bet · GJ01FiU15 · 1996-07-05 00:00:00 — Med detta ställningstagandetillstyrks motion Fi116 (v) yrkande 11.Övriga motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 23bort ha följande lydelse:23. beträffande inkomstbeskattningatt med bifall till motion1995/96:Fi116 yrkande 11 och medavslag på motionerna 1995/96:A49yrkandena 11 och 15, 1995/96:Fi110yrkande 7, 1995/96:Fi117 yrkande 22och 1995/96: Fi118 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,43. Inkomstbeskattning (mom. 23)() anserdels att finansutskottets yttrande underrubriken bort haföljande lydelse:Finansutskottet anser att en begränsningav uppräkningen av skiktgränsen förstatlig inkomstskatt, vilket regeringenaviserat i propositionen, inte är engodtagbar finansieringskälla förkommande ändringar av beskattningen avbilförmåner och att eventuella ändringarav skiktgränsen bör övervägas endast isamband med en allmän översyn i syfteatt åstadkomma lättnader för främstlägre inkomsttagare.Med det anförda tillstyrker utskottetbifall till motion Fi117 (mp) yrkande22. Övriga motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 23bort ha följande lydelse:23. beträffande inkomstbeskattningatt med bifall till motion1995/96:Fi117 yrkande 22 och medavslag på motionerna 1995/96:A49yrkandena 11 och 15, 1995/96:Fi110yrkande 7, 1995/96:Fi116 yrkande 11och 1995/96: Fi118 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,44. Skatteuppbörd (mom. 24)(), (),(), (),Per () och () anserdels att finansutskottets yttrande underrubriken bort ha följandelydelse:Enligt finansutskottets mening bör detidigare reglerna för betalning av momsåterinföras. Den likviditetsförsämringsom genomfördes försvagar möjligheternaatt investera i nya arbetstillfällen,och de långsiktiga kostnaderna skärperuttaget för de företag som har nyckelntill högre tillväxt, nya arbeten ochökat välstånd i sin hand. Ändringarnainnebär att många företag blir tvungnaatt betala in moms till staten redaninnan de fått betalt av sina kunder.Detta är principiellt oacceptabelt.Regeringen bör lägga fram ettlagförslag som innebär att betalningstidpunkterna ändras så att dessaeffekter undanröjs.Vad som här har anförts bör riksdagenmed bifall till motionerna A46 (kds)yrkande 9, A49 (m) yrkande 10 och Fi110(fp) yrkande 10 som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 24bort ha följande lydelse:24. beträffande skatteuppbördatt med bifall tillmotionerna 1995/96:A46 yrkande 9,1995/96:A49 yrkande 10 och1995/96:Fi110 yrkande 10 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,45. Energibeskattningen (mom. 25), , och (alla m) anserdels att finansutskottets yttrande underrubriken bort haföljande lydelse:Finansutskottet vill i denna frågaanföra följande.Riksdagen har fattat beslut omkraftiga höjningar avproduktionsskatterna på elektrisk kraftfrån kärnkraftverk och äldrevattenkraftverk. Dessa skattehöjningarförsämrar hushållens ekonomiskasituation och ökar näringslivetskostnader. Läget är särskilt allvarligtför den energiintensiva industrin. Dennahar normalt sin marknad utanför Sverigeoch har därför inte någon möjlighet attövervältra en kostnadsökning på sinakunder. För den elintensiva industrininnebär de beslutade höjningarna enelkostnadsökning på . Med denhöjning som genomförts vid årsskiftetuppgår ökningen till . För demest elintensiva företagen somaluminiumsmältverk ochferrolegeringsproducenter betyderhöjningen att de får en kostnadsökningpå ca per anställd. Medhöjningen blirkostnadsökningen ca peranställd.Jämför man elprisnivån för deelintensiva företagen föreskattehöjningarna erlägger företagen iallmänhet per kWh medankonkurrentföretagen i betalar10-15 öre, i och 12-14 öre.Dven om det finns länder med högreprisnivå än den svenska ligger såledesde viktigaste konkurrentländerna lägre.De flesta elintensiva företag är bundnaav fleråriga kontrakt med sinaelleverantörer, och kontrakten gerleverantörerna rätt att övervältra allanya skatter, även produktionsfaktors-eller fastighetsskatter, som påförsleverantörerna. Den höjning somgenomfördes harövervältrats på detta sätt även om denför närvarande är föremål för process.