bet · GK01FöU1 · 1996-11-28 00:00:00 — På teko-området är kapaciteten för konfektionering så knapp attden inte torde räcka för att täcka sjukvårdens och Försvarsmaktens behov.Dimensioneringen för planeringen är det fall som bedöms kunna inträffa förstom i ett förändrat omvärldsläge. Sannolikt kommer sådana förvarningaratt ges, att en resurskomplettering kan genomföras. Med anledning härav anserregeringen att beredskapslagren kan reduceras. Tyngdpunkten iberedskapsarbetet bör - till följd av det ökade internationella beroendet,större känslighet för störningar samt osäkerhet om den säkerhetspolitiska ochekonomiska utvecklingen - fortsättningsvis ligga på analys- ochplaneringsarbetet samt på internationell uppföljning. Den förändrade hotbildenoch osäkerheten medför att Överstyrelsen skall eftersträva attgenomföra beredskapsåtgärder som ger största möjliga handlingsfrihet ochflexibilitet.Regeringens förslag angående målen för funktionen Försörjning medindustrivaror är att verksamheten skall bedrivas så att produktion av varoroch tjänster möjliggörs inför ett angreppshot mediståndsatta styrkor. Verksamheten skall även bedrivas så att de resurser ochden beredskap som skapas också skall kunna utnyttjas vid svåra påfrestningarpå samhället i fred och för internationella fredsfrämjande och humanitärainsatser.Regeringen föreslår i budgetpropositionen beträffande funktionen Försörjningmed industrivaror att bemyndigar regeringen att genomförabeställningar och teckna avtal för 100 miljoner kronor.Beställningsbemyndigandet avser verksamhet inom funktionen för tiden efterbudgetåret 1997.Av budgetpropositionen framgår att planeringen inom funktionen förutsätteren fortsatt utförsäljning av icke strategiska varor i lager under den kommandeperioden. Omstruktureringen av beredskaplagren skall fortsätta. Vid beräkningav anslaget har förutsatts att inkomster till följd av utförsäljning av lagersamt anslagssparande från föregående budgetår skall finansiera den angivnaverksamhetsnivån. Med hänsyn härtill har minskade resurser tilldelatsfunktionen. Regeringen föreslår ett ramanslag på till funktionenFörsörjning med industrivaror för budgetåret 1997.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen nu anfört om mål,beställningsbemyndigande eller ramanslag för funktionen Försörjning medindustrivaror. Således förordrar utskottet att regeringens förslag angåendemålen för funktionen för försvarsbeslutsperioden bifalls av riksdagen.Utskottet föreslår vidare att bemyndigar regeringen att genomförabeställningar och teckna avtal för för tiden samt att anvisar ett ramanslag på tillfunktionen Försörjning med industrivaror för budgetåret 1997.PersonalPlikttjänstgöringUtskottet behandlar här vad regeringen i totalförsvarsproposition har anförtom plikttjänstgöring (s. 126-141). Regeringen lämnar inga förslag tillriksdagen utan redovisar endast bedömningar och åtgärder som den avser attvidta. Utskottet behandlar vidare motionerna Fö10 (mp) yrkandena 1-11, Fö23(kd kommitté) yrkande 32-33, Fö36 (s), Fö38 (fp parti) yrkandena 25-27, Fö42(mp parti) yrkande 35, Fö52 (v parti) yrkandena 11-13, Fö201 (m parti) yrkande14-15, Fö204 (s), Fö301 (fp), Fö302 (kd), Fö310 (c), Fö311 (m), Fö327 (fp),Fö401 (s) i denna del, Fö403 (s) och Fö805 (s).RegeringenTillgång på pliktpersonalRegeringen redovisar att den årliga tillgången på totalförsvarspliktiga mänsom kan fördelas till militärt och civilt försvar uppskattas till ca 38 000.Härvid förutsätts oförändrade kvalitetskrav. De fördelningsbara till s.k. långgrundutbildning har successivt minskat och bedöms sannolikt komma att minskaytterligare. Regeringen avser därför ge berörda myndigheter i uppdrag attnärmare analysera orsakerna till detta och att föreslå åtgärder. Ävenproblemen med de stora avgångarna före inryckningen och undergrundutbildningen behöver har haft regeringens uppdrag att redovisaerfarenheterna