,8 2,5 1,6----------------------------------------------------------Förenta 2,4 2,0 2,3staterna 3,5 2,0 2,3----------------------------------------------------------2,8 2,4 2,50,5 0,9 2,2----------------------------------------------------------0,5 2,4 2,12,9 1,9 0,5----------------------------------------------------------1,1 2,4 2,22,8 2,2 1,0----------------------------------------------------------1,7 2,3 2,22,2 3,0 1,7----------------------------------------------------------2,2 3,0 2,93,8 2,4 2,2----------------------------------------------------------2,0 - 2,44,0 3,3 -----------------------------------------------------------1,5 2,7 2,54,4 2,6 1,1----------------------------------------------------------4,0 2,4 2,35,7 3,7 4,2----------------------------------------------------------2,5 3,5 3,34,4 4,2 2,4----------------------------------------------------------1,6 2,0 2,33,3 3,6 1,3--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Konsumentpriser----------------------------------------------------------2,3 2,3 2,32,3 2,4 2,6----------------------------------------------------------EU 2,6 2,1 2,33,0 3,1 2,5----------------------------------------------------------1,8 - 2,31,8 2,3 --------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Arbetslösheten i % av arbetskraften----------------------------------------------------------6,9 7,6 6,97,2 6,8 7,7----------------------------------------------------------EU 11,6 11,2 11,4 11,4 11,3 11,3----------------------------------------------------------10,5 - 9,0 - 8,79,5----------------------------------------------------------Källa: och budgetpropositionen år 1997.Finansdepartementet gör bedömningen att nu börvara inne i en återhämtningsfas och därmed lämnarden stagnation som under de tre senaste årenkarakteriserat japansk ekonomi.För gäller att tillväxten är stabiloch väntas uppgå till och knappt 2,5 %nästa år. Några överhettningstendenser kan inteutläsas av den senast publicerade amerikanskastatistiken. En tillväxt på väntas gällaäven för vilket bl.a. innebär att FörenaStaterna med en arbetslöshet på markantskiljer sig från EU-området där arbetslöshetenfortsätter att vara mycket hög.Senare delen av år 1995 och inledningen av år 1996innebar för EU-området en påtaglig försämring avkonjunkturen. För samtliga länder inom EU dämpadestillväxten. I propositionen görs bedömningen atträntorna mot bakgrund av en fortsatt låg inflationoch en betydande ledig produktionskapacitet förblirlåga . Vidare harvalutasituationen stabiliserats jämfört med . Därtill kommer att en fortsatt starkefterfrågan från resten av världen också väntasstödja EU-konjunkturen under år 1997.Osäkerheter i bedömningen av det internationellakonjunkturlägetVilka risker föreligger för en sämre utveckling i vår omvärldän den som förutsätts i propositionen?Som framhålls i propositionen befinner sig denamerikanska ekonomin nära sitt kapacitetstak. Isomras fanns förväntningar på en ökad tillväxtvilket kunde ha inneburit ett inflationshot som hadetvingat fram räntehöjningar i ochsom med stor sannolikhet hade följts av högre räntoräven i . Som nämnts ger emellertid inte densenast redovisade statistiken något belägg för attinflationen ökar i Förenta staterna.Den japanska ekonomin har att döma av utfallet första halvåretgått in i en mycket stark återhämtningsfas. En sådantolkning av den ekonomiska situationen i Japanförutsätter emellertid att den höga tillväxt somförväntas blir uthållig. Årets höga tillväxthar sin förklaring bl.a. i betydande insatser föratt åter bygga upp efter jordbävningen. Vidarehar såväl finans- som penningpolitiken sedan mer änett år tillbaka haft en kraftigt expansivinriktning. Det är emellertid alltjämt svårt attbedöma om utvecklingen pekar mot en stabil tillväxt.Bostadsbyggandet och den privata konsumtionen ökar.Men industriproduktionen växer endast marginellt ochkapacitetsutnyttjandet är lågt. Det är svårtatt avgöra om tillväxten är självbärande näreffekterna av stimulanspolitiken avtar.Tillväxten i OECD-området förväntas öka från iår till . Eftersom tillväxten antasbli något lägre i och nästaår måste denna nedgång balanseras av en uppgång iEU-området. De hot mot