bet · GK01TU1 · 1996-12-03 00:00:00 — För attåstadkomma detta krävs en höjning avskatten på fossila fordonsbränslen. Varesig trafiksäkerhetsskäl eller andramotiv motiverar att våra vägar måste haen enhetlig standard i flera ,vilket det s.k. stråktänkandetförutsätter. Anslaget för byggande avvägar bör för nästa budgetår minskas med1 jämfört medregeringens förslag. Anslaget Drift ochunderhåll av vägar finansieraråtskilliga investeringar. En minskadtrafikvolym leder till att slitaget påvägarna minskar. Av dessa skäl kanunderhållsanslaget minskas med 500miljoner kronor. anslag föradministration kan minskas med 10 %eller . Behovet avadministration minskar då vägbyggandetupphör och underhållet minskar.Enligt krävs det enuthållig och stark modernisering ochutbyggnad av järnvägsnätet, medinvesteringar väl i nivå med årsanslag. Ytterligare 906 miljoner kronorbör anvisas för investeringar ispårsystem och annan kollektivtrafik ilänen. Medlen bör fördelas dåregeringens överväganden med anledningav Kommunikationskommitténs ochSkatteväxlingskommitténs förslagföreligger. Exempelvis bör medel utgåtill försöksbanan med automatiskaspårsystem i Uppsala.Statens järnvägar, kollektivtrafik ochsamhällsköpta tjänster m.m.Samhället satsar stora resurser för attbygga nya angelägna järnvägssträckningaroch för att underhålla gamla. Samtidigtbrottas SJ med stora ekonomiska problemvilket kan leda till att SJ inte har rådatt trafikera de banor som färdigställs.En sådan utveckling skulle innebära ettgigantiskt samhällsekonomiskt slöseriunder då måste spara inomen rad viktiga samhällsområden. Viktigaorsaker till järnvägens problem är attlastbilstrafikens ställning har stärkts,bl.a. till följd av att tyngre fordon nutillåts på våra vägar, och att bussarnaalltmer har tillåtits att konkurrera medjärnvägen.Vänsterpartiet anser att det av ovananförda skäl är nödvändigt att stärkajärnvägens konkurrenskraft.Banavgifterna bör helt tas bort på sikt.Som ett första steg bör de reduceras med345 nästa budgetår.Vidare bör anvisa100 till prisstöd förSJ:s persontrafik.Ersättning för fritidsbåtsändamålVänsterpartiet anser att det inte finnsnågon anledning att med skattemedelbidra till användningen av fritidsbåtar.En stor miljösatsning behövs snarastinom denna verksamhet. Från och bör ägarna tillfritidsbåtar själva betala de kostnaderderas hobby för med sig. AnslagetErsättning för fritidsbåtsändamål bördärför reduceras med drygt 22 miljonerkronor jämfört med regeringens förslag.Driftbidrag till kommunala flygplatser iskogslänenMöjligheterna till flygtrafik haravgörande betydelse förutvecklingsmöjligheterna i flera orter iskogslänen. Anslaget bör därför nästabudgetår höjas med 15 miljoner kronor.Därmed kommer anslaget upp till dennivå, , som dettidigare har haft.Anslag för budgetåren 1998 och 1999I motion T220 (mp) yrkande 2 begärs attriksdagen godtar en beräknad fördelningpå anslag inom utgiftsområde 22 för åren1998 och 1999. Utskottet - som delvisbehandlar detta yrkande i avsnitten 9,11 och 15 - finner ingen anledning attnu gå in på en detaljerad bedömning avenskilda anslag . Motionenavstyrks därför i denna del.SammanfattningAv det anförda följer att Vänsterpartietanser att för nästa budgetårbör anvisa anslag i enlighet med deförslag som framförs i motion T225 (v).Härmed tillgodoses även motionerna T707(v) och A428 (kd) yrkande 9, vilka begärökade driftbidrag till kommunalaflygplatser i skogslänen.Vänsterpartiets förslag, som innebär ensammanlagd medelsanvisning somunderstiger den av regeringen föreslagnamed , redovisas i bilaga1.I enlighet med det anförda anser jag attutskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande anslag inomutgiftsområde 22 Kommunikationeratt med bifall tillmotionerna 1996/97:T225 yrkande 15,1996/97:T707 och 1996/97:A428 yrkande9, med anledning av proposition1996/97:1 utgiftsområde 22 yrkandena38 i denna del och 44 samt medavslag på motionerna 1996/97:T213yrkande 26, 1996/97: