bet · GK01SoU6 · 1996-11-14 00:00:00 — Särskilduppmärksamhet bör ägnas åtkonfliktlösning och utvärdering avfamiljerådgivning i syfte att kunnaintegrera forskningsrönen i skolanssamlevnadskunskap och iföräldrautbildning.PropositionenRegeringen anför (s. 164 f.) att manuppmärksammats på behovet av forskningom barn genom bl.a. skrivelse1993/94:251 om sexuella övergrepp motbarn, genom slutrapportfrån Barn i fokus-projektet om tillämpadforskning inom området utsatta barn,genom årliga rapport1996, i vilken en tvärsektoriell ochlongitudinell forskning om förebyggandeinsatsers effekter och effektivitetefterfrågas, samt genomSocialvetenskapliga forskningsrådetsforskningsöversikt om barn- ochfamiljeforskning på 1990-talet.Regeringen anger som sin mening att detär viktigt med en kontinuerlig och bredforskning om barns villkor och att detär särskilt angeläget att öka kunskapenom utsatta barns villkor. Den snabbasamhällsutvecklingen skapar successivtnya ramar för familje-livet och förbarnens uppväxt och integrering isamhället, anförs det.Tidigare behandlingUtskottet behandlade i betänkande1992/93:SoU25 avseende den förraforskningspropositionen två motionergällande forskning om familjer och barn.Utskottet uttalade (s. 17) attfamiljernas - och dämed också barnens -levnadsförhållanden bör inta enframskjuten position inom bl.a. densamhällsvetenskapliga forskningen.Önskemålen i motionerna konstateradessammanfalla med de riktlinjer somangivits i propositionen och motionernaavstyrktes därför.Utskottets bedömningSvensk forskning om barn och familj harstor bredd och är spridd över ett stortantal forskningsdiscipliner ochinstitutioner. Variationerna iprobleminriktning är därmed ganskaomfattande. Utskottet delar regeringensinställning att det är viktigt med enkontinuerlig och bred forskning om barnsvillkor och att det är särskiltangeläget att öka kunskapen om utsattabarns förhållanden. Regeringen har redani flera olika sammanhang uppmärksammatspå behovet av forskning på detta område.Motion Ub8 (kd) yrkande 6 avstyrksdärför.Forskning om äldreMotionenI motion 1996/97:Ub8 av Skånbergm.fl. (kd) hemställs att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om forskning om äldre(yrkande 3). Motionärerna understrykerregeringens uttalande i propositionen omatt detta slags forskning skall hafortsatt hög prioritet. Det framhållsockså att det är särskilt angeläget attfinna en vetenskaplig grund förutvärderingar av kvalitets- ocheffektivitetsmätningar och avförändringar för äldre och deras ekonomii ljuset av de omfattande samhälls- ochsystemförändringar som pågår.PropositionenRegeringen anför attäldreforskningsområdet ävenfortsättningsvis måste ha hög prioritet(s. 165). En medveten och långsiktigkunskapsuppbyggnad är nödvändig för attskapa handlingsberedskap inför ökadekrav från den växande gruppen äldre.Behovet av tillämpad forskning är stortinom vård och omsorg, anförs det.Regeringen framhåller särskilt behovetav forskning kring effekter av insattaresurser, om samband mellan vårdbehovoch vård-utbud, om samverkan mellanvårdnivåer och funktioner i enskildapatientfall, den informella sektorns ochanhörigas betydelse, konsekvenser avnedskärningar och förändrad vård- ochbehovsstruktur samt om äldreomsorgenskvalitet och innehåll. Ökad kunskap omhur äldre skall kunna behålla sin hälsaoch förhindra för tidigt åldrande ochåldersrelaterade sjukdomar samt omeffekter av förebyggande och tidigainsatser har enligt regeringen storsamhällsrelevans och därför högprioritet. Äldre med invandrarbakgrundär därvid en viktig grupp, anförs det.SFR har enligt propositionen en viktiguppgift att följa utvecklingen avforskningen på äldreområdet och tillseatt en god balans skapas mellan behovenav grundforskning och de nämnda behovenav mer tillämpad forskning inom vård ochomsorg.Tidigare behandling m.m.Vid behandlingen av den förraforskningspropositionen uttaladeutskottet i