bet · GK01SfU5 · 1996-11-19 00:00:00 — I motion 1994/95:Sf637 avGudrun m.fl. (v) begär i yrkande5 ett tillkännagivande om atthandläggande myndigheter systematisktåsidosätter gällande lagstiftning och iyrkande 8 ett tillkännagivande om dentillämpning av flyktingbegreppet somPraxisutredningen funnit hosUtlänningsnämnden.Några motioner tar upp frågan ombevisvärderingen i asylärenden.I motionerna 1996/97:Sf21 av Rose-MarieFrebran m.fl. (kd) yrkande 16och1996/97:Sf18 av . (mp) yrkande 21 begärstillkännagivanden om att regeln hellrefria än fälla bör tillämpas ochlagfästas i asylprocessen. I motion1994/95:Sf615 av m.fl.(fp) yrkande 7 begärs etttillkännagivande om att avgörande viktmåste läggas vid den asylsökandes ord ioklara fall.I motion 1996/97:Sf17 av . (c) i yrkande 2 begärs etttillkännagivande om att regeringenomedelbart bör underrätta i defall regeringen, med hänvisning tillbegränsningar i möjligheter attta emot utlänningar, meddelatföreskrifter om att uppehållstillståndinte får beviljas personer som på grundav en yttre eller inre konflikt behöverskydd eller som på grund av enmiljökatastrof inte kan återvända tillsitt hemland.Avvisning eller utvisning till det s.k.inre flyktalternativet tas upp i tvåmotioner, 1996/97:Sf18 av RagnhildPohanka m.fl. (mp) och 1994/95:U621 avEva m.fl. (v). I denförstnämnda motionen, yrkande 20, begärsett tillkännagivande om att hänvisningtill det inre flyktalternativet inteskall användas vid avvisningsbeslut ochi den senare motionen, yrkande 3, etttillkännagivande om att avvisningar tilldet inre flyktingalternativet avkurdiska flyktingar till inteskall ske.I motion 1994/95:Sf637 av . (v) yrkande 12 begärs etttillkännagivande om att barnfamiljeraldrig får avvisas till länder där krigeller krigsliknande förhållanden råder.Ett tillkännagivande omförutsättningarna för avvisning tills.k. första asylland begärs i motion1996/97:Sf13 av m.fl. (v)yrkande 8. Enligt motionärerna är detnödvändigt att det görs klart för debeslutande myndigheterna att avvisningartill första asylland endast får göras omdet landet dels underrättats om attasylbegäran inte prövats i , delsgaranterar att den asylsökande får sinansökan behandlad i en reguljärasylprocedur, dels har tillträtt ochtillämpar flyktingkonventionen och gereffektivt och varaktigt skydd åtskyddsbehövande.Eva m.fl. (mp, c, fp, v, kd) anföri motion 1996/97:U606 att regeringen iBelgrad vägrar släppa in medborgarefrån det som sökt asyli men avvisats. Svensk polis harverkställt ett tiotal avvisningar avasylsökande från det forna Jugoslavien,bl.a. via flyg till och färjatill . I flera fall har enligtmotionärerna de avvisade fängslats ochmisshandlats i , och då landetvägrar ta emot dem har de åter kommittill . Motionärerna begär iyrkande 2 ett tillkännagivande om attdenna typ av avvisningar strider motflyktingkonventionen och måsteomedelbart upphöra.Såväl med anledning av propositionen somi annat sammanhang har motioner väcktssom uppmärksammar situationen förasylsökande från olika länder.I motion 1996/97:Sf14 av MaggiMikaelsson (v) begärs i yrkande 1 etttillkännagivande om att de turkiskakurderna skall ha möjlighet att ånyo fåsin sak prövad och i yrkande 2 etttillkännagivande om att vid en sådanprövning all dokumentation skall ses iett sammanhang. m.fl.(mp) begär i motion 1996/97:U631 yrkande2 ett tillkännagivande om de iranskakurdernas svåra situation och attsärskild hänsyn skall tas vidbedömningen av deras flyktingärenden. Imotion1994/95:U621 av . (v) yrkande 4 begärs etttillkännagivande om bedömningen avasylskäl för kurdiska asylsökande och imotion 1994/95:U640 av () yrkande 5 ett tillkännagivande omsituationen för kurder i ochdärav följande asylskäl hos sådanaasylsökande. I samma motion, yrkande 8,begärs ett tillkännagivande om attuppehållstillstånd skall beviljasfeilikurder från som sökt asyl iSverige.Beträffande situationen för asylsökandefrån Kosova begärs i motionerna1993/94:U630 yrkande 3 och 1994/95:U623yrkande 4, båda motionerna av LennartRohdin (fp), tillkännagivanden om enomprövning av avvisningar till Kosovarespektive om situationen förasylsökande därifrån. m.fl.