den ökning av tillväxten i anges i tabell 2 är i stor utsträckning desammasom den svenska ekonomin har att möta. För attkonjunkturuppgången i skall ta ordentligfart krävs att hemmamarknaden i men också iövriga EU-länder förstärks. En faktor som talar emoten sådan utveckling är bl.a. att arbetslösheten iEU-området inte visar några tecken på att minska.Den tillväxt på som förutses väntas inte leda till att arbetslöshetensjunker. Vidare är den ekonomiska politiken i EU-länderna även fortsättningsvis inriktad mot attnärma sig EMU:s konvergenskriterier vilket verkarbromsande på konjunkturuppgången. Det är svårt atthitta en motsvarighet tidigare eftersombudgetförstärkningar av denna omfattning aldriglagts fram i så många Västeuropeiskaländer. I vilken utsträckning expansiva monetäraförhållanden och ökat förtroende kan motverka dekontraktiva effekterna av en finanspolitiskåtstramning är svårt att avgöra.Svensk ekonomi i ett konjunkturperspektivPrognosförutsättningar och nyckeltalI propositionen anges följande förutsättningar förkonjunkturprognosen.Tabell 3 Prognosförutsättningar----------------------------------------------------1994 1995 1996 1997----------------------------------------------------BNP-tillväxt i 2,8 2,0 2,0 2,4----------------------------------------------------Konsumentprisindex i 2,3 2,4 2,3 2,3OECD----------------------------------------------------Dollarkurs (SEK) 7,7 7,1 6,7 6,7----------------------------------------------------TCW-index1 126,1 127,3 116,0 115,0----------------------------------------------------Tysk ränta 6,2 6,0 5,1 5,4statsobligation----------------------------------------------------Svensk ränta 9,1 9,9 7,5 7,0statsobligation----------------------------------------------------Svensk ränta 6 månaders 7,7 8,9 6,0 5,4ssvx----------------------------------------------------1 TCW-index på 115 motsvarar ett ECU-index på ca 114.Källa: Budgetpropositionen år 1997.När det gäller marknadsräntorna innebärbudgetpropositionens antaganden att de svenskamarknadsräntorna förutsätts ligga på en väsentligtlägre nivå än vad som angavs i vårpropositionen.Till grund för prognosen ligger antagandet att dekorta svenska marknadsräntorna planar ut på nivån5 % för att stiga något underloppet av 1997 i takt med att den väntadekonjunkturuppgången i driver upp de tyskakorträntorna. Den femåriga statsobligationsräntanantas stabiliseras på föratt sedan ligga kvar på denna nivå. Visserligenbedöms de amerikanska långa räntorna börja stiganågot, vilket ger återverkningar för , mensamtidigt bör den svenska räntemarginalen gentemotutlandet kunna krympa på grund av de förbättradeoffentliga finanserna, det växande överskottet ibytesbalansen och den bestående lågainflationstakten. Den svenska kronan antas varastabil och TCW-index (Total Competitiveness Weights)uppgå till 115 vilket innebär en något ytterligareförstärkt krona i jämförelse med antagandet ivårpropositionen.Merge-UTKAST>>Tabell 4 NyckeltalÅrlig procentuell förändring (om inte annat anges)------------------------------------------------------------1994 19951996 1997------------------------------------------------------------Timlön, kostnad 2,4 3,4 5,6 4,5(5,6)2 (4,6)------------------------------------------------------------KPI, dec.-dec. 2,6 2,6 1,0 2,2(1,5) (2,1)------------------------------------------------------------NPI, dec.-dec. 1,7 1,0 0,5 0,8(0,9) (0,7)------------------------------------------------------------Disponibel inkomst 1,1 -0,1 1,2 0,8(0,7) (0,4)------------------------------------------------------------Sparkvot (nivå i %) 8,6 8,2 8,5 7,5(8,0) (6,7)------------------------------------------------------------Industriproduktion 13,8 9,4 2,5 5,3(1,2) (5,0)------------------------------------------------------------Relativ -4,5 0,3 14,3 0,5enhetsarbetskostnad - -------------------------------------------------------------Öppen arbetslöshet 8,0 7,7 7,7 6,9(nivå)1 (7,9) (7,0)------------------------------------------------------------Arbetsmarknadspolitiska 5,2 4,4 5,0 5,4åtg. (nivå)1 (4,8) (5,3)------------------------------------------------------------Handelsbalans (miljarder 67,1 105,6 124,4 