T214 yrkande 23,1996/97:T220 yrkandena 1 och 2 idenna del, 1996/97: T222 yrkandena1-11 och 1996/97:T533 anvisar anslagför underutgiftsområdet enligt reservation 1 ibilaga 1,2. Anslag inom utgiftsområde 22Kommunikationer (mom. 1)() anför:Riksdagen beslutade den 22 november 1996att för fastställa ramenför utgiftsområde 22 Kommunikationertill i enlighetmed regeringens förslag. I motion Fi213(mp) yrkar de gröna attramen skulle fastställas till ett beloppsom var mindre.Miljöpartiet finner ingen anledning attfrångå sitt förslag till ram. I motionT220 (mp) redovisas hur Miljöpartietanser att ramen bör fördelas mellanolika anslag inom utgiftsområdet. I detföljande redovisas på vilka punkterMiljöpartiets förslag tillmedelsanvisningar för budgetåret 1997skiljer sig från regeringens.InfrastrukturMiljöpartiet anser att vägbyggengenerellt sett inte kan öka mer iytmässig omfattning. Viss ombyggnnad avoch investering i våra vägar behövs föratt undvika olycksrisker. Säkerhet ochmiljö kan inte anföras som godtagbaraskäl för att tillämpa det s.k.stråktänkandet som varit en av decentrala tankegångarna i 1980-taletstrafikpolitik. Det vägkapital som finnsskall hållas i gott skick, vilket inteär fallet . Underhållet är kraftigteftersatt i vissa regioner. Stor tonviktskall läggas på den estetiskaupplevelsen av en väg. Det är nödvändigtatt noga tänka igenom vilkakonsekvenserna blir av dagenstrafiksystem och vad priset för attåterställa skador blir beräknat såväl ikronor som i livskvalitet.Av dessa skäl föreslår attanslaget Byggande av vägar reduceras med3,nästa budgetårjämfört med regeringens förslag, medananslaget Drift och underhåll av statligavägar endast bör reduceras med 10miljoner kronor.Anslaget Byggande avlänstrafikanläggningar ger storamöjligheter att förverkliga dentrafikpolitik som tror på.Inom ramen för detta anslag kan lokaltförankrade investeringar inomkollektivtrafiken och inve- steringarför ökad säkerhet för gång- ochcykeltrafikanter finansieras. Anslagetger möjlighet att genomföra miljöriktigainvesteringar i kollektivtrafik som ävenkan ha stor regionalpolitisk betydelse.Länsjärnvägarna är i ganska dåligt skickrunt om i landet och bör därförupprustas. Detsamma gäller vissaeftersatta länsvägar, men då inte främstav miljöskäl utan av säkerhetsskäl. Fråndetta anslag torde det även vara möjligtatt finansiera ytterligare investeringari regional spårtrafik med modernavagnar, liknande dem som gjorts i södraSverige. är situationen förcyklister besvärlig. Investeringar somunderlättar för cyklister måste därförprioriteras. föreslår attriksdagen till LTA-anslaget anvisar 600miljoner kronor mer än vad som föreslåsi budgetpropositionen.Vägverkets administrationskostnader börkunna reduceras med 130 miljoner kronornästa budgetår eftersom verket börbegränsa sin verksamhet markant. Vi ärmycket glada att regeringen nu föreslåratt anslaget Bidrag till drift ochbyggande av enskilda vägar nästanåterställs till den tidigare nivån efterden starka kritik som framförts motförra årets beslut om en halvering avanslaget. anser dock attriksdagen bör anvisa 10 miljoner kronormer än vad regeringen föreslagit.Det är svårt att få enkonkurrenskraftig godstrafik på spår,men det är möjligt. En grundläggandeförutsättning är dock ett väl utbyggtstomnät över hela som tillåteren kraftig ökning av trafiken. Tilltågtrafikens fördel talar miljön, motden talar framför allt tidsaspekten.