(v) begär i motion 1994/95:U608 yrkande3 ett tillkännagivande om regeringensansvar och praxisbeträffande asylsökande från Kosova. Imotion 1994/95:U611 av m.fl.(mp) yrkande 5 begärs etttillkännagivande om verkställighetsstoppför avvisning av asylsökande frånKosova.I motion 1994/95:U609 av . (kd) begärs i yrkande 2 etttillkännagivande om asyl för judiskaflyktingar från f.d. Sovjetunionen.Utskottets bedömningFlyktingdefinitionenSom framgår av propositionen har enberättigad kritik riktats mot att densvenska tolkningen avflyktingkonventionens bestämmelser varitalltför snäv, något som redanFlyktingpolitiska kommitténkonstaterade. Detta gäller i synnerhettolkningen av flyktingkonventionen närdet gäller förföljelse som inte utgårfrån staten. medlemskap i också betydelse för hurtillämpningen av kriterierna förtillerkännande av flyktingstatus skallske för att medlemsstaternasflyktingpolitik skall vara så enhetligsom möjligt. Genom den gemensammaståndpunkt som rådet antagit den 6 mars1996 och som utgår från UNHCR:s handbokom flyktingkonventionens tillämpning harett första steg i denna riktning tagits.Propositionens förslag omflyktingdefinition bygger på dennaståndpunkt och den tolkningsförklaringsom angett beträffandeförföljelse som inte utgår från statenoch som överensstämmer medFlyktingpolitiska kommitténs förslag.Mot bakgrund av den kritik som frånskilda håll riktats mot Sverigesasylpolitik har utskottet förståelse föratt motionärerna vill försäkra sig omatt flyktingkonventionen ifortsättningen inte tolkas för snävtgenom att föreslå olika tillägg ellerändrade lydelser avflyktingdefinitionen. Utskottet anseremellertid att regeringen ipropositionen genom sitt förslag tillutvidgad flyktingdefinition och sinaunderstrykanden om att den svenskatillämpningen i fortsättningen normaltbör kunna hämta vägledning tilltolkningen i och dessexekutivkommittés konklusioner i alltväsentligt gått kritikerna till mötes.Förslaget har också försetts medbestämda uttalanden till vägledning förmyndigheterna om hur den nyalagstiftningen skall tillämpas och hurde omständigheter de asylsökande anförskall värderas. Utskottet biträderdärför regeringens förslag till nyflyktingdefinition och avstyrker bifalltill motionerna 1996/97:Sf13 yrkandena10, 11, 15 och 16, 1996/97:Sf18 yrkande22 och 1996/97:Sf21 yrkande 6. Motion1994/95: Sf637 yrkande 9 får ansestillgodosedd genom förslaget till nyflyktingdefinition.Så länge någon enhetlig uppfattninginom EU:s länder inte finns om attpersoner som förföljs på grund av könoch homosexualitet skall tillerkännasflyktingstatus delar utskottetregeringens uppfattning att en särskildskyddsregel för dessa bör finnas somansluter sig till flyktingkonventionenoch ger samma starka skydd. Den nyaskyddsregeln innebär en avsevärdförstärkning av skyddet i förhållandetill vad som gäller.Utskottet vill emellertid liksomregeringen påpeka att en sammanvägningav de olika skäl för skydd som personerinom dessa grupper kan anföra kaninnebära att de kan ges flyktingstatus.Omständigheterna kan också vara sådanaatt de får skydd redan på den grund attde känner välgrundad fruktan för attstraffas med döden eller medkroppsstraff eller att utsättas förtortyr eller annan omänsklig ellerförnedrande behandling ellerbestraffning. Beträffande frågan om riskför könsstympning utgör grund föruppehållstillstånd har utskottet erfaritatt möjlighet till uppehållstillståndföreligger redan enligt nuvarandepraxis, om omständigheterna är sådanaatt personerna har behov av skydd.Utskottet anser med det anförda attnågra tillkännagivanden med anledning avmotionerna 1996/97:Sf19 yrkande 8,1996/97:Sf13 yrkande 5, 1996/97:Sf18yrkande 2, 1994/95:Sf605 yrkande 2,1994/95:Sf12 yrkande 1, 1994/95:Sf637yrkande 11 och 1994/95:Sf630 yrkande 10inte behövs. Utskottet avstyrker bifalltill motion 1996/97:Sf16.