Även ur miljösynpunkt ärproduktionsskatterna förkastliga. Dennordiska elmarknaden har startat men har ännu inte nått sinfulla funktion. I den mån de svenskaföretagen vänder sig till danska ellerfinska kraftleverantörer för att undgåde svenska prishöjningarna kommer enbetydande del av leveranserna att varadansk kolkondenskraft eller via Finlandlevererad rysk kärnkraft.Utskottet anser att vårens beslut omsuccessiva höjningar avproduktionsskatterna på el skallundanröjas och tillstyrker därför motionA49 (m) yrkande 17 i denna del.Regeringen bör skyndsamt återkomma medett förslag med denna innebörd.dels att utskottets hemställan under 25bort ha följande lydelse:25. beträffande energibeskattningenatt med bifall till motion1995/96:A49 yrkande 17 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,46. Skatteavdrag för yrkesfiskare (mom.26)(), (), (), Per () ochBo Lundgren () anserdels att finansutskottets yttrande underrubriken för yrkesfiskarebort ha följande lydelse:Finansutskottet vill i denna frågaanföra följande.I motion Fi118 (kds) anförs att detockså på fiskeområdet behövs åtgärdersom leder till ökad sysselsättning.Enligt motionärerna måste skattereglernasnarast harmoniseras med våragrannländer för att sysselsättningeninom fisket skall kunna hållas uppe ochnya arbetstillfällen skall kunnaerbjudas inom beredningsindustrin. Ocksådetta handlar om att våra svenskaföretag måste få likvärdiga villkor förkonkurrens med andra länder.Motionärerna, som tidigare pläderat förett särskilt yrkesfiskaravdrag och ettfiskekonto, anser att ettyrkesfiskaravdrag är ett minimikrav.Frågorna har uppmärksammats sedan långtid tillbaka, och vid sin senastebehandling av dessa frågor förutsatteskatteutskottet (1995/96:SkU2) attregeringen skulle redovisa resultatet avsina överväganden för så snartdetta kunde ske.Som anförs i motionen är det nu hög tidatt fatta beslut om denna försysselsättningen inom fiskeområdetviktiga åtgärd. Enligt utskottetsuppfattning är det angeläget attregeringen skyndsamt lägger fram ettförslag till om ettyrkesfiskaravdrag och om de övrigaregler som kan behövas för att uppnåjämbördiga konkurrensförhållanden så attnya regler kan träda i kraft i år.Med det anförda föreslår utskottet attriksdagen med anledning av motion Fi118(kds) yrkande 35 som sin mening gerregeringen till känna vad som här haranförts om konkurrensneutralaskatteregler för yrkesfiskare.dels att utskottets hemställan under 26bort ha följande lydelse:26. beträffande skatteavdrag föryrkesfiskareatt med anledning av motion1995/96:Fi118 yrkande 35 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,47. Program för småföretagsutveckling,förnyelse och tillväxt (mom. 27), , och (alla m) anserdels att finansutskottets yttrande , förnyelse ochtillväxt bort ha följande lydelse:Enligt finansutskottets mening ärnäringspolitikens främsta syfte attskapa de goda villkor för företagandetsom krävs för ett starkt och växandenäringsliv och som utgörgrunden för nya och riktiga arbeten.Detta synsätt präglar de motioner somhar väckts av Moderata samlingspartiet.Kraftiga förändringar krävs inom finans-, skatte-, arbetsmarknads-, utbildnings-och näringspolitikens områden. Dennäringspolitik som bedrevs av denborgerliga regeringen gick ut på attgenom generella insatser skapa godaförutsättningar för företagande,investeringar och produktivt arbete iSverige, som skulle möjliggöra en högoch stabil ekonomisk tillväxt och därmedlägre arbetslöshet. Denna politik bör,enligt finansutskottets mening, förasvidare.Av särskild vikt är att villkoren förde små och medelstora företagenförbättras. Dessa företag intar ennyckelroll när det gäller möjligheternaatt åstadkomma den nödvändigasysselsättningsökningen i