Ökad kapacitet i form av parallellaspår, ökad bärighet och ökadtillgänglighet bör vara mål förinvesteringarna inom område.Botniabanan bör börja byggasut i sin helhet. Vidare bör Atlantbananbyggas . Av Banverketsstomnätsplan framgår att vissa områden,t.ex. , verkar ha glömts bort.Miljöpartiet återkommer med merdetaljerade förslag då regeringenframlagt sin proposition ominfrastrukturplaneringen med anledningav Kommunikationskommitténsdelbetänkande. Vi vill dock redan nubetona att järnvägstransporterna måsteöka på bekostnad av vägtrafiken.Miljöpartiet föreslår att anslagenNyinvesteringar i stomjärnvägar ochDrift och vidmakthållande av statligajärnvägar höjs med 1 266 respektive 100miljoner kronor i förhållande tillregeringens förslag.Post- och telekommunikationEnligt bör anslaget Post-och reduceras med 10miljoner kronor jämfört med det anslagsom regeringen föreslår. Ytterligarerationaliseringar kan göras, så attskillnaden mellan intäkter och utgifterminskas. Anslaget Upphandling avsärskilda samhällsåtaganden bör dockhöjas med eftersomfunktionshindrades tillgång tilleffektiva telekommunikationer ochpostservice måste vara mycket hög.Statens järnvägar, kollektivtrafik ochsamhällsköpta tjänster m.m.Eftersom SJ, enligt tidigareriksdagsbeslut, endast behöver drivalönsam trafik är staten tvungen attfullt ut ta ansvar för olönsam trafiksom är angelägen och nödvändig attombesörja. Anslaget Köp av interregionalpersontrafik på järnväg bör därför varahögt. föreslår en ökning ijämförelse med regeringens förslag med147 , vilket räcker tillnattågstrafik mellan Mittsverige ochvästkusten. I och med dettaställningstagande tillgodoses ävenmotion T533 (mp) i vilken begärs attanslaget höjs med föratt möjliggöra nattågstrafik längsNorrlands-kusten via . Vi anservidare att anslaget Viss internationellverksamhet kan reduceras med 3 miljonerkronor. Staten bör inte belastas i såstor utsträckning med kostnader förvärdskapet för IndustriesForum´s årsmöte som regeringensförslag innebär.Vänsterpartiet föreslår i sin motionatt banavgifterna för järnvägstrafikreduceras med 345 miljoner kronor.Mycket talar för att stärka järnvägenskonkurrenskraft genom att ta bort ellerreducera banavgifterna. Miljöpartietförordar skatteväxling, dvs. att vissaskatter och avgifter höjs och andrasänks för att förbättra miljön ochsysselsättningen samt för att höjalivskvaliteten. Förslaget att sänkaeller ta bort banavgifterna bör sättasin i detta sammanhang. Av detta skäl ochmed hänsyn till det statsfinansiellaläget kan inte nu stödjaVänsterpartiets förslag.Kommunikationsforskning och meteorologiMiljöpartiet föreslår en något mindrebesparing på forskningsområdet än vadregeringen gör. Projektet med forskningom el- och hybridfordon bör fortsätta.Vi föreslår därför att tillanslaget Bidrag till forskning om el-och hybridfordon för nästa budgetåranvisar mer än vadsom föreslås i budgetpropositionen.Anslag för budgetåren 1998 och 1999I motion T220 (mp) yrkande 2 redovisashur anser att anslagen inomutgiftsområde 22 Kommunikationer börberäknas budgetåren 1998 och 1999.Anslagen Byggande av vägar, Byggande avlänstrafikanläggningar, Nyinvesteringari stomjärnvägar och Köp av interregionalpersontrafik på järnväg behandlas senarei detta betänkande. När det gällerövriga anslag bör geregeringen till känna att de i motionenredovisade beräkningarna skall varautgångspunkten för kommandebudgetarbete.SammanfattningAv det anförda följer att Miljöpartietanser att för nästa budgetårbör anvisa anslag i enlighet med deförslag som framförs i motion T220 (mp).Härmed blir även motion T533 (mp)tillgodosedd. förslag, sominnebär en sammanlagd medelsanvisningsom understiger den av regeringenföreslagna med ,redovisas i bilaga 1. Vidare tillstyrksmotion T220 (mp) i den del som avservissa anslag för budgetåren 1998 och1999.I enlighet med det anförda anser jag attutskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande anslag inomutgiftsområde 22 Kommunikationeratt med bifall till motion1996/97:T220 yrkandena 1 och 2 idenna del, med anledning avproposition 1996/97:1 utgiftsområde22 yrkandena 38 i denna del och 44och motion 1996/97:T533 samt medavslag på motionerna 1996/97:T213yrkande 26, 1996/97:T214 yrkande 23,1996/97:T222 yrkandena 1-11,1996/97:T225 yrkande 15, 1996/97:T707och 1996/97:A428 yrkande 9 anvisaranslag för underutgiftsområdet enligt reservation 2 ibilaga 1,3. Planeringsramar för Byggande av vägaroch av länstrafik-anläggningar (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 