bet · GJ01JoU17 · 1996-03-07 00:00:00 — finns ensärskild kommitté om handel och miljösom bl.a. har till uppgift att vid i i december1996 ge rekommendationer om huruvidaändringar i det multilateralahandelsregelverket är nödvändiga.Sverige har, liksom EU, prioriteratfrågan om relationerna mellaninternationella miljöavtal ochhandelsreglerna och förespråkar att ettsärskilt undantag för handelsåtgärdersom vidtas inom ramen förmiljökonventioner skall införas i . Andra viktigadiskussionspunkter är handelseffekter avmiljömärkning och marknadstillträde föri synnerhet u-länder.Som EU-medlem är bunden av EU:sexterna handelspolitik och kommissionenför talan i WTO. För att kunnadriva på arbetet i WTO samarbetarSverige aktivt med andra likasinnademedlemsstater och med kommissionen.OECD:s översyn av miljöarbeteOECD påbörjade en översyn avSveriges miljöarbete. Den ingår som ettled i ett arbete med att se över miljöarbete i stort sominleddes . har 11 ländergranskats.Översynen av avslutas i maj1996.Visbykonferensen och miljöministermöteSveriges statsminister har inbjudit regeringschefskonferens förÖstersjöns randstater som skall hållas iVisby . Konferensenkommer att omfatta tre områden varavmiljön runt utgör ett.Konferensen kan i sin miljödel ses somen uppföljning avregeringschefskonferensen i år1990 då endast miljöfrågor runtÖstersjön behandlades. Konferensenväntas öppna möjligheter att flytta frampositionerna vad gäller miljöfrågornaoch att knyta samman dessa frågor medekonomisk utveckling och mellanfolkligtsamarbete runt Östersjön.Arbetet med att förbereda miljödelen iVisbykonferensen startade undersommaren. har tagit fram ettutkast till deklaration vid konferensenvilket just nu håller på att diskuterasmellan de deltagande länderna. Demiljöfrågor som har fört fram ärframför allt fortsatt hög prioriteringav Östersjöprogrammet, störreuppmärksamhet åt gränsöverskridandevattendrag och stöd för att de ländersom har sådana vattendrag skallsamarbeta bättre om ett hållbartutnyttjande av vattendragen.Ytterligare frågor som kan varaaktuella är att kärnkraftssäkerhetenbehöver höjas, att naturvårdsarbetetmåste utvecklas och stärkas samt attuthålligt fiske bör understödjas. ÄvenEU:s Östeuropautvidgning kommer attbehandlas. Det närmare innehållet hållerpå att utformas via diskussioner medvåra grannländer runt Östersjön.Vid Visbymötet kommer också attta upp vikten av att alla länderratificerar 1992 årsHelsingforskonvention.Sverige har inbjudit till ett informelltmiljöministermöte för länderna runtÖstersjön. Mötet skall hållas i mars1996. Avsikten med detta möte är attinleda ett arbete med att ta fram enAgenda 21 för . Mötet kommeratt ägnas åt miljödelen av Visbymötetsamt åt ytterligare åtgärder som äravgörande för att begränsamiljöbelastningen i Östersjön.ÖstersjönEffekterna av de åtgärder som harvidtagits för att minskamiljöbelastningen från ,och har ännu inteutvärderats. Det står dock klart attutsläppen från en del industrier i östhar minskat på grund av den ekonomiskaomstruktureringen vilket har tvingatdessa industrier att stänga. Utsläppenfrån jordbruket i öst torde också haminskat av samma anledning. Fortfarandeär dock de största föroreningskällorna isåväl öst som väst avloppsvatten,industrier och jordbruk.Inom ramen för ,, utarbetas en tredje rapport omtillståndet i . Denna rapportsom beräknas vara klar hösten 1996kommer att innehålla mer omfattande ochtillförlitliga uppgifter än tidigarerapporter om . Den närmastföregående rapporten presenterades år1990.Miljömål för ÖstersjönMålet för miljöinsatser iCentral- och är att stödjamiljösamarbetet och vidta åtgärder föratt bevara och förbättra miljön,särskilt i och kring Östersjön.För att påskynda Östersjönsåterhämtning finns ettåtgärdsprogram vilket är grundat pågemensamma prioriteringar av länderna iregionen av hur ekologiskabalans bör säkerställas och återställas.I programmet beskrivs vilka insatser sombör vidtas för att återställaÖstersjöns ekologiska balans. Utöverinvest-eringsprogrammet för de 