Sverige.Regeringens nu presenterade förslag tillprogram för småföretagsutveckling böremellertid avslås av riksdagen.Finansutskottet kan inte se det som sägsi propositionen som ett sammanhållet,konkret eller genomtänkt program.Enstaka inslag i programmet kanfinansutskottet dock stödja, t.ex.införandet av enpatentintrångsförsäkring. I Moderatasamlingspartiets motioner lämnas en radförslag som särskilt syftar till attförbättra näringsklimatet och därmedskapa nya arbeten. Bland de förslag somhar specifik bäring på regeringensförslag om ett småföretagsprogram villfinansutskottet särskilt nämnaförenklingar för dem som vill startaföretag eller anställa någon för attutföra tjänster och för minskning avkrånglet i övrigt för företag. Vidarebör företagens skyldighet att lämnastatistiska uppgifter till myndigheternaställas in . Inrättande aven statlig avregleringsdelegation ärockså ett viktigt inslag liksom enöversyn av befintliga företagsstöd isyfte att åstadkomma en minskning.Säkerställande av en väl fungerandekonkurrens är grundläggande i en aktivnäringspolitik och åtgärder bör vidtasmed detta syfte.Riksdagen bör således avslå regeringensförslag och i stället anmoda regeringenatt återkomma med förslag i enlighet medvad som här har förordats. Därmedtillstyrks motionerna Fi119 (m) yrkande1 och A49 (m) yrkandena 4, 21 och 22.Övriga här behandlade motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 27bort ha följande lydelse:27. beträffande program försmåföretagsutveckling, förnyelse ochtillväxtatt med bifall tillmotionerna 1995/96:A49 yrkandena 4,21 och 22 samt 1995/96:Fi119 yrkande1 och med avslag på proposition1995/96:222 yrkande 8 och motionerna1995/96:A46 yrkandena 2 och 11,1995/96:Fi117 yrkandena 32, 35-37,39, 40 och 56, 1995/96: Fi134,1995/96:Fi135, 1995/96:Fi136 och1995/96:Fi137 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,48. Program för småföretagsutveckling,förnyelse och tillväxt (mom. 27)() anserdels att finansutskottets yttrande , förnyelse ochtillväxt bort ha följande lydelse:Finansutskottet tillstyrker det avregeringen föreslagna programmet försmåföretagsutveckling. Flera inslag idet stämmer överens med den syn somfinansutskottet har på hurnäringspolitiken bör bedrivas.Enligt utskottets mening finns dockanledning att beträffande vissa avåtgärderna gå betydligt längre än vadregeringen nu föreslår. Detta börframför allt vara fallet vad gällerförslagen om förenklingar för företagen,reglerna inom tjänstesektorn, försäkringmot patentintrång samt kvinnorsföretagande. Vidare anserfinansutskottet att regeringen skyndsamtbör presentera förslag om besparingaravseende företagsstöden. Dessabesparingar tillsammans med andra medelskall användas för att finansierakraftigt sänkta arbetsgivaravgifter, iförsta hand inom tjänstesektorn. Detanförda bör som sin mening geregeringen till känna. Därmed ärmotionerna A46 (kds) yrkandena 2 och 11och A49 (m) yrkandena 4 och 22 delvistillgodosedda. Övriga motionsförslagavstyrks.dels att utskottets hemställan under 27bort ha följande lydelse:27. beträffande program försmåföretagsutveckling, förnyelse ochtillväxtatt med bifall tillproposition 1995/96:222 yrkande 8samt med anledning av motionerna1995/96:A46 yrkandena 2 och 11,1995/96:A49 yrkandena 4 och 22 ochmed avslag på motionerna 1995/96:A49yrkande 21, 1995/96:Fi117 yrkandena32, 35-37, 39, 40 och 56,1995/96:Fi119 yrkande 1,1995/96:Fi134, 1995/96:Fi135,1995/96:Fi136 och 1995/96:Fi137 tillProgram för småföretagsutveckling,förnyelse och tillväxt påtilläggsbudget till statsbudgeten /96 under tolftehuvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på 1 000 000 000kr samt som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,49. Program för småföretagsutveckling,förnyelse och tillväxt (mom. 27)() anserdels att finansutskottets yttrande , förnyelse ochtillväxt bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att ett välfungerande näringsliv