Övriga skyddsbehövandeUtskottet anser att regeringens förslagom nya klart definierade regler förövriga skyddsbehövande underlättartillämpningen av lagen och ocksåförståelsen för när ett skydd förutlänningar som sökt sig till vårt landär berättigat. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag.Vad avser motionsyrkanden om att detnuvarande skyddsbegreppet förkrigsvägrare skall finnas kvar villutskottet hänvisa till vad som anförtsav regeringen och i Lagrådets yttrandeom att risken för straff för deserteringeller krigsvägran i sig kan grundaflyktingskap om den militära aktionenfördöms av det internationella samfundetoch att i gränsfall den nya regeln omskydd på grund av yttre eller inrekonflikt kan tillämpas. I båda fallenfinns ett skydd även i situationer avinbördeskrig. Utskottet vill peka på attomständigheterna också kan vara sådanaatt en krigsvägrare känner välgrundadfruktan för att straffas med döden ellermed kroppsstraff eller att utsättas förtortyr eller annan omänsklig ellerförnedrande behandling ellerbestraffning och därför skall ges skydd.Utskottet har emellertid funnit dettveksamt om de nya skyddsbestämmelsernager utrymme för att en krigsvägrareeller desertör ges skydd mot att sändastill en krigsskådeplats, i de fall detinte finns risk för någon annan påföljd.I sådana fall bedöms de inte somflyktingar. Utskottet anser att 3 kap. 3§ första stycket 2 skall kunna tillämpasför de nämnda krigsvägrarna ochdesertörerna och att därvid i orden behöver skydd även skall innefattasbehov av skydd mot att sändas till enkrigsskådeplats.Med det anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag om att de särskildareglerna för krigsvägrare skall utgå urlagstiftningen och avstyrker bifall tillmotionerna 1996/97:Sf19 yrkande 9 idenna del, 1996/97:Sf18 yrkande 3 idenna del, 1996/97:Sf17 yrkande 1,1996/97:Sf13 yrkandena 12 och 13,1994/95:Sf637 yrkande 4, 1994/95:Sf603yrkandena 1 och 2, 1994/95:Sf611 yrkande4 och 1994/95:Sf23 yrkandena 10 och 11.Med de nya skyddsbegrepp somföreslagits för skyddsbehövande i övrigtdelar utskottet regeringens uppfattningatt även den nuvarande skyddsregeln förde facto-flyktingar skall utmönstras urlagstiftningen. Som regeringenframhållit har inom denna grupp funnitsbåde personer med så starka skyddsbehovatt de borde fått flyktingstatus ochpersoner som knappast haft behov avskydd. Med den nya flyktingdefinitionenkommer en del personer som hittillsbetraktats som de facto-flyktingar attfå skydd som flyktingar. Många kommeratt hänföras under det skydd som gestill personer som känner välgrundadfruktan för att straffas med döden ellermed kroppsstraff eller att utsättas förtortyr eller annan omänsklig ellerförnedrande behandling ellerbestraffning. Att då tillsammans med denya skyddsbestämmelserna behålla detnuvarande skyddet för de facto-flyktingar skulle skapa osäkerhet ochoklarhet om hur bestämmelserna om övrigaskyddsbehövande skulle tillämpas och förvem de olika skyddsgrunderna är avsedda.Utskottet ser inte heller någonanledning att föra samman övrigaskyddsbehövande under ett gemensamtbegrepp. Utskottet tillstyrker därförpropositionens förslag även i denna deloch avstyrker bifall till motion1996/97:Sf19 yrkande 9 i denna del,1996/97:Sf18 yrkande 3 i denna del och1996/97:Sf21 yrkandena 2 och 3.Utskottet har observerat att denlagtekniska utformningen av 3 kap. 4 §,som innehåller bestämmelser om näruppehållstillstånd får vägrasskyddsbehövande, inte överensstämmer medvad som avsetts skola gälla enligtpropositionen. Utskottet föreslår därfören ändring av lagrummets andra stycke.Innebörden blir då attuppehållstillstånd får vägras - förutomflyktingar och personer som kännervälgrundad fruktan för förföljelse pågrund av kön och homosexualitet - ävenden som behöver skydd på grund av eninre eller yttre väpnad konflikt elleren miljökatastrof, om det av hänsyn tillvad som är känt om utlänningens tidigareverksamhet eller med hänsyn till riketssäkerhet finns synnerliga skäl att intebevilja uppehållstillstånd.Utskottet anser att de motioner somberör tortyr och våldtäkt, 1996/97:Sf13yrkandena 