132utsläppskällor som identifierats iprogrammet, varav ca 100 stycken liggeri de f.d. , behandlar detockså behovet av lagar, regleringar ochväl fungerande myndigheter, ökadmiljömedvetenhet och utbildning hosbefolkningen samt kunskapsöverföringtill länderna i öst. Utsläppskällornasom tas upp i programmet är de objektsom man bedömer bör åtgärdas först.Utsläppskällorna består framför allt avavloppsvatten, industrier och jordbruk.Inför kommer HELCOMatt ta fram en rapport om hurÖstersjöprogrammet har framskridit ochvid vilka av de 132 identifieradeföroreningskällorna som det förnärvarande pågår investeringar, vilkasom inte längre anses vara storaföroreningskällor på grund av genomfördainvesteringar och vid vilkaföroreningskällor inget ännu har gjortsetc. Denna rapport bör också ge enindikation om i vilka delarÖstersjöprogrammet behöver kompletterasoch i vilka delar som störreansträngningar måste göras. Det är bl.a.uppenbart att arbetet framöver inte barakan avse de stora punktutsläppen - hotspots - utan att uppmärksamhet ävenmåste ägnas de många medelstora ochmindre utsläppskällorna och diffusautsläpp.EU:s ÖsteuropautvidgningVissa länder i Central- och Östeuropahar tecknat associationsavtal med EU.Avtalen innebär ett närmande till EU ochdärmed till de miljöregler som finnsinom EU. En anpassning till EU:smiljöregler för dessa länder kommer attvara ett stort steg mot en bättre miljöi och kring Östersjön.En diskussion har förts om huruvidaundantag från bör varamöjliga för dessa länder när och om deblir medlemmar i . bör somutgångspunkt för sitt EU-arbete verkaför att de skall uppfylla alla EG-reglerpå miljöområdet. Så korta övergångstidersom möjligt skall eftersträvas. För attdetta skall vara möjligt stödjer Sverigeredan genom sitt bilateralamiljösamarbete dessa länders successivanärmande till . Sverigebör också driva att EG-stöd, framförallt inom ramen för EU:söstbiståndsprogram Phare respektiveTacis, i större utsträckning användstill detta ändamål.Sverige bör också verka för att EU:sfinansiella stöd till Central- ochÖsteuropa i ökad utsträckning användstill investeringar som kan förbättramiljön. har även medverkat tillatt miljön blev ett av de prioriteradeområdena i Tacis-programmet när reglernaför hur detta program skall kunnaanvändas reviderades.BiståndVid många av de identifierade 132föroreningskällorna, iÖstersjöprogrammet, kan investeringarsvårligen finansieras enbart mednationella medel. Multilateralt ellerbilateralt stöd är i dessa fall ofta enförutsättning för att en investeringskall kunna komma till stånd. Sverigedeltar genom Sida i direktainvesteringar i ett tiotal olika projektvid reningsverk. För /96har avsatts förmiljöåtgärder i Central- och Östeuropamed tyngdpunkt på Östersjöprogrammet.Därtill kommer förkärnsäkerhet och strålskydd och 50miljoner kronor till NUTEK:senergieffektiviseringsprogram.På initiativ av de nordiska miljö- ochfinansministrarna utarbetade en nordiskad hoc-grupp enrapport om miljöinsatser i Nordensnärområde. Rapporten har diskuterats vidett flertal tillfällen i den nordiskakretsen , och i oktober månadtogs ett beslut om att på försöksbasisinrätta en nordisk facilitet för mjuk finansiering av miljöinsatser i Östersjö-och främst i form avgåvomedel. Faciliteten kommer att knytastill det nordiskamiljöfinansieringsbolaget (NEFCO). Denkommer att bidra med 9,7miljoner danska kronor till facilitetenvilken skall användas för finansieringav projekt som bidrar till genomförandetav Östersjö- och Barentsprogrammen.Därutöver har även tagitsbeslut om att fördubbla NEFCO:sgrundkapital till 80 miljoner ecu.Det fortsatta arbetet för miljön i ochkring ÖstersjönAtt stödja en miljömässigt hållbarutveckling i ,särskilt i och kring , samt attåterställa den ekologiska balansen iÖstersjön är centrala frågor iregeringens politik. För att kunna drivadessa frågor vidare har såsom tidigarenämnts inbjudan gjorts till en regeringschefskonferens i i maj 1996.Sverige kommer att verka för attcentrala inslag blir EU:sÖsteuropautvidgning, minskade