av verkets uppgifter enligt lagen (1994:1809) omtotalförsvarsplikt. Verket anmäler att erfarenheterna av den nyalagstiftningen i stort sett varit goda. I sin redovisning föreslår Pliktverketfyra lagändringar. Regeringen säger sig återkomma till dessa i ett annatsammanhang.Pliktverket har också redovisat ett regeringsuppdrag om erfarenheterna avantagningsprövning och inskrivning av kvinnor för totalförsvarsplikt. Lagenstillämpning betecknas som tillfredsställande. Mot bakgrund av önskemålet omfler kvinnor i totalförsvaret bör, enligt , lagen omtotalförsvarsplikt ses över för att minska känslan av tvång. Vidare börbefattningarnas fysiska krav revideras och informationen förbättras.Enligt regeringens mening bör lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor attfullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning inte ändras nu.Erfarenheter från den nya lagstiftningen bör först inhämtas.Militär plikttjänstgöringEnligt regeringen har Försvarsmakten angett ett minimibehov för den årligautbildningsvolymen till ca 28 800 personer, inkl. avgångar ochinkallelsereserv. Om mobiliserings- och personalreserven tas med blir behovetca 31 600. Försvarsmakten anser dock att de ekonomiska ramarna inte medgerdenna utbildningsvolym. Vidare anser Försvarsmakten attgrundutbildningsvolymen i närtid kan minskas med 6 000 de två närmasteåren med hänsyn till den övertalighet som uppstår när krigsorganisationenreduceras.Regeringen anser emellertid för sin del att det för Försvarsmaktens räkningårligen bör fördelas ca 29 000 totalförsvarspliktiga. Regeringen kan dockacceptera en tillfällig reduktion av utbildningsvolymen mot bakgrund avminskningarna i krigsorganisationen. Av hänsyn till de totalförsvarspliktigabör dock neddragningen begränsas något och förskjutas i tiden. Cirka 4 000totalförsvarspliktiga färre bör sålunda kallas in till grundutbildning varderaåren 1998 och 1999.Kortare utbildningstid vid FörsvarsmaktenRegeringen erinrar om att den inför försvarsbeslutets första etapp uttaladeatt utbildningstiderna borde överses i syfte att uppnå en störredifferentiering och anpassning till olika befattningar. Vidare borde övervägasom den avslutande förbandsutbildningen liksom repetitionsutbildningen kundebegränsas eller slopas helt för vissa förband. Vidare framförde regeringenmöjligheten att tillgodose behovet av bevakning genom att utbildatotalförsvarspliktiga till särskilda bevakningsuppgifter, varvidutbildningstiden borde kunna göras relativt kort.Enligt Försvarsmakten bör inte någon differentiering av krigsduglighetengöras genom ingrepp i grundutbildningen utan möjligen ifortsättningsutbildningen. Försvarsmakten anser också att personalbehovet förbevakning bättre kan tillgodoses med pliktpersonal som tidigare fullgjortgrundutbildning och varit krigsplacerade i fältförbanden men som av olika skälinte längre behövs i dessa förband.Regeringen anser att Försvarsmaktens förslag i denna del i princip kangodtas. Regeringen anser vidare att vad Försvarsmakten föreslagit omförsöksvis utbildning för rekrytering till hemvärnet börkunna genomföras. De totalförsvarspliktiga som placerats eller avses placerasi utbildningsreserven bör sålunda tillfrågas om de vill fullgöra tre månadersplikttjänstgöring i Försvarsmakten. Efter grundutbildningen bör en fortsattutbildning ske frivilligt i hemvärnet. Skulle vederbörande bryta sitthemvärnskontrakt bör den totalförsvarspliktige kunna krigsplaceras i någonform av bevakningsförband eller i personalersättningsreserven och vara skyldigatt fullgöra repetitionsutbildning med plikt på sedvanligt sätt.Förslaget i denna del sägs inte kräva någon ändring i lagen (1994:1809) omtotalförsvarsplikt. Det bör få ankomma på regeringen att besluta omerforderliga förordningsändringar.Totalförsvarspliktiga i stödproduktionRegeringen redovisar Försvarsmaktens uppfattning att det i