betänkande 1992/93:SoU25 attforskning om äldre är angelägen ochdelade regeringens inställning bl.a. omatt detta slags forskning bör hafortsatt hög prioritet. Utskottet ansågatt syftet med den då ifrågavarandemotionen var tillgodosett och avstyrktemotionsyrkandet.I uppdraget till Hälso- ochsjukvårdsutredningen, HSU 2000 ingårbl.a. att analysera och bedöma de kravpå resurser som framför allt dendemografiska utvecklingen i kombinationmed medicinteknisk utveckling kan kommaatt ställa på hälso- och sjukvårdenunder perioden fram . Enligtdirektiven bör tyngdpunkten ligga på enbedömning av resurskraven för de äldre.I kommitténs delbetänkande Behov ochresurser i vården - en analys (SOU1996:163) redovisas vilka krav påresurser som den demografiskautvecklingen beräknas generera inomlandstingens hälso- och sjukvårdrespektive den kommunala äldreomsorgenom man enbart tar hänsyn tillförändringar i folkmängdens storlek,ålderssammansättning och dödlighet.Landstingens kostnader för hälso- ochsjukvård beräknas därvid öka med 5,5 %under perioden 1994-2010. Gruppen äldreöver tar i anspråk av dessa kostnader. Kommunernaskostnader för äldre- och handikappomsorgberäknas öka med mellan åren1994 och 2010. Det finns dock,konstaterar kommittén, en rad andrafaktorer som kan komma att ha storbetydelse för de framtidaresursanspråken, bl.a. utvecklingen avde äldres hälsa och funktionsförmåga istort, den medicinska utvecklingen,vilken medför att allt fler människorlever med sina kroniskasjukdomar, ökade sociala klyftor,benägenheten att söka hjälp,omfattningen av anhörigvård samt detframtida äldreboendet.Utskottets bedömningUtskottet delar helt inställningen ipropositionen, bl.a. att en medveten ochlångsiktig kunskapsuppbyggnad ärnödvändig för att skapahandlingsberedskap inför de ökade kravpå exempelvis vård och omsorg somuppstår till följd av den allt störreandelen äldre i befolkningen.Äldreforskningen måste ävenfortsättningsvis ges hög prioritet.Motionsyrkandet sammanfaller i huvudsakmed vad som anförts i propositionen ochfår därmed anses tillgodosett. MotionUb8 (kd) yrkande 3 avstyrks därför.InvandrarforskningMotionenI motion 1996/97:Ub8 av Skånbergm.fl. (kd) hemställs att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om invandrarforskning(yrkande 13). Motionärerna villprioritera forskning om på vilket sättflykting-, migrations- ochbiståndspolitik samt en samordning avdessa områden kan bidra till attmänniskor inte behöver emigrera för sinutkomst och överlevnad. Andraforskningsområden som enligtmotionärerna bör prioriteras ärorsakerna till människors beslut attutvandra samt frågor om etniskarelationer och hur etniska konflikterkan undvikas och förebyggas.PropositionenForskning inom det migrationspolitiskaområdet redovisas i avsnitt 5.5.Regeringen anför att det inom enöverskådlig framtid behövs mer forskninginom framför allt tre områden, nämligende individuella orsakerna till migrationoch hur de behandlas i lagstiftningen,migrationen i ett makro-ekonomisktsammanhang samt återvandring. Ökadkunskap om komplexiteten och desammansatta orsakerna bakomasyl/migration samt en utvidgadteoribildning bakomasyl/migrationsbeslutet är önskvärda.Resultaten av att lagstiftningen i olikaländer skiljer sig åt när det gäller atthantera migranter och asylsökandebehöver enligt regeringen utvärderas ochbelysas vetenskapligt. Mer kunskaperbehövs om hur t.ex. bistånd ochhandelspolitik påverkar orsakerna bakommigration. Vidare anges att helaåtervändandeprocessens komplexitetbehöver belysas genom ytterligareforskningsinsatser.Forskning om invandrares integration ärenligt regeringens mening ett angelägetområde inom det vida områdetvälfärdsforskning (s. 97). Ökadsegregation och rasism är problem somkräver en gemensam kraftsamling i heladet svenska samhället. Integrations- ochinvandrarforskning kan ge kunskap om hurförutsättningar skapas för attinvandrargrupper bättre skall