42 börjar med Utskottetfinner och slutar med del avstyrks bort ha följande lydelse:Utskottet finner de i motion T220 (mp)föreslagna planeringsramarna väl avvägdaoch tillstyrker därför att riksdagengodkänner dem. Det innebär dels attplaneringsramen för Byggande av vägarbör vara för år1998 och för år1999, dels att planeringsramen förByggande av länstrafikanläggningar börvara för år 1998och för år 1999.dels att utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse:2. beträffande planeringsramarför Byggande av vägar och avlänstrafikanläggningaratt med bifall till motion1996/97:T220 yrkande 2 i denna deloch med anledning av regeringensförslagdels godkänner att planeringsramenför Byggande av vägar är1 för och för ,dels godkänner att planeringsramenför Byggande av läns-trafikanläggningar är 1 933 000 000kr för och2 för ,4. Låneram för vissa investeringar (mom.4)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 44 börjar med Utskottet är och slutar med yrkandena 4-6 avstyrks bort ha följande lydelse:Regeringen föreslår en total låneram iRiksgäldskontoret på 800 miljonerkronor. Av propositionen framgår atthälften av detta belopp avserinvesteringar i omsättningstillgångaroch anläggningstillgångar samtanskaffnings-priset för långtidsförhyrdaanläggningstillgångar. Den delen avramen föranleder ingen erinran frånutskottets sida. Den andra hälften avden totala ramen, dvs. 400 miljoner,avser investeringar i broar som ersätterfärjor. Av sistnämnda belopp synes ca90 avse redan upptagnalån. Enligt utskottets mening börlåneramar inte beviljas för eventuellaprojekt som ännu inte beslutats. Den avregeringen föreslagna låneramen, i dendel den avser investeringar i broar somersätter färjor, bör begränsas tillredan upptagna lån. Den totala låneramenbör sålunda inte omfatta 800 miljonerkronor utan endast 490 miljoner kronor.Utskottet anser också, i likhet medmotionärerna, att regeringen bör se tillatt får en tydlig redovisningav hur redan beviljade lån använts ochav de kostnader som lånen medfört. Pågrundval av en sådan redovisning bördärefter kunna fastställa enlåneram, som begränsas tilllånekostnader på redan upptagna lån.Vad utskottet nu anfört - som innebäratt syftet med yrkande 4 i motion T220(mp) torde få anses tillgodosett och attyrkandena 5 och 6 tillstyrks - börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 4bort ha följande lydelse:4. beträffande låneram för vissainvesteringaratt med anledning avregeringens förslag och motion1996/97:T220 yrkande 4 samt medbifall till motion 1996/97:T220yrkandena 5 och 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,5. genomförande(mom. 8)(), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 49 börjar med Utskottet har och på s. 50 slutar med aktuell del bort ha följande lydelse:Utskottet anser att dentrafiköverenskommelse som träffats förStockholmsområdet har miljöpolitisktfelaktiga förutsättningar. Som utskottetkunnat konstatera befinner sig ocksåDennisöverenskommelsen i en allvarligekonomisk kris. Förutsedda intäkter frånbiltullarna förmår inte täckakostnaderna. Genom att vägutbyggnadernalånefinansieras uppstår därmed enväxande skuldbörda som staten genomborgensåtaganden bär ansvaret för.Enligt utskottets mening visar vidareregeringen stor nonchalans mot riksdagengenom att inte följa den begäran somutskottet framförde i sitt avriksdagen godkända betänkande attregeringen för borderedovisa hur överenskommelsensekonomiska förutsättningar kan tryggas(bet. 1994/95:TU22, rskr. Trotsatt har gått sedanriksdagsbeslutet har den efterlystaredovisningen ännu inte lämnats tillriksdagen.Utskottet anser därför att grundernaför måsteomprövas. Ett moratorium bör införas förDennisöverenskommelsen i avvaktan på atten helhetslösning tas fram för att skapaen ny och miljövänligare trafikpolitik iStockholmsregionen. Regeringen börsåledes ta initiativ till enomförhandling av uppgörelsen i syfte atttillsammans med regionens