krigsorganisationenalltfort erfordras särskilda förband för stödproduktion, dock i mindreomfattning än med hänsyn till den minskande krigsorganisationen. Detårliga behovet uppskattas till ca 800 totalförsvarspliktiga.Volymen av totalförsvarspliktiga för övrigt stöd till produktionen harenligt Försvarsmakten minskat avsevärt och kommer att minskaytterligare.Regeringen har ingen erinran mot vad Försvarsmakten redovisat i denna del.Det behövs inga åtgärder från regeringens sida. Försvarsmakten bör dockfortlöpande pröva behovet av totalförsvarspliktiga i stödproduktionen.MotionernaMilitär plikttjänstgöringFolkpartiet liberalerna hävdar i sin partimotion Fö38 (fp) att regeringensproposition olyckligt nog innebär att man försöker ta tillbaka tilltiden före . Borta är tanken att behoven skall styrautbildningen och tillbaka är inställningen att försvarets uppgift är attutbilda så många som möjligt av dem som mönstrar. Resultatet sägs bli en förstor krigsorganisation med för låg kvalitet. Statsfinasiellt är det ocksåorimligt att utbilda fler än som behövs för den årliga omsättningen avkrigsorganisationen. liberalerna motsätter sig därför bestämt går ifrån en tidigare enig riksdags beslut om att krigsorganisationensbehov skall vara styrande för värnpliktsuttaget (yrkande 25).Folkpartiet liberalerna har länge hävdat att totalförsvarsplikten skallgöras könsneutral. Den hittillsvarande värnplikten har i praktiken varit enmanlig värnplikt. Motionärerna anser att det med dagens totalförsvarspliktfinns alla möjligheter att övergå till en könsneutral tillämpning iurvalsprocessen (yrkande 26). Antalet värnpliktiga påverkas inte eftersom detär krigsorganisationens storlek som skall styra rekryteringsbehovet.Med i stort likalydande formuleringar hemställs i motion Fö301 (fp) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om kvinnorsroll i försvaret.I motion Fö310 (c) konstateras att rekryteringen av kvinnor tillofficersyrket har minskat som avgångarna ökat dramatiskt.Motionärerna anser det är nödvändigt med en ökad andel kvinnor iFörsvarsmakten. En statlig utredning bör därför tillsättas med uppgift attföreslå åtgärder för att öka andelen kvinnor vid Försvarsmakten.I motion Fö10 (mp) förordar en frivillig värntjänst i ställetför den totalförsvarsplikt som vi har (yrkande 1 i denna del).Värntjänsten skall bygga på frivillighet kombinerat med motivation ochmeriter. Värntjänsten skall vara anpassad till den vidgade hotbilden somriksdagen har beslutat om och ge en relevant utbildning för att möta dessahot. Värntjänsten skall självklart vara öppen för både kvinnor och män.I motion Fö302 (kd) anförs att de värnpliktiga - när det gäller livräddandeinsatser - endast utbildas i att kunna stoppa blödning och attupprätthålla andning. Motionärerna föreslår att alla värnpliktiga skall fåutbildning i hjärt- och lungräddning under sin grundutbildning.UtskottetPliktlagstiftningen och militär plikttjänstgöringRegeringen anmäler att den avser återkomma till med förslag tilländringar i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, närmast föranledda av enutvärdering av lagens tillämpning som gjort.Regeringen anmäler vidare att den inte nu ser anledning att ändra lagen(1994:1810) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilpliktmen att ytterligare erfarenheter från lagens tillämpning först bör inväntas.Utskottet delar inte den av liberalerna i partimotion Fö38 (fp)framförda åsikten att regeringen har gått ifrån principen att det ärkrigsorganisationens behov som skall styra pliktuttaget, såsom denna principlagts fast i lagen om totalförsvarsplikt. Utskottet utgår således från attmyndigheternas underlag till regeringen om behoven grundas på pliktlagensbestämmelser. Motion Fö38 (fp parti) yrkande 25 bör därför inte bifallas.Tre motioner berör pliktlagstiftningens tillämpning för kvinnor i försvaret.Sålunda föreslås i nämnda