9 och 14, 1994/95:Sf637yrkande 10, 1994/95:Sf611 yrkande 16 och1994/95:Sf633, tillgodoses med deförslag som regeringen lagt fram om ettutvidgat flyktingbegrepp och nyskyddsbestämmelse för dem som kännervälgrundad fruktan för att straffas meddöden eller med kroppsstraff eller attutsättas för tortyr eller annanomänsklig eller förnedrande behandlingeller bestraffning.Vad beträffar tillämpningen avnuvarande asylregler ser utskottet ingenanledning till tillkännagivande om vadsom motionsledes anförts om dennaeftersom en ny skyddslagstiftningföreslås och regeringen, som framgår avpropositionen, är väl medveten om attnuvarande regelsystem och tillämpningenav flyktingbegreppet kritiserats.Utskottet avstyrker därför bifall äventill motionerna 1996/97:Sf13 yrkande 1och 1994/95:Sf637 yrkandena 5 och 8.Beviskrav m.m.I propositionen har som nämntsregeringen understrukit vikten av attbeviskraven inte ställs alltför högt närdet gäller påståenden om risk förförföljelse eller att straffas med dödeneller med kroppsstraff eller attutsättas för tortyr eller annanomänsklig eller förnedrande behandlingeller bestraffning. Regeringen har ocksåanfört att någon fullständig bevisningom sådana risker sällan kan läggas framoch att sökandens berättelse därför börgodtas om den framstår som trovärdig ochsannolik. I verkställighetsregeln i 8kap. 1 § har detta också särskiltmarkerats genom en lagändring, som fårbetydelse även vid bedömningen av rättentill uppehållstillstånd. Utskottet anseratt motionerna 1996/97:Sf21 yrkande 16,1996/97:Sf18 yrkande 21 och 1994/95:Sf615 yrkande 7 därmed blirtillgodosedda.Förslaget om att regeringen skall kunnameddela föreskrifter om attuppehållstillstånd inte får beviljas, omdet behövs med hänsyn till uppkomnabegränsningar i möjligheter attta emot utlänningar, och attföreskrifterna skall anmälas inom tremånader till är, som framgårovan, föranlett av att det kan blinödvändigt att fatta ett sådant beslutmycket snabbt. Att fristen för attmeddela satts så lång som tremånader har sin grund i riksdagenssommaruppehåll. Utskottet ser det som ensjälvklarhet att regeringen omgåendeinformerar pååret då är samlad och då ocksåsnarast möjligt lägger fram en skrivelsei frågan. Eftersom ett beslut av den artsom avses med bestämmelsen snabbt blirallmänt känt, vill utskottet erinra omatt talmannen kan besluta om att brytaett uppehåll i kammarens arbete och attett sådant beslut skall fattas omregeringen eller minst 115 av riksdagensledamöter begär det. Skulle ett sådantbeslut fattas med anledning av ettregeringsbeslut om attuppehållstillstånd inte får beviljas medhänvisning till mottagningskapacitetenförutsätter utskottet att en skrivelse ifrågan snabbt läggs fram för riksdagen.Med det anförda får motion 1996/97:Sf17yrkande 2 anses tillgodosedd.Beträffande yrkande 20 i motion1996/97:Sf18 om att en hänvisning tilldet inre flyktalternativet inte skallanvändas vid avvisningbeslut delarutskottet regeringens uppfattning attett sådant alternativ skall kunna kommatill användning, men att enförutsättning självfallet måste vara attsökanden kan ta sig till området i frågapå ett säkert sätt. Utskottet villtillägga att i de fall sökanden åberopatrisk för förföljelse eller att straffasmed döden eller med kroppsstraff elleratt utsättas för tortyr eller annanomänsklig eller förnedrande behandlingeller bestraffning måste det också ståklart för den beslutande myndigheten attsökanden är skyddad häremot i det områdesom bedöms som inre flyktalternativ.Utskottet avstyrker bifall till motion1996/97:Sf18 yrkande 20. Motion1994/95:U621 yrkande 3, som behandlardet inre flyktalternativet för kurderfrån , får liksom motion1994/95:Sf637 yrkande 12, som behandlaravvisningar till länder i krig eller medkrigsliknande förhållanden, ansesbesvarad med vad utskottet anfört.Vid avvisning till första asyllandeller till tredje land finns i UtlL ettkrav på att utlänningen har skydd i detlandet eller är skyddad motvidaresändning till hemlandet ellerannat land där han inte har