olika aktörerfå fram en trafikuppgörelse som skaparförutsättningar för god ekonomi och godmiljö. En sådan omförhandling måstebl.a. leda till ökade satsningar påkollektivtrafik och till att Österledenoch Västerleden inte byggs. Till dessatt nya kommunikationsplaner utarbetatbör dock medel anvisas förkollektivtrafiksatsningar som inteförutsätter vägutbyggnader. Innanresultatet av omförhandlingen föreliggerbör inte godkänna några nyalånegarantier.Vad utskottet nu anfört, vilket innebäratt motionerna T208 (c), T220 (mp), T221(c), Jo737 (mp) och A434 (v) tillstyrksi denna del, bör av gesregeringen till känna. Utskottetsställningstagande innebär vidare attsyftet med motion T212 (fp) tillgodoses.Regeringens förslag om utvidgadelånegarantier bör avslås av riksdagen.dels att utskottets hemställan under 8bort ha följande lydelse:8. beträffandeDennisöverenskommelsens genomförandeatt med bifall tillmotionerna 1996/97:T208 yrkandena7-10, 1996/97:T220 yrkandena 11 och12, 1996/97:T221 yrkandena 1 och 4,1996/97:A434 yrkande 13 i denna deloch 1996/97:Jo737 yrkande 7 i dennadel samt med anledning av motion1996/97:T212dels avslår regeringens förslag omutvidgad garantiram,dels som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,6. Vägtullar (mom. 10)(), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 51 börjar med Enligt den ochslutar med behandlade delar bort haföljande lydelse:Utskottet anser att det planeradesystemet för vägtullar är orimligt. Detger ingen valfrihet utan har en fiskalinriktning där alla som passerar tullenmåste betala. biltullssystemklarar heller inte miljömålen. Riksdagenbör därför besluta att inte införa deplanerade biltullarna i . Istället bör en ny avgiftsmodellutvecklas som styr onödiggenomfartstrafik bort från innerstadenoch som premierar kollektivtrafiken ochmiljövänligare bränslen. Biltullarna bördärför betraktas som ett miljöpolitisktstyrmedel.Vad utskottet nu anfört, vilket innebäratt motionerna T221 (c) och A434 (v) idenna del tillstyrks, bör av riksdagenges regeringen till känna. Utskottetsställningstagande innebär vidare attmotion A429 (fp) i denna del avstyrks.dels att utskottets hemställan under 10bort ha följande lydelse:10. beträffande vägtullaratt med bifall tillmotionerna 1996/97:T221 yrkande 2 och1996/97:A434 yrkande 13 i denna delsamt med avslag på motion1996/97:A429 yrkande 7 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,7. Vägtullar (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 51 börjar med Enligt den ochslutar med behandlade delar bort haföljande lydelse:Utskottet konstaterar att bilavgifternai genom sinstorlek och långsiktighet innebär ettunikt finansieringsåtagande, som tillhelt övervägande del läggs på invånareoch företag i . Detmedför att regionens invånare iframtiden kommer att finansiera enstigande andel av väginvesteringarna.Samtidigt gäller enligtDennisöverenskommelsen attStockholmsregionens andel av ordinarieanslag till väg- ochkollektivtrafikinvesteringar inte skallminska.Enligt utskottets mening måste därförstaten, som framhålls i motion A429(fp), stå för sina åtaganden och inteutnyttja den exceptionellafinansieringsbördan på länsinvånare till att minska länets andel avde ordinarie anslagen tilltrafikinvesteringar. Staten bör därförkonstruktivt delta i 1996 årskontrollstation förDennisöverenskommelsen så att angelägnafrågor, som exempelvis förbättringar avtrafik- och miljösituationen vid Gamlastan och , kan lösas.Utskottet förordar mot denna bakgrundatt den aviserade propositionen omvägtullar skjuts till dessatt kontrollstationen är genomförd.Vidare bör vid den slutgiltigautformningen av biltullssystemet enutgångspunkt vara att alla invånare fårmöjlighet att nå riksvägnätet utan attbetala vägtull.Vad utskottet nu anfört, vilket innebäratt motion A429 (fp) tillstyrks i nubehandlad del, bör av gesregeringen till känna. Utskottetsställningstagande innebär vidare attmotionerna T221 (c) och A434 (v) ibehandlad