är engrundläggande förutsättning för enuthållig samhällsutveckling. För ensådan utveckling erfordras enlivskraftig och växande privatföretagssektor, bestående av små ochmedelstora företag - inklusivekooperativa företag. Denna syn kommerockså till uttryck i motionsförslagenfrån Miljöpartiet.Det i propositionen föreslagnaprogrammet för småföretagsutvecklingm.m. bör enligt finansutskottetsuppfattning avslås av . Även ommånga av de ändamål som redovisas däriär både vällovliga och viktiga, harförslaget påtagliga brister. Sålundaanges t.ex. inte hur de föreslagnamedlen skall fördelas på olika områdeneller vilket organ som skall ha ansvaretför respektive åtgärd. Insatserna tycksvidare tangera annat statligt stöd ochstöd via EU. Ett exempel på enstödinsats som inte bör komma till ståndär det i propositionen redovisadeprojektet 1997.Riksdagen bör däremot ställa sig bakomde förslag som har presenterats avMiljöpartiet. En grundläggandeuppfattning är att företagstillväxtenmåste ske på ett sådant sätt att resurs-och energieffektiva produktionssättfrämjas och sysselsättningen ökas. Enekologisk omställning till ettkretsloppssamhälle är nödvändig för attSverige skall kunna förstärkasin internationella konkurrenskraft.Endast härigenom kan en bestående ökningav sysselsättningen uppnås. Om antaletsmåföretag skall kunna ökas ochbefintliga företag växa är det angelägetmed en översyn av de långsiktigaförutsättningarna för företagandet,anser finansutskottet. Detta gäller bådegenerellt och speciellt beträffandetjänstesektorn, inom vilken många av denya arbetstillfällen som erfordras måstekomma till stånd. Ett positivtföretagsklimat, vilket är nödvändigt fören ökad sysselsättning, förutsätter attdet finns en i grunden positivinställning till företagande hosbefolkningen. Ansvaret för detta liggerhos företagen själva, hosopinionsbildare, hos skolor och hosolika organisationer.Till ett positivt företagsklimat hör,enligt finansutskottets uppfattning,även förenklade villkor förföretagandet. Det gäller regler omskatter, deklarationer, lämnande avuppgifter till myndigheter, m.m. mening bör ett särskilt organinrättas med uppgift att verka förfortlöpande förenklingar ochavregleringar för företagande. Innanytterligare stödformer beslutas börvidare en samlad översyn över alltföretagsstöd genomföras syftande tillförenkling och effektivisering avexisterande företagsstöd.Företagsstödsutredningens betänkande börkunna utgöra ett underlag härvidlag.Regeringen bör anmodas att till hösten1996 återkomma till med ettmer genomarbetat förslag till programför småföretagsutveckling.Ytterligare ett förslag frånMiljöpartiet gäller införande av ettstatligt stöd till nätverk som skallstimulera småföretagens miljötänkande.Ett projekt i - Projektetföretag och miljö - kan stå som modellför hur sådana åtgärder bör utformas.Projektet syftar till att få till ståndsamarbete eller nätverk mellansmåföretag. bör vidare beslutaom en höjning av anslaget Stöd tillkooperativ utveckling med 13,5 miljonerkronor för innevarande budgetår.Höjningen skall användas för att ökabidraget till de kooperativautvecklingscentrumen (LKU). Dessa ärett mycket effektivt redskap i kampenmot arbetslösheten. Den föreslagnaanslagsökningen kan finansieras genomatt medel överförs från anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder underArbetsmarknadsdepartementets huvudtitel.LKU bör vidare ges ansvar för en del avden verksamhet med nyföretagarlån ochlån till kvinnors företagande som bedriver. Riksdagenbör sålunda anmoda regeringen att läggafram förslag härom. Totalt bör ca 40miljoner kronor föras över från ,varav hälften bör avse lån till kvinnorsföretagande. Slutligen anserfinansutskottet att bör göraett tillkännagivande om att hälften avstatens stöd till nyföretagande bör varariktat till kvinnors företagande.Utskottet vill framhålla att det inte ärnågon positiv särbehandling somförordas, utan att det är fråga om attuppnå rättvisa i behandlingen av män ochkvinnor.Med det nu sagda avstyrks regeringensförslag och tillstyrks motion Fi117 (mp)yrkandena 32, 35-37, 39, 40 och 56.