etttillräckligt skydd. Även i dessa fallmåste självfallet myndigheterna i förvägha förvissat sig om att utlänningen fårett sådant skydd i det land dit haneller hon sänds. Det ankommer på detillämpande myndigheterna och regeringenatt bedöma vilka länder som kan ansessom säkra. Motionerna 1996/97:U606yrkande 2 och 1996/97:Sf13 yrkande 8 fåranses besvarade med vad utskottetanfört.I ett stort antal motioner har begärtstillkännagivanden om rätt tilluppehållstillstånd för olika grupperasylsökande som kommer från länder därde lever under svåra förhållanden.Utskottet vill erinra om attasylprövningen skall ske utifrån de skälvarje sökande kan anföra för rätt tilluppehållstillstånd. Bedömningarnagrundar sig bl.a. på de informationerregeringen och myndigheterna har omländerna som de asylsökande kommer från,och kan av olika skäl intelägga synpunkter på i vilka länder detförekommer så allvarliga förföljelseratt de generellt ger rätt till skydd.Utskottet avstyrker därför bifall tillmotionerna 1996/97:Sf14 yrkandena 1 och2, 1996/97:U631 yrkande 2, 1994/95:U621yrkande 4, 1994/95:U640 yrkandena 5 och8, 1993/94:U630 yrkande 3, 1994/95:U623yrkande 4, 1994/95: U608 yrkande 3,1994/95:U611 yrkande 5 och 1994/95:U609yrkande 2.Rätt till invandring i andra fallGällande ordningUppehållstillstånd till andra änskyddsbehövande får som inledningsvisnämnts ges till en utlänning som är näraanhörig till en i bosatt personeller som annars har särskild anknytningtill , till en utlänning som avhumanitära skäl bör få bosätta sig iSverige eller till en utlänning som harfått arbetstillstånd eller som har sinförsörjning ordnad på annat sätt.Praxis vad gäller anhörigas möjlighettill uppehållstillstånd innebär ikorthet att uppehållstillstånd ges förmake/maka och sambo när förhållandetbedöms som seriöst och parterna fyllt 18år. Homosexuella förhållanden jämställsmed heterosexuella. Vid förhållanden som nyligenuppstått tillämpas s.k. uppskjuteninvandringsprövning dåuppehållstillstånd ges itaget . Upphöranknytningen under den tiden skallutlänningen i normalfallet återvändahem. Undantag görs dock, t.ex. när detfinns barn i förhållandet, närförhållandet upphört på grund avmisshandel, när det finns risk försocial utstötning vid återkomsten tillhemlandet eller om den part som kommithit på grund av anknytning har hunnitbli väl etablerad i arbetslivet.Uppehållstillstånd beviljas också barnunder med föräldrar i ombarnen är ensamstående. Om bara enförälder bor här krävs att denne ärlegal vårdnadshavare. I vissa fall kantillstånd beviljas barn ochgifta barn, om de varit förhindrade atttidigare komma eller är s.k. sista länk,dvs. när samtliga släktingar är bosattai . Föräldrapar med samtliga barni beviljas uppehållstillstånd omde är eller däröver ellerom det föreligger starka humanitäraskäl. Har de barn både i och iandra länder beviljas tillstånd efter enbedömning där flera olika faktorer vägsin. En änka/änkling beviljasuppehållstillstånd i om ettvuxet barn är bosatt här utan hänsyntagen till övriga faktorer, medan enfrånskild förälder bedöms efter iprincip samma kriterier som ettföräldrapar. Andra anhöriga kan också fåuppehållstillstånd om de i hemlandettillhört samma familjegemenskap som denhärvarande eller om det rör sig om enanhörig som är sista länk .Med uttrycket annars har särskildanknytning till avses enligtlagens förarbeten annan anknytning änsläktanknytning, t.ex. lång tidigarevistelse i Sverige.Uppehållstillstånd i anknytningsfallskall utverkas före inresan till landet,och en ansökan om uppehållstillstånd fårinte bifallas efter inresan.Uppehållstillstånd får dock ändå ges omdet är uppenbart att utlänningen skulleha fått tillstånd om prövningen skettföre inresan.Uppehållstillstånd på grund avhumanitära skäl kan som nämnts iföregående avsnitt ges av politisk-humanitära skäl men också till personersom på grund av sjukdom eller personligaförhållanden inte bör nekasuppehållstillstånd.PropositionenI propositionen framhålls att rättentill familjeåterförening för medlemmarav