139,6kronor) (112,3) (132,0)------------------------------------------------------------Bytesbalans ( % av BNP) 0,4 2,0 3,1 3,7(2,3) (3,1)------------------------------------------------------------1 I % av arbetskraften.2 Uppgifterna inom parentes avser KI:sjuniprognos.Källa: Budgetpropositionen år 1997.I budgetpropositionen antas att den genomsnittligalöneökningen för hela ekonomin under innevarande årkommer att uppgå till , varav avtalen står för4,och löneglidningen för resterande . År1997 ger avtalen en ökning på ochlöneglidningen väntas uppgå till strax under 1 %.Vid en internationell jämförelse framgår att densvenska löneutvecklingen är relativt stark, trotsatt den svenska arbetslösheten ligger på enhistoriskt sett mycket hög nivå. Industritimlönernainom EU:s kärnländer beräknas stiga med i genomsnittca 1995 till 1997. Den här antagnalöneutvecklingen bidrar till att konkurrenskraftenför svensk industri försämras under prognosperioden.Diagram 2 Timlöneutvecklingen i industrinAnm: Med EU:s kärnländer avses , ,och Italien.Källa: Budgetpropositionen år 1997.För inflationsutvecklingen görs antagandet attinflationstakten kommer att uppgå till ochnästa år till något . Av Statistiskacentralbyråns (SCB) senaste redovisning avprisutvecklingen från framgår attinflationstakten kan komma att bli väsentligt lägreän vad som anges i propositionen.Av septemberredovisningen framgår attkonsumentpriserna steg med i genomsnitt mellanaugusti och september. Inflationstakten, dvs.förändringen ,var ().Nettopriserna, dvs. konsumentpriserna exklusivenettot av de indirekta skatter och subventioner sompåverkar priserna, steg mellan augusti ochseptember. Mellan september 1995 och september 1996sjönk nettopriserna med 1,0 %.Som jämförelse kan nämnas att var dengenomsnittliga inflationstakten för åttaviktigaste handelspartners , inom EU 2,3 %medan den i uppgick till 0,3 %.Den realekonomiska utvecklingen.Försörjningsbalansen 1994-1997Om den prognos för BNP-tillväxten som redovisas i tabell 4infrias, innebär utvecklingen under åren 1994-1997att har enproduktionstillväxt som är densamma som i EU.Samtidigt har blivit det land som lägsta inflationen bland EU-länderna.Arbetslösheten ligger emellertid kvar på en myckethög nivå. Den realekonomiska bakgrunden tillutvecklingen i framgår av tabell 5.Tabell 5 Försörjningsbalans, 1994-1997----------------------------------------------------------ProcentuellMiljarder kr volymförändring----------------------------------------------------------19951994 1995 1996 1997------------------------------------------------------------BNP 1 3,0 1,6634,9 2,6 (0,8) 2,3 (2,2)------------------------------------------------------------Import 563,8 8,7 2,713,4 (3,2) 4,9 (3,7)------------------------------------------------------------Tillgång 2 4,3 1,9198,7 4,9 (1,4) 2,9 (2,5)------------------------------------------------------------Privat konsumtion 853,5 0,3 0,90,8 (1,0) 1,8 (1,7)------------------------------------------------------------Offentlig 422,6 - -2,3 -1,0 (- - (-konsumtion 0,5 1,2) 0,5 0,6)------------------------------------------------------------Stat 131,3 - -4,5 -1,0 (- (0,4)0,1 0,9) 0,0------------------------------------------------------------Kommuner 291,3 - -1,2 -1,0 (- - (-0,7 1,3) 0,7 1,0)------------------------------------------------------------Bruttoinvesteringar 237,8 - 10,60,2 8,1 (9,4) 2,0 (1,3)------------------------------------------------------------Näringsliv 171,6 24,5 (10,1)exkl. bostäder 14,4 9,6 2,0 (1,9)------------------------------------------------------------därav 60,9 37,5 16,0(15,0) - (-industri 28,6 4,0 2,0)------------------------------------------------------------Bostäder 26,7 - - 16,1(26,1) (-35,3 27,9 2,7 2,3)------------------------------------------------------------Myndigheter 39,4 1,6 -3,5 (-10,6 4,6) 1,4 (1,4)------------------------------------------------------------Lagerinvesteringar 17,5 0,5 -1,5 (-1,5 1,3) 0,5 (0,3)------------------------------------------------------------Export 667,3 11,4 6,514,1 (3,8) 5,6 (5,4)------------------------------------------------------------Användning 2 4,3 1,9198,7 4,9 (1,4) 2,9 (2,5)------------------------------------------------------------Inhemsk