del avstyrks.dels att utskottets hemställan under 10bort ha följande lydelse:10. beträffande vägtullaratt med bifall till motion1996/97:A429 yrkande 7 och med avslagpå motionerna 1996/97:T221 yrkande 2och 1996/97:A434 yrkande 13 i dennadel som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,8. Göteborgsöverenskommelsensgenomförande (mom. 11)() och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 52 börjar med Syftet med ochpå s. 53 slutar med behandlad del bort ha följande lydelse:Utskottet bedömer att dentrafiköverenskommelse som träffats förGöteborgsområdet leder till enoacceptabel miljösituation. Någraekonomiska förutsättningar för attfinansiera Göteborgsöverenskommelsen somdet var tänkt finns heller inte.Utskottet anser därför att grunderna förGöteborgsöverenskommelsen måsteomprövas. Regeringen bör ta initiativtill att en omförhandling kommer tillstånd. I avvaktan härpå bör ingaytterligare statliga garantier ställasut för vägutbyggnader. De statliga medelsom utlovats för kollektivtrafikåtgärderbör dock skyndsamt betalas ut.Vad utskottet nu anfört, vilket innebäratt motion T220 (mp) tillstyrks i nubehandlad del, bör av gesregeringen till känna. Regeringensförslag om utvidgade lånegarantier böravslås av riksdagen.dels att utskottets hemställan under 11bort ha följande lydelse:11. beträffandeGöteborgsöverenskommelsensgenomförandeatt med bifall till motion1996/97:T220 yrkandena 13 och 14dels avslår regeringens förslag tillutökade statliga garantier,dels som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,9. Planeringsram för Nyinvesteringar istomjärnvägar m.m. (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 54 börjar med Utskottetanser och slutar med bort haföljande lydelse:Utskottet anser att en utveckling motett miljöanpassat transportsystem kräveren väsentligt höjd planeringsram för attmöjliggöra en kraftfull utbyggnad ochkvalitetshöjning av järnvägssystemet.Som framhålls i motion T220 (mp) börspårtrafiken effektiviseras över helaSverige. Målet bör vara att uppnå ökadkapacitet i form av parallella spår,förstärkt bärighet och ökadtillgänglighet. Utskottet anser motdenna bakgrund att planeringsramen förjärnvägsbyggandet bör höjas med 2,2miljarder kronor för och för år1999 med jämförtmed regeringens förslag. Det innebär entotal planeringsram för nyinvesteringarm.m. på 7,5miljarder kronor respektive 7,8miljarder kronor. Utskottet tillstyrkersåledes motion T220 (mp) yrkande 2 i nubehandlad del.dels att utskottets hemställan under 12bort ha följande lydelse:12. beträffande planeringsramför Nyinvesteringar i stomjärnvägarm.m.att med bifall till motion1996/97:T220 yrkande 2 i denna deloch med anledning av regeringensförslag godkänner att planeringsramenför Nyinvesteringar i stomjärnvägarm.m. skall vara7 och ,10. Färjeförbindelse mellan ochLitauen (mom. 25)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 60 börjar med Utskottet är och på s. 61 slutar med avstyrksföljaktligen bort ha följande lydelse:Som framhålls i motion U802 (c) ärfungerande kommunikationer både inom ochmellan länderna i avavgörande betydelse för en fortsattpositiv utveckling av samarbetet runtÖstersjön. I finns -vill utskottet understryka - naturligaförutsättningar för ett mycketomfattande system av sjötransporter. Medrätt bränsle utgör sjötransporterna ensynnerligen miljövänlig och energisnåltransportform för både gods ochpersoner. En reguljär färjeförbindelsemellan och skulle på ettför Östersjösamarbetet värdefullt sättöka sjötransporterna i regionen.Regeringen bör därför enligt utskottetsmening undersöka möjligheterna att få ensådan förbindelse till stånd. nu anfört - och som tordetillgodose syftet med motion U802 (c)yrkande 8 - bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 25bort ha följande lydelse:25. beträffande färjeförbindelsemellan och Litauenatt med anledning av motion1996/97:U802 yrkande 8 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,11.