Övriga här behandlade motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 27bort ha följande lydelse:27. beträffande program försmåföretagsutveckling, förnyelse ochtillväxtatt med bifall till motion1995/96:Fi117 yrkandena 32, 35-37,39, 40 och 56 samt med avslag påproposition 1995/96:222 yrkande 8 ochmotionerna 1995/96:A46 yrkandena 2och 11, 1995/96:A49 yrkandena 4, 21och 22, 1995/96:Fi119 yrkande 1,1995/96:Fi134, 1995/96:Fi135,1995/96:Fi136 och 1995/96:Fi137 somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,50. Program för småföretagsutveckling,förnyelse och tillväxt (mom. 27)() anserdels att finansutskottets yttrande , förnyelse ochtillväxt bort ha följande lydelse:Finansutskottet finner att regeringensförslag om ett program försmåföretagsutveckling m.m. delvis liggeri linje med vad Kristdemokraternaförordar.Utöver vad som anges ingå i programmetfordras dock en rad ytterligare åtgärderför att få till stånd nya och växandeföretag, anser finansutskottet. Deförslag som har särskild anknytning tilldet nu presenterade programmet och förvilka finansiering har redovisats iKristdemokraternas budgetalternativgäller kompetensutveckling ochforskning, förenklingar ochavregleringar för företag och företagaresamt forskningsprogram inriktade påföretagande på högskolenivå.I fråga om företagsstöd anserfinansutskottet att en översyn av dessabör göras i syfte att åstadkomma ensänkning. Som förordarbör sålunda en sänkning avföretagsstöden göras med 2,2 miljarderkronor, resp. 2,7miljarder kronor för de tre åren 1997,1998 och 1999. Dessa medel bör användasför en sänkning avarbetsgivaravgifterna.Finansutskottet anser vidare att ettsystem för stimulans avhushållstjänster, liknande det som finnsi , bör införas. Modellen innebäratt hushållet betalar en viss, i förvägfastställd, timersättning till den somutför tjänsten. I uppgår dettabelopp till 60 Dkr. Resterandetimersättning betalas av staten. mening har den danskamodellen stor potential; den möjliggörför alla hushåll, oavsett inkomst, attanlita utomstående hjälp för devanligast förekommandehushållsgöromålen. Genom att även icke-subventionerad barnomsorg och sjukvårdinkluderas i förslaget, kan fler fåbättre vård och omsorg, somkommunerna avlastas.Riksdagen bör anmoda regeringen attlägga fram förslag av här angiveninnebörd.Med det anförda tillstyrker utskottetpropositionen i berörd del och motionA46 (kds) yrkandena 2 och 11. Övriga nuaktuella motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 27bort ha följande lydelse:27. beträffande program försmåföretagsutveckling, förnyelse ochtillväxtatt med bifall tillproposition 1995/96:222 yrkande 8samt motion 1995/96:A46 yrkandena 2och 11 och med avslag på motionerna1995/96:A49 yrkandena 4, 21 och 22,1995/96:Fi117 yrkandena 32, 35-37,39, 40 och 56, 1995/96:Fi119 yrkande1, 1995/96:Fi134, 1995/96:Fi135,1995/96:Fi136 och 1995/96:Fi137 tillProgram för småföretagsutveckling,förnyelse och tillväxt påtilläggsbudget till statsbudgeten /96 under tolftehuvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på 1 000 000 000kr samt som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,51. Översyn av reglerna inomtjänstesektorn (mom. 28)(), (),(), (),Per () och () anserdels att finansutskottets yttrande underrubriken av reglerna inomtjänstesektorn bort ha följande lydelse:Finansutskottet vill i likhet med vadsom anförs i motionerna A45 (fp), A46(kds) och A49 (m) framhålla att denprivata tjänstesektorn påverkas mycketnegativt av de stora skattekilarna påarbete. Det gäller särskilt tjänstertill enskilda hushåll. I de nämndamotionerna redovisas eller föreslåsflera olika förslag att komma till rättamed detta problem. Som exempel på sådanaåtgärder nämns sänkt eller slopadmervärdesskatt på