kunnaintegreras i samhället, anförs det.Eftersom förutsättningarna förintegration i hög grad är avhängiga avförhållanden i samhället i allmänhet,t.ex. den ekonomiska utvecklingen, börforskning inom en rad olika områdenkunna bidra till ökad kunskap ominvandrares integration. Regeringenanger utbildning, arbetsmarknad ocharbetsliv, etniska relationer,bostadssegregation och invandraresdelaktighet i samhällslivet, särskilt ifolkrörelserna, som exempel på sådanaområden.Tidigare behandling m.m.I samband med behandlingen av den förraforskningspropositionen anslöt sigutskottet i betänkande 1992/93:SoU25 (s.26) till regeringens ochsocialförsäkringsutskottets bedömningatt forskning på området internationellmigration och etniska relationer bör haen framskjuten plats. Denna forskning,uttalades det, är särskilt viktig i entid med omfattande internationellmigration och en ökande invandring tillSverige. Mot bakgrund av den forskningsom pågick inom området fann utskottetatt det då aktuella motionsyrkandet omprioriteringar för invandrarforskningvar tillgodosett. Yrkandet avstyrktesdärför.Enligt budgetpropositionen 1996/97:1 harregeringen under /96hittills beviljat medel för ett drygttiotal olika verksamheter avprojektkaraktär avseende åtgärder motrasism och främlingsfientlighet. Medlenhar gått till såväl forskare ochfrivilligorganisationer som myndigheter.Särskilt omnämns en omfattandeungdomskampanj somutgjorde ett led i en europeisksatsning. Enligt utvärderingar harprojektmedlen bidragit inte minst tillatt initiera lokala processer och attdärigenom lägga en god grund förlångsiktigt positiva resultat. Enligtregeringen bör det även för budgetåret1997 ställas medel till regeringensförfogande för åtgärder motfrämlingsfientlighet och rasism.Anslaget, anges det, bör till en delockså kunna användas för att finansierautvärderingar av sådana åtgärder och förkunskapsinhämtande i övrigt i syfte attfå ett förbättrat underlag förutveckling av integrationspolitiken(utgiftsområde 8 avsnitt 4.1-2).Enligt uppgift från SFR ärforskningsområdet (internationellmigration och etniska relationer) ett avrådets större tillämpningsområden. AvSFR:s anslag innevarande budgetår går , ca , till forskninginom . Andra forskningsfinansiärerpå området är exempelvis ,,och, i vissutsträckning, även . Dessa finansiärer harenligt SFR under de senaste 18 månadernabidragit med i vart fall 10 miljonerkronor sammanlagt till forskning på detaktuella området.Socialförsäkringsutskottets yttrandeEnligt socialförsäkringsutskottetsmening sker en omfattande forskning påsåväl det migrationspolitiska som detintegrationspolitiska området.Forskningen är också väl spridd överlandet. Utskottet anser det viktigt medökade kunskaper om invandrarkvinnornassituation i det svenska samhället ochförutsätter att forskning också sker pådetta område. Utskottet ser positivt påatt också nya frågor uppmärksammas iforskningen, inte minst frågor omåtervandring och hela den komplexaåtervändandeprocessen. De frågor som tasupp i motionen ingår enligtsocialförsäkringsutskottets mening i deforskningsområden som redovisas ipropositionen och något tillkännagivandeär således inte påkallat.Socialutskottets bedömningSocialutskottet delar regeringensuppfattning att det behövs mer forskninginom det migrationspolitiska områdetsamt att forskning om invandraresintegration i det svenska samhället börges hög prioritet. delaräven socialförsäkringsutskottetspositiva inställning till forskningkring invandrarkvinnornas situation ochom återvandring. En omfattande forskningsker på såväl det migrationspolitiskasom det integrationspolitiska området.Motion Ub8 (kd) yrkande 13 får härmedanses tillgodosedd och avstyrks därför.FolkhälsoforskningMotionernaI motion 1996/97:Ub8 av Skånbergm.fl. (kd) hemställs att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om folkhälsoforskning(yrkande 7). Regeringen, anförs det,betonar endast forskning