utsläppfrån trafikområdet inklusive sjöfartsamt minskade utsläpp från jordbruket.Vad gäller Östeuropautvidgningen är detviktigt att inträdet i EU kan ske såsnart som möjligt. För att detta skallvara möjligt krävs omfattande insatserför bl.a. tillnärmning av EU:smiljöregler. En anpassning till ochimplementering av fördessa länder kommer att innebära ettstort steg framåt för miljön iÖsteuroparegionen.1974 års och konvention omskydd av miljö(, HELCOM) är dengrundläggande konventionen förmiljöarbetet i och kring Östersjön.Konventionen omfattar alla former avhavsföroreningar. kommer attverka för att konventionratificeras av alla kontrakteradeländer. , , samtDanmark är de länder som kvarstår.Vidare kommer att verka för attett bindande annex till konventionenutarbetas vad gäller miljövänligarejordbruk.Sverige kommer också att verka för attden strategi för att förbättramottagningsanordningar för fartygsavfallsom har tagits fram inom ramenför HELCOM genomförs snabbt. Finansielltstöd kan eventuellt behöva lämnas tillde baltiska länderna, och Rysslandför att strategin skall bliframgångsrik.Sverige kommer även fortsättningsvisatt ha en hög profil och vara drivandevad gäller HELCOM:s arbete och ävenstödja , och Polensmöjligheter att följa konventionensintentioner.Vad gäller Östersjöprogrammets olikainslag pågår en diskussion om atteventuellt komplettera Östersjöprogammetmed nya s.k. hot spots.Grundinställningen från vadgäller Östersjöprogrammet är att dethittills har varit framgångsrikt och attdet är viktigt att få ett fortsattpolitiskt åtagande vad gällergenomförandet av programmet.NordsjönProblembilden i ärmångfacetterad, till stor del beroendepå att området är tätbefolkat, starktindustrialiserat, på sina håll har ettintensivt jordbruk, är exploaterat medavseende på utvinning av olja och gassamt utgör ett av världens tätastsjötrafikerade hav.Sverige har arbetataktivt inom flera internationellakonventioner som berör miljö.De s.k. Nordsjökonferenserna utgör enviktig del i detta arbete. Sommaren 1995undertecknade Nordsjöländernasmiljöministrar den fjärde Nordsjödeklarationen. I deklarationen angesgemensamma mål som syftar till attväsentligen förbättra miljöinom flera olika områden. Målen skalluppnås genom nationella åtgärder irespektive land.För att uppnå många av de mål sombeslutades i kommeratt krävas både nationella åtgärder ochett samfällt agerande i flera olikaregionala och internationella organsåsom FAO, EU, IMO och MARPOL. Oslo- ochPariskonventionen (OSPAR) har dessutomett särskilt ansvar i detta avseende föratt konkretisera många av deövergripande mål som beslutades påkonferensen. Både EU och OSPAR kommerdessutom att utgöra de organ som kanerbjuda det organisatoriska ramverk somkrävs för effektivt genomförande avåtgärderna.Generellt gäller för de flesta avNordsjöländerna att de uppsatta måleninte uppnåtts inom de angivnatidsramarna.Det svenska arbetet med att förbättraden miljön i fokuseraspå åtgärder för att minska utsläppen avmiljögifter. I det regionalaNordsjöarbetet, inom ramen för den s.k.Nordsjökonferensen, har man formuleratmålet att få ner utsläppentill oskadliga nivåer eller nollnivåer.1990 beslöt sig Nordsjöstaterna för attarbeta fram ett gemensamt program föratt bevara den biologiska mångfalden iNordsjön. Särskilt sälar, havs- ochkustfåglar skulle skyddas. Fortfarandesaknas dock ett gemensamt program förskydd av arter. verkarför att ekologiska mål upprättas förNordsjön och dess kuster.Det fortsatta Nordsjöarbetet kommer attske inom ramen för en speciellNordsjökommitté, vars sekretariathandhas av . , som beräknas äga rumunder perioden år 2000-2002, kommer attäga rum i Norge.Sverige och miljöarbetet i EUUtgångspunkterDet svenska miljöpolitiska arbetet i EUgrundar sig på den strategi somregeringen redovisade förriksdagen (skr. 1994/95:167).Huvuduppgiften är att arbeta för enlångsiktigt hållbar utveckling i Europai linje med slutsatserna frånRiokonferensen. Regeringen redovisar iskrivelsen fyra prioriterade sakområdensom ligger till grund för det svenskamiljöarbetet i EU:- Kampen mot försurning ochklimatförändringar.