tjänster,inkomstskatteavdrag, skattereduktioneller sänkta eller slopadearbetsgivaravgifter. I motion A46 (kds)nämns den modell som används i Danmarkför vissa hushållstjänster.I propositionen aviserar regeringen enutredning om tjänstesektornsbeskattning. Ambitionerna förefalleremellertid vara alltför snäva. mening bör en sådan utredninggenomföras snabbt så att permanentaåtgärder kan genomföras redan den 1januari 1998. En rejäl belysning avsamtliga de förslag som finns idebatten bör genomföras. mening bör ettstatsfinansiellt utrymme på ca 5miljarder kronor avsättas för enpermanent sänkning av skatten på arbeteinom tjänstesektorn från den 1 januari1998.I avvaktan på att den breda utredningsom utskottet här förordat kan redovisasitt resultat bör omedelbara åtgärdersom skapar förutsättningar för expansioninom den privata tjänstesektorngenomföras. Från tillden börarbetsgivaravgifter inte tas ut försedvanliga hushållstjänster,trädgårdsarbete samt icke-subventioneradbarn- och äldreomsorg. Dessutom införsen skattereduktion på avarbetskostnaden för den som köpertjänsten. Skatten bör också gälla närbarn betalat för dessa tjänster åtpensionerade föräldrar. Genom dessaförslag reduceras skattekilen kraftigt.Vad utskottet anfört bör medanledning av motionerna A45 (fp) yrkande1, A46 (kds) yrkande 12 och A49 (m)yrkandena 16 och 18 som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 28bort ha följande lydelse:28. beträffande översyn av reglernainom tjänstesektornatt riksdagendels med anledning av motionerna1995/96:A45 yrkande 1 i denna del,1995/96:A46 yrkande 12 i denna del,1995/96:A49 yrkandena 16 och 18 idenna del och med avslag på motion1995/96:Fi117 yrkande 41 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om översyn avreglerna inom tjänstesektorn,dels med anledning av motionerna1995/96:A45 yrkande 1 i denna del,1995/96:A46 yrkande 12 i denna del,1995/96:A49 yrkande 18 i denna delhos regeringen begär förslag omslopade arbetsgivaravgifter ochskattereduktion för vissa tjänster ienlighet med vad utskottet anfört,52. Översyn av reglerna inomtjänstesektorn (mom. 28)() anserdels att finansutskottets yttrande underrubriken av reglerna inomtjänstesektorn bort ha följande lydelse:Finansutskottet vill med anledning avförslagen att göra en översyn avreglerna för tjänstesektorn anföraföljande. I den politiska debatten hardet väckts ett flertal förslag tillstimulans för fler arbeten, i förstahand i den del av tjänstesektorn somvänder sig till hushållen. mening kan det i och för siganföras motiv för att diskuterasärskilda stimulanser inomtjänstesektorn. Ett sådant motiv är destora skattekilarna som tillsammans medsvårigheten att rationalisera mångatjänster gör att de blir mycket dyra.Motsvarande skattekilar finns i och försig också inom industriell tillverkningmen kan där neutraliseras genom fortsattproduktivitetshöjning och blir därförinte lika påtagliga. Ett annat motiv äratt minska förekomsten av s.k.svartarbete som antas vara särskiltutbrett inom vissa delar avtjänstesektorn.Men det finns också argument som talaremot speciella stimulanser till helaeller delar av tjänstesektorn. Även omsådana stimulanser leder till en ökadefterfrågan och fler jobb inom detjänster som stimulansen avser så är detinte säkert att de ökar hushållenstotala konsumtion. I stället kanhushållen dra ner sin efterfrågan påandra icke subventionerade varor ellertjänster så att den totala effekten påsysselsättningen blir obetydlig.Införandet av tidsbegränsadestimulanser, som de aktuella ROT-avdragen, kan på samma sätt leda tillatt konsumtionen omfördelas över tidenmen inte ökar totalt över en längreperiod.Specialinriktade skattesubventioner kanockså få olika fördelningseffekterberoende på vilken typ av arbeten deinriktas mot. De mest aktuella ochdebatterade förslagen om reparation ochunderhåll samt städtjänster m.m. ärfrämst intressanta för relativtekonomiskt starka personer.