partimotion och i motion Fö301 (fp) attuttagningen med plikt bör vara könsneutral. Motion Fö310 (c) föreslår enstatlig utredning för att kunna öka andelen kvinnor i försvaret.Utskottet har tidigare behandlat (1994/95:FöU1) ett motionsyrkande somförordat könsneutral tillämpning av totalförsvarsplikten i syfte att förstärkakvinnors roll i totalförsvaret. Utskottet konstaterade då att lagen(1994:1809) om totalförsvarsplikt och lagen (1994:1810) om möjlighet förkvinnor att fullgöra värnplikt och civilplikt med längre grundutbildningkommer att ge de kvinnor som så önskar samma möjligheter som män att delta ilandets försvar. Efter ett antagningsbeslut blir kvinnor jämställda med männeni plikthänseende. Lagen poängterar och stärker således kvinnans roll itotalförsvaret i jämförelse med förhållandena innan lagens tillkomst.Utskottet delar regeringens bedömning att ytterligare erfarenheter frånlagarnas tillämpning bör inväntas innan de ändras beträffande kvinnors roll iförsvaret. bör därför inte bifalla motionerna Fö38 (fp parti)yrkande 26, Fö301 (fp) och Fö310 (c).En av grundförutsättningarna för beslut (prop. 1994/95:6, bet.FöU1, rskr. 78 och 79) om lagen om totalförsvarsplikt var att totalförsvaretspersonalförsörjning bäst tillgodoses genom ett system med plikttjänstgöring.Den svenska totalförsvarsplikten har också en avsevärd betydelse förförsvarets förankring i samhället. Utskottet gör nu ingen annan bedömningvarför motion Fö10 (mp) som föreslår en frivillig värntjänst (yrkande 1 idenna del) bör avslås.Utskottet har erfarit att totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt påflera utbildningsplatser erbjuds utbildning i hjärt- och lungräddning.Utskottet anser dock att det bör ankomma på regeringen och myndigheterna attbestämma utbildningens innehåll. Motion Fö302 (kd), som föreslår obligatoriskutbildning för alla värnpliktiga, bör därför inte bifallas.Utskottet har ingen erinran mot regeringens bedömning att ca 29 000totalförsvarspliktiga bör fördelas till det militära försvaret medundantag , då en tillfällig reducering med 4 000 per årfår göras. I sammanhanget vill utskottet erinra om vad det anfört i detföregående om en planering för att inom ramen för en anpassningsfilosofiförändra det militära försvarets volym och innehåll. Denna planering måstesjälvfallet i hög grad behandla frågor som rör personalförsörjning ochutbildning. Utskottet utgår från att detta beaktas i de återkommanderedovisningar som utskottet förutsatt att regeringen gör för riksdagen.Utskottet har heller inget att erinra mot den av regeringen aviseradeåtgärden att försöksvis införa utbildning med värnplikt under ca tre månadersyftande till fortsatt utbildning och tjänstgöring i hemvärnet. Regeringen börbesluta om erforderliga föfattningsändringar.RegeringenPlikttjänstgöring inom det civila försvaretRegeringen erinrar om att det har varit möjligt attskriva in totalförsvarspliktiga för lång grundutbildning med civilplikt. Dettahar gett en möjlighet till föryngring av de civila krigsorganisationerna.Överstyrelsen för civil beredskap () bör följa utbildningen noga och beaktabehovet av förändringar i dess utformning och längd.Mot bakgrund av det vidgade säkerhetsbegreppet ansåg regeringen vidförsvarsbeslutets första etapp att det fanns anledning att i större omfattningän tidigare utbilda pliktpersonal för att stärka samhällets förmåga atthantera svåra påfrestningar i fred och vid höjd beredskap. Regeringen ansågatt utbildning borde ske till s.k. civila beredskapsstyrkor.