- Arbetet för kretsloppsanpassning.- En höjd ambitionsnivå när det gällerkemikaliekontroll och minskad an-vändning av bekämpningsmedel.- Bevarandet av biologisk mångfald.Miljöarbetet i EU under 1995Någon samlad politik för att komma tillrätta med problemen med försurning avmark och vatten har tidigare intefunnits inom EU. begärde därförvid miljörådsmötet attkommissionen skulle ta fram en särskildstrategi mot försurning. Begäran mottogspositivt och kommissionen har nupåbörjat detta arbete, som sker medbistånd från svensk expertis. En förstaredogörelse från kommissionen lades framvid miljörådsmötet i december 1995.Rådet beslöt att kommissionen senastförsta skall ta fram engenomarbetad strategi för att få nerutsläppen till vad naturen tål.Sverige fick i medlemskapsförhandlingarfyraåriga övergångslösningar för de EG-direktiv som rör bl.a. klassificeringoch märkning av farliga ämnen ochpreparat samt begränsning av saluförandeoch användning av farliga ämnen. Vidmiljörådsmötet lovadekommissionen att påbörja den översyn avEG-lagstiftningen på dessa områden somskall ske enligt anslutningsfördraget.Enligt kommissionen är en utgångspunktför översynen att inget medlemslandskall behöva sänka sina krav. Arbetethar påbörjats i expertgrupper underkommissionen.Efter ett nordiskt initiativ enadesEU:s miljöministrar vid miljörådsmötet ijuni om att det principbeslut somfattats av parter omatt förbjuda avfallstransporter tillländer utanför i sin helhet bör tasin i konventionstexten. EU-linjen blevframgångsrik vid det möte medBaselkonventionens parter som ägde rum iseptember, och EU:s miljöministrar hardärefter enats om att principbeslutetockså skall tas in i rådets förordning(EEG) 259/93 om övervakning och kontrollav avfallstransporter.Efter ett långvarigt arbete fattades ijuni beslut om en gemensam ståndpunktbeträffande en ny förordning omförbättrad tillämpning inom EU avkonventionen om internationell handelmed vilda djur och växter.Sverige har delredovisat deområden som skall ingå i ettsammanhängande nät av skyddsvärdanaturområden i (Natura 2000).Sverige har också understrukit behovetav att stödja naturvården i de öst- ochcentraleuropeiska länderna.Under året har isamarbete med medlemsländerna tagit framförslag till hur gemensamma miljöprojektskulle kunna genomföras av fleramedlemsländer tillsammans, s.k. JointEnvironmental Projects (JEPS). Syftet äratt projekten skall förstärka gemensammaoch mer koordinerade investeringar iinfrastruktur på vatten- ochavfallsområdena.Enligt förslaget bör JEPS gesfinansiellt stöd på samma sätt som trans-europeiska nätverk för infrastruktur påtransport-, energi- ochtelekommunikationsområdena nu ges EU-stöd. deltar aktivt i arbetetmed JEPS utifrån målsättningen attpilotprojket bör komma i gång så snartsom möjligt och att de ges stöd på minstlika förmånliga villkor som andrainfrastrukturprojekt.EU:s femte miljöhandlingsprogram, somantogs och avser perioden framtill , är föremålför översyn. Europeiska gemenskapernaskommission har bl.a. med hjälp avmedlemsstaterna gått igenom lägetbeträffande genomförandet. Arbetet visaratt framsteg gjorts på flera områden,men att detta långtifrån ärtillräckligt. Utvecklingen påtransportområdet framhålls som särskiltoroande. Ett beslut i rådet avses blifattat under år 1996.Det fortsatta arbetet i EUArbetet i EU kommer i storutsträckning att inriktas påregeringskonferensen om ändringar ifördragen, som skall inledas undervåren. har under förberedelsernaför konferensen understrukit attmiljöfrågorna måste tas upp vid endiskussion om fördragsändringar. Blandannat arbetar för attRiokonferensens slutsatser om hållbarutveckling bör avspeglas i fördragensamt att miljöaspekterna på ett bättresätt skall integreras i arbetet inomandra politikområden, som t.ex. jordbrukoch trafik. I den slutliga rapportenfrån den s.k. reflektionsgruppen, somförberett dagordningen förregeringskonferensen, har