användning 1 1,6 0,0531,4 1,9 (0,4) 1,8 (1,3)------------------------------------------------------------1 Uppgifterna inom parentes avser KI:sjuniprognos, dvs. den prognos som gällde somunderlag för prop. 1995/96:207 och 220.Källor: Budgetpropositionen och SCB.I bilaga 2 tillbudgetpropositionen beskrivs utvecklingen framt.o.m. på följande sätt.Exporten beräknas öka mer än vad bl.a. KI förutsåg isomras och är den faktor som främst ligger bakom denuppreviderade prognosen för BNP-tillväxten.Exportpriserna på bearbetade varor har fallit, menpå grund av förstärkningen av kronan harprissänkningarna inte kunnat hindra en markanthöjning av relativpriserna. Trots detta har svenskaföretag ändå fortsatt att vinnamarknadsandelar, vilket har sin förklaring i att avde positiva effekterna av deprecieringen av kronanalltjämt ligger kvar.Finansdepartementet gör bedömningen att exporteninte ökar lika mycket som föregående år.Motiveringen till de något försämradeexportutsikterna är det med viss fördröjning kommeratt höja kostnadsläget relativt till omvärlden ochen fortsatt mindre appreciering av kronan attresultera i marknadsandelsförluster för svenskaföretag.Bedömningen av importutvecklingen har reviderats ned- från till . Detta kan möjligenförklaras av den pågående lageravvecklingen. Det bördock nämnas att importstatistiken är svårtolkad.Enligt här angivna prognoser för den svenskautrikeshandeln kommer - såväl handels- sombytesbalansen att uppvisa stora överskott.Bytesbalansen satt i relation till BNP beräknas visaett överskott på (jfr tabell4), vilket är den högsta siffran i modern tid.Jämfört med KI:s juniprognos är förändringen avprognosen för inhemsk efterfrågan obetydlig. Denprivata konsumtionen ökade med och bedöms öka medknappt . Den gynnsamma ekonomiska utvecklingenunder prognosperioden borde få till följd atthushållens framtidsförväntningar förbättras vilketöppnar möjligheter för att sparkvoten minskar något.Hushållens reala disponibla inkomster beräknas ökamed och . Kravet påfortsatt budgetkonsolidering och det fortsatt svåraläget på arbetsmarknaden verkar emellertidtillbakahållande på tillväxten i den privatakonsumtionen.Den offentliga konsumtionen fortsätter att minskabåde och om än inte i sammautsträckning som förra året.Bruttoinvesteringarna var tillsammans medexporten den starkaste drivkraften bakom tillväxteni ekonomin. Näringslivets investeringar ökade mednära . Industrins investeringar ökade med drygt37 %. Även kommer investeringarnas bidrag tilltillväxten att vara god. avtar tillväxtenför bruttoinvesteringarna. Företagensinvesteringsplaner tyder på att ökningen avindustrins investeringar efter de senaste tre årensmycket starka investeringstillväxt kommer attminska. Bostadsinvesteringarna bedöms öka med drygt15 % men ökningstakten faller tillbaka tillknappt . Tillbakagången förklaras av attombyggnadsinvesteringarna minskar år 1997.Enligt nationalräkenskaperna skedde en mycketomfattande lageravveckling iår. Även om statistikunderlaget i detta avseende änså länge är bräckligt tycks en omfattandelageravveckling nu ha genomförts. Denna kommer i höggrad att prägla den kortsiktiga utvecklingen avproduktionen. beräknas lagerpostenge ett negativt bidrag till BNP-tillväxtenmotsvarande närmare 1,5 %enheter. Lagercykelnberäknas verka i motsatt riktning och geett positivt bidrag motsvarande ca 0,5 %enheter.Den nationalräkenskapsstatistik (NR) som SCB och KIpublicerat efter det att Finansdepartementetfärdigställde sin konjunkturprognos visar atttillväxten var betydligt högre änvad som tidigare framgått. Revideradenationalräkenskapsdata för och färdigställdaårsvisa nationalräkenskaper för visar attBNP-tillväxten för blev och för år1995 . Tabell 6 visar differensen iförsörjningsbalansens olika poster utifrån detstatistiska material hadetillgång till vid färdigställandet av den prognossom redovisas i budgetpropositionen ochförsörjningsbalansen för åren 1994 och 1995.Tabell 6 Försörjningsbalansen enligtFinansdepartementet(Fi-dep. och SCB:s statistik (SCB, okt. )Förändring i procent------------------------------------------------1994 1995-----------------------------------------------Fi- SCB Fi- SCBdep.