ÖCB har utgått från en uppbyggnadsperiod och en successivt utökadutbildningsvolym till 8 000 . förutses att 750 utbildas. ÖCBhade härvid att utgå från en preliminär fördelning av medel innebärandeöverföring från den militära ramen med för vardera åren1997 och 1998 och med vardera för de återstående åren iförsvarsbeslutsperioden.Regeringen godtar ÖCB:s bedömning att 1 340 - 1 900 totalförsvarspliktigaårligen bör utbildas för befattningar enligt det nuvarande systemet inom detcivila försvaret.Regeringen hänvisar till att ÖCB anmält att en samlad uppgift om kommunernastotala behov av pliktpersonal inte kommer att kunna sammanställas förrän den 1juli 1997. Kommunerna sägs då ha gjort en fördelning mellan att användaanställda, frivilliga och pliktpersonal. Regeringen anmäler att detur det kompletterande underlag som ÖCB och () lämnatframgår att ytterligare behov av totalförsvarspliktiga, utöver vad som nyssangetts, finns inom olika områden, såväl kommunalt som regionalt. Mot denbakgrunden anser regeringen det angeläget att utbildningen till civilaberedskapsstyrkor påbörjas . Underutbildningstiden kan dessa styrkor, såsom ett moment i utbildningen, användassom en resurs vid olika typer av fredstida påfrestningar på samhället.Regeringen anger att utbildningen skall inriktas mot en krigsplacering i detcivila försvaret, främst inom information, social verksamhet, skolverksamhet,teknik samt befolkningsskydd och räddningstjänst. Den totalförsvarspliktigesuppgifter kan t.ex. avse omsorg, mottagande och omhändertagande av flyktingar,stabs- och sambandsuppgifter hos kommunledningen, transport, röjning samtuppgifter i samband med användning av skyddade utrymmen. Regeringen anserockså att möjligheterna att utbilda även för uppgifter inom miljöskydd underhöjd beredskap bör utredas. Enligt regeringen bör det få ankomma på regeringenatt i förordningen (1995:238) om totalförsvarsplikt ange i vilka verksamhetersom denna civilpliktstjänstgöring får fullgöras.Regeringen anser att planeringen för att utöka grundutbildningen avtotalförsvarspliktiga för det civila försvaret bör ske i två steg.Inriktningen bör vara att successivt utöka utbildningen till ca 10 000per år. Inledningsvis bör planeringen utgå från att vidförsvarsbeslutsperiodens slut ca 5 000 totalförsvarspliktiga skallkunna utbildas. I anslutning till den säkerhetspolitiska kontrollstationen år1998 bör en förnyad bedömning göras av fördelningen av totalförsvarspliktigaför utbildning inom det civila försvaret respektive det militära försvaret.Enligt ÖCB behöver myndigheternas förslag om att upprätta regionalaberedskapsstyrkor övervägas ytterligare i fråga om den närmarerollfördelningen mellan länsstyrelserna och kommunerna. Regeringen avser attge ÖCB i uppdrag att närmare utveckla förslaget och att därvid behandla dennafråga.Enligt regeringen bör SRV inledningsvis svara för utbildningen av de civilaberedskapsstyrkorna på de fyra räddningsskolorna i Revinge, , Rosersbergoch . För att täcka behovet av ytterligare utbildningsplatser bör lokalerm.m. som frigörs vid en nedläggning av ingenjörkår (1) i Södertäljetas i anspråk. Genom samlokalisering med det internationella kommandotsverksamhet där uppnås samordningsvinster. För att i ett senare skede kunnaskapa ytterligare utbildningsresurser avser regeringen, i samråd med SRV ochFörsvarsmakten, utreda möjligheterna att använda andra utbildningsanläggningarinom totalförsvaret.Tidigare, under avsnittet Skydd av samhällsviktig verksamhet, har redovisatsregeringens ställningstagande till frågan om utökning av utbildningen avberedskapspoliser. Syftet härmed är att skapa ett komplement för bevakning avolika skyddsobjekt. Enligt regeringen bör beredskapspolisorganisationen påsikt omfatta 15 000 totalförsvarspliktiga. Huvuddelen av utökningen bör kunnaske under försvarsbeslutsperioden 1997-2001.MotionernaCivila beredskapsstyrkorI Moderata samlingspartiets partimotion Fö201 (m) refereras vad utskottethösten (bet. 1995/96:FöU1) anförde om hur personalbehoven ikrigsorganisationen kan tillgodoses. Motionärerna anser att regeringennegligerat beslut i frågan när den föreslår att 10 000civilpliktiga skall utbildas. Regeringens förslag om uppsättande av civilaberedskapsstyrkor genom grundutbildning