ocksåmiljöfrågorna fått en framträdande roll.En annan övergripande fråga av mycketstor betydelse är arbetet med attförbereda ett framtida medlemskap för decentral- och östeuropeiska länder som nuhar associationsavtal med EU.Kommissionen har inlett ett arbete medatt se över hur dessa länder skall kunnaanpassa sig till EU:s miljökrav. Det ärfrån svenska utgångspunkter viktigt attverka för att detta arbete prioriteras.Sammanfattning av motionernaI kommittémotion Jo12 (mp) yrkande 5anförs att de medel som , efterförslag i proposition 1994/95:160Sveriges samarbete med Central- ochÖsteuropa, anvisat till stöd föråtgärder för att förbättra miljön interäckt till de nödvändiga insatserna.Såväl på det informellamiljöministermötet som påVisbykonferensen kommer man attdiskutera ytterligare kostnadskrävandeinsatser. Ju längre nödvändiga åtgärderfördröjs, desto högre kommer kostnadernaatt bli. Mot denna bakgrund begärmotionärerna att regeringen återkommertill med förslag om attytterligare medel anvisas för attsäkerställa miljösamarbetet med de fornaöststaterna runt och för attöka kärnsäkerheten i Östeuropa.Yrkande 1 i kommittémotion Jo14 (v)berör i delar frågor som faller inomutrikesutskottets beredningsområde.Motionärerna framhåller bl.a. attregeringens skrivelse i den del som geren redovisning av FN:s miljöprogramendast i allmänna ordalag redovisar attviktiga svenska initiativ tagitsbeträffande militären och miljön,kvinnor och miljön m.m. Enligt derasuppfattning hade det varit värdefulltmed en mera utförlig redovisning av detsvenska agerandet.I samma yrkande påpekas också att denglobala bristen på rent vatten är ett allvarligt hot mot världenslivsmedelsförsörjning; konstbevattningoch sjunkande grundvattennivåer ledertill försaltning och förstörda jordar.Enligt motionärernas uppfattning börregeringen ta fram en strategi för hurSverige skall agera i internationellafora vad avser frågor som rörvattenhantering.I yrkande 1 (berörd del) konstaterasockså att vissa utsläpp i Östeuropaminskar. Detta beror emellertid tillstor del på att verksamheter tvingasstänga på grund av bristande lönsamhet.Både av arbetsmarknadsskäl och miljöskälfinns det nu behov av en gigantisk ochkraftfull satsning på svenskamiljöinvesteringar i . Bara ivårt närområde - , ochPolen - finns det potential förmiljardinvesteringar i ny teknik ochkunskap. Dylika skulle skapa bådearbetstillfällen och bättre miljö i allainblandade stater.Centerns kommittémotion Jo15 innehållerbl.a. yrkanden om redovisningen av detsvenska agerandet på internationell nivåi miljöfrågor (yrkande 3) och omförberedelserna inför det s.k.Visbymötet (yrkande 4).I det första av dessa yrkanden framförmotionärerna kritiska synpunkter påregeringens beskrivning av Sverigesagerande i internationella fora. Det ärsvårt att med enbart regeringens egna,uppskattande, ord se hur andra stateragerat och få en uppfattning om påvilket sätt kan anses ha gjortde för frågan avgörande insatserna.Motionärerna yrkar att det bör gesregeringen till känna att en tydligareredovisning görs framgent av det svenskaagerandet på internationell nivå.Förberedelsearbetet inför den s.k.Visbykonferensen mellanÖstersjöstaternas regeringschefer tasupp i motionens yrkande 4. Motionärernaframför där uppfattningen att regeringenmisslyckats med att få till stånd ettförberedande miljöministermöte. De anseratt konsekvensen därav blir attmiljödelen av blirsvagare och sämre förankrad än vad somursprungligen var planerat, eftersomfortsatta åtgärder på flera sakområdenär beroende av det numera inställdamiljöministermötet. bör motdenna bakgrund ge till känna attregeringen skyndsamt återkommer tillriksdagen med en redovisning av hurVisbymötet genomförts och hur manhanterar den i motionen nämnda bristen iplaneringen.Utrikesutskottets övervägandenMiljöhoten måste mötas gemensamt av detinternationella samfundet. Det är därförangeläget att internationella avtalträffas och följs samt att samarbetetsåväl regionalt som globalt fortlöpandeutvecklas. Utskottet har