kärnfamiljen är en mänsklig rättighetoch följer också av olikakonventionsåtaganden. Inom EG har år1993 antagits en icke bindanderesolution om harmonisering av nationellpraxis beträffande familjeåterföreningför andra än flyktingar. Av resolutionenframgår att medlemsstaterna inormalfallet skall bevilja make/maka ochogifta barn under 16-18 åruppehållstillstånd på grund avanknytning. Undantag kan komma i fråga,t.ex. vid månggifte.I propositionen föreslås attuppehållstillstånd får beviljas make,maka eller sambo och ogifta barn under18 år till någon som är bosatt i fått uppehållstillstånd förbosättning här. Vidare fåruppehållstillstånd ges till andra näraanhöriga som ingått i samma hushåll somen sådan person. Dessa kriterier förfamilje- och anhöriginvandring anges i2 kap. 4 § första stycket punkterna 1-3UtlL.Regeringen bedömer att det är en rimligavvägning att anhöriga utöverkärnfamiljen i princip skall ha rätttill uppehållstillstånd här endast om dei hemlandet ingått i sammahushållsgemenskap som den härvarande. Ensådan avvägning torde ligga i linje medEuropadomstolens tolkning avEuropakonventionens stadgande om skyddför familjelivet, även om praxis inteinnehåller någon uttömmande definitionav familjebegreppet. Det kan enligtpropositionen här röra sig om ogiftabarn eller om föräldrar som ihemlandet tagits om hand av något barn.Särskild hänsyn måste också tas till attdet i många kulturer är mer eller mindreomöjligt för ensamstående kvinnor attleva i en egen bostad. Det kan därförinte uteslutas att även exempelvis enäldre, ensamstående faster kan hänförastill den krets av anhöriga som börbeviljas uppehållstillstånd på grund avatt de ingått i samma familjegemenskap.Gemensamt för de släktingar som här kankomma i fråga för uppehållstillstånd pågrund av tidigare hushållsgemenskapmåste enligt propositionen vidare varaatt det också finns någon form avberoendeförhållande som gör det svårtför dem att leva åtskilda. Det innebäratt det måste krävas att de levt i sammahushåll före den härvarandesflyttning till och att ansökanom familjeåterförening görs relativtsnart efter det den härvarande bosattsig här.I en särskild punkt 4 behålls ocksånuvarande möjlighet att geuppehållstillstånd till en utlänning somannars har särskild anknytning tillSverige. I specialmotiveringen tillpunkt 4 framhålls att det, genom denprecisering som gjorts i punkterna 1-3av vilken släktskap som kan ligga tillgrund för uppehållstillstånd, iundantagsfall kan bli nödvändigt attbevilja uppehållstillstånd med stöd avpunkten 4 för vissa anhöriga som intehelt fyller kraven för tillstånd enligtpunkterna 1-3. Det kan exempelvis rörasig om en person som inte tidigare ärgift eller sambo med någon här i landetoch som skall komma hit för att ingåäktenskap eller inleda ettsamboförhållande och som enligtnuvarande praxis beviljasuppehållstillstånd. Det kan också rörasig om en nära anhörig till en personsom fått uppehållstillstånd somskyddsbehövande. I den allmännamotiveringen exemplifieras dettanärmare. Sålunda bör det enligtpropositionen, i undantagsfall och närdet finns synnerliga skäl på grund avatt den som fått uppehållstillstånd intehar möjlighet att återvända tillhemlandet, finnas möjlighet att förenasig här i landet med en nära anhörig somstått den härvarande särskilt nära, ävenom de inte ingått i sammafamiljegemenskap i hemlandet. Det kanexempelvis röra sig om fall där denhärvarande och släktingen i hemlandetbott i närheten av varandra och haft enmycket nära kontakt. Hänsyn måste enligtpropositionen också tas till vilka andraanhöriga som den härvarande har här ilandet och till vilka anhöriga som finnskvar i hemlandet. Den som har anhörigahär i landet måste i regel anses ha ettmindre behov av stöd från någon anhörigi hemlandet än den som vistas här heltensam. Det måste i regel ocksåförutsättas att det är fråga om enensamstående person som skall komma hit,och att rätten till bosättning för denpersonen inte kan antas komma att ledatill följdinvandring av ytterligarefamiljemedlemmar.