av totalförsvarspliktiga bör såledesavslås av (yrkande 14). För att inte öppna för möjligheten attregeringen inom ramen för lagen om totalförsvarsplikt själv definierar behovetav civilpliktiga, bör regeringen återkomma till med förslag.Folkpartiet liberalerna är i sin partimotion Fö38 (fp) mycket kritiska motatt regeringen även för det civila försvaret frångår principen att behovenskall vara styrande för utbildningen. Motionärerna anser att propositionensinriktning mot 10 000 pliktuttagna inte utgår från någon verklig analysav behovet. Det finns därför risk att man utbildar för många och sannoliktockså att utbildningarna blir onödigt långa. Regeringens planeringsinriktningi denna del avvisas sålunda (yrkande 27).I motion Fö10 (mp) förordar att av regeringen föreslagna civilastyrkor utbildas inom det vidgade säkerhetsbegreppet med betoning påförebyggande arbete för minskad sårbarhet. De måste också få en grundläggandemiljöutbildning (yrkande 2). Denna utbildning bör inriktas mot miljöskydd(yrkande 3). För att undvika en ?vi och dem-känsla? mellan värnpliktiga ochcivilpliktiga bör den militära utbildningen i så hög grad som möjligtsamlokaliseras och samutbildas med de civila beredskapsstyrkorna (yrkande 4).Motionärerna i motion Fö401 (s) hävdar (i denna del) att det finns godaförutsättningar för att upprätta ett maritimt centrum i . Medanknytning till ett sådant centrum skulle i totalförsvarspropositionenföreslagen civilpliktsutbildning kunna förläggas till räddningsskolan i ges maritim profil.UtskottetCivila beredskapsstyrkorI anslutning till försvarsbeslutets första etapp framhöll utskottet (bet.1995/96:FöU1) att det är nödvändigt med en helhetssyn på ianspråktagande avtotalförsvarspliktiga, på de volymmässiga behoven och på den utbildning somkrävs för uppgifterna. Vid samma tillfälle anförde också utskottet att detbeträffande civila beredskapsenheter gällde att precisera för vilka uppgifteroch för vilka funktioner som dessa enheter skall utnyttjas och där behoveninte kan tillgodoses med frivilliga eller med tjänsteplikt. Vidare skulleanges vilken utbildning som erfordras.Utskottet anser, liksom regeringen, att möjligheten att skriva intotalförsvarspliktiga för lång grundutbildning med civilplikt ger möjlighettill föryngring av den civila krigsorganisationen. Enligt utskottets meningbör formerna för denna nya utbildning vidareutvecklas underförsvarsbeslutsperioden.Regeringen redovisar , med stöd av utredningsresultat från ÖCB och SRV,sin bedömning att det finns behov att utbilda pliktpersonal för det civilaförsvaret utöver det till 1 340-1 900 uppgående årliga behovet tillbefattningar i enlighet med nuvarande system. Regeringens bedömning är attutökningen av denna nya grundutbildning bör ske i två steg; inledningsvis mottotalt 5 000 vid försvarbeslutsperiodens slut och därefter mot 10 000per år långsiktigt.Utskottet anser att det nu föreligger ett underlag för att påbörja en utökadutbildning inom det civila försvaret. Genom den successiva föryngringen avorganisationen blir det möjligt att ta viktiga steg mot den kvalitetshöjningsom i samband med försvarsbeslutets första etapp framhöll behov av.Utbildningen bör inriktas mot krigsplacering i det civila försvaret förkommuners och länsstyrelsers behov, bl.a. inom de verksamhetsområden somregeringen anger i propositionen.Utskottet har erfarit att den utökade utbildning som regeringen avserbesluta om - - uppgår till ca 400 civilpliktiga ochtill ca 800 året därpå, vilket är ungefär halva den volym som har utgjortinriktningen för ÖCB:s och SRV:s utredningsarbete. Utskottet anser det varaklokt att inleda utbildningen i denna relativt begränsade omfattning, isynnerhet som kommunernas behov föreligger först . Det är viktigtatt understryka att det är kommunerna som avgör behovet. Inte heller är behovoch utformning av regionala beredskapsstyrkor helt utklarat.