tidigareframhållit den vikt det härvidlag fästervid ett resultatinriktat svensktengagemang för att motverkamiljöförstörelse och för att förbättramiljön.I föreliggande skrivelse redovisastillståndet i miljön och detmiljöpolitiska arbetet . Avdet avsnitt i skrivelsen som rörinternationella förhållanden framgår attarbetet med de globala miljöfrågorna,t.ex. föroreningen av haven,klimatfrågan, ozonskiktet och denbiologiska mångfalden, har krävt ökadeinsatser , vilket ocksåinneburit att framsteg gjorts.I motion Jo15 (c) yrkande 3 anförs attregeringen i kommande skrivelsertydligare bör redovisa det svenskaagerandet på internationell nivå.Motsvarande krav framförs i motion Jo14(v) yrkande 1 (berörd del).Regeringens skrivelse täcker ett mycketbrett område, och den behandlarmiljöfrågor alltifrån ett lokalt tillett globalt perspektiv. Mot dennabakgrund anser utskottet attdetaljeringsgraden i redovisningen ärväl avvägd. Utskottet konstaterar vidareatt regeringen i olika sammanhang givitredogörelser av det slag motionärernaefterlyser. Således redovisas exempelvisårligen i den s.k. blåboken ( 19XX. Aktstycken utgivna avutrikesdepartementet. Ny serie I:A)insatser igeneralförsamlingsarbetet. Frågorrörande behandlingen av miljö ochhållbar utveckling inom FN-systemetbehandlas även i regeringens skrivelse1995/96:40 FN inför framtiden.Regeringen har också i olikapropositioner och skrivelser tillriksdagen, senast i proposition1995/96:42 om godkännande av FN:skonvention för bekämpning avökenspridning, redovisat svensktagerande på olika specialområden.Miljöfrågorna inför (IGC) behandlas iregeringens skrivelse 1995/96:30. Iföreliggande skrivelse säger regeringenatt den har för avsikt att i en särskildskrivelse, som beräknas bli lämnad tillriksdagen , redovisa sin synpå arbetet med de globala miljöfrågornaoch strävan mot en hållbar utveckling. Iårets propositionsförteckning harregeringen även anmält en skrivelse omSveriges internationellautvecklingssamarbete för hållbarutveckling, vilken, enligt vad utskotteterfarit, bl.a. kommer att beröramiljöfrågor.Mot denna bakgrund anser utskottet attdet är obehövligt att tillmötesgåmotionärernas krav på etttillkännagivande.I motion Jo15 (c) yrkande 4 krävs attregeringen skyndsamt återkommer tillriksdagen med en redovisning av hur dets.k. Visbymötet genomförts och hurregeringen hanterar vad motionärernaanser vara brister i planeringen.Utskottet utgår från att regeringen ikommande redovisningar av miljöarbetetföljer upp vad som i föreliggandeskrivelse sägs om Visbymötet och därvidredogör för de resultat som framkommer.Inom ramen för ,, utarbetas entredje rapport om tillståndet iÖstersjön. Denna rapport, som beräknasvara klar , kommer att varamera omfattande än närmast föregåenderapport . Utskottet har vidföredragning i detta ärende erfarit attett miljöministermöte planeras äga rumtill hösten, vid vilket såväl rapportenom tillståndet i somresultaten från kanbeaktas.Utskottet menar mot denna bakgrund attmotionen inte behöver föranleda någonriksdagens åtgärd.I flera motioner berörs frågor medanknytning till . Sålundaanförs bl.a. i motion Jo14 (v) yrkande 1(berörd del) att miljösituationen iBottenviken och böruppmärksammas.Med anledning härav får utskottetkonstatera att regeringen i skrivelsentalar om hela innanhavet ochatt skrivelsen innehåller konkretauppgifter om förhållandena i . Utskottet utgår från attregeringen i Östersjösammanhang ävenfortsättningsvis beaktar förhållandena iBottenhavet och Bottniska viken.Mot bakgrund av det anförda anserutskottet att motionärernas önskemål idetta avseende redan kan anses varatillgodosedda.I samma yrkande begärs att regeringentar fram en strategi för hur Sverigeskall agera i internationella fora vadavser frågor som rör vattenhantering.I anledning av yrkandet i denna delnoterar utskottet att miljöministern iett frågesvar i den 21 mars1994 redovisat regeringens syn pålämplig strategi för att komma tillrätta med problem rörande den marinamiljön. Miljöministern anförde därvidbl.a.