angåendeojämlikhet i hälsa. Motionärerna menaratt även folkhälsoforskning om t.ex.hälsoekonomi, miljömedicin samt kost-,livsstils- och beroendefrågor börprioriteras. Av Folkhälsoinstitutetsåtta program bör för närvarandeprogrammet om sex och samlevnad med dessabortförebyggande verksamhetprioriteras. Abortsiffrorna är oroandehöga och ökar bland tonåringar. Enundersökning om varför svenska kvinnorbegär abort och om vilket stöd de hadebehövt av samhället för att se detmöjligt att föda sitt barn ansermotionärerna bör vara ett högtprioriterat forskningsprojekt förFolkhälsoinstitutet. I samma motionbegärs ett tillkännagivande av vad imotionen anförts om forskning omsjälvmord (yrkande 8). Motionärernaanser att forskning om självmord börprioriteras eftersom det är en alltförvanlig dödsorsak som går allt längrened i åldrarna. Det bör enligtmotionärernas mening vara angeläget attforskningsrönen kommer till en bredallmänhets kännedom och att de signalersom den som bär på självmordstankarsänder till sin omgivning särskilt lyftsfram.I motion 1996/97:So4 av . (s) begärs ett tillkännagivande avbehovet av att uppmärksamma folkhälsan iglesbygd. Motionärerna vill attfolkhälsan i glesbygd studeras meringående. Det finns väldigt få exempelpå vetenskaplig forskning inom deområden som direkt påverkar folkhälsanhos befolkningen och där i första handkommunen har ett ansvar, såsomutvecklingen inom barnomsorg, skola,arbetsmarknad och socialtjänst.Motionärerna påpekar att kommunerna saknar forskningstradition och görgällande att det är oerhört viktigt attveta om och på vilket sätt samhälletsinsatser påverkar folkhälsan. I mångaglesbygdskommuner påverkas folkhälsan avhelt andra faktorer än vad den gör istorstadskommuner eller kommuner somangränsar till större städer. Gällivarekommun, med bl.a. en omfattandeutflyttning och omflyttning, en högarbetslöshet, en låg andel högutbildade,ett markant kvinnounderskott och ettstort antal sjuka ochförtidspensionärer, har enligtmotionärerna unika forskningsmöjlighetersom bör tas till vara vid ett framtidaarbete kring folkhälsoforskning.I motion 1996/97:So294 av . (v) från den allmänna motionstidenbegärs ett tillkännagivande av vad imotionen anförts om behovet av forskninginom sjukvårdsområdet (yrkande 13). Detär motionärernas mening attfolkhälsovetenskaplig forskning skallprioriteras. FoU-verksamheten måsteutveckla mål och metoder för detförebyggande arbetet att minska desociala och klassmässiga skillnaderna iohälsa. Ökade ansträngningar behövsenligt motionärerna för att förklara ochförhindra den negativa hälsoutvecklingenbland kvinnor, speciellt kvinnligaarbetare och invandrarkvinnor.I motion 1996/97:So276 av RagnhildPohanka m.fl. (mp), som också väcktsunder den allmänna motionstiden, begärsett tillkännagivande av vad i motionenanförts om vikten av att etthälsoekologiskt synsätt genomsyrar denlivsstilsforskning som initierasframöver (yrkande 1). I motionen anförsatt en viktig folkhälsopolitisk uppgiftinför är att bygga en bryggamellan skolmedicin, miljömedicin ochalternativmedicin. Utgångspunkten börenligt motionärerna bl.a. vara att inomforskning utgå från ett hälsoekologisktsynsätt där man ser människan som enintegrerad del av det ekologiskasystemet och där speciell uppmärksamhetägnas åt att fånga upp tidigavarningssignaler i den omgivande miljönav möjlig betydelse för folkhälsan. Iett historiskt och globalt perspektivframgår tydligt att den ekonomiskautvecklingen, och därmedfördelningspolitiken, är av strategiskbetydelse ur ett folkhälsoperspektiv.Det finns , anförs det, storanledning att i ett hälsoperspektivdiskutera och analysera förändringar avskatte- och transfereringssystem samteffekten av olika lönepolitiskastrategier.I motion 1996/97:So285 av andre vicetalman m.fl. (c) från denallmänna motionstiden begärs etttillkännagivande om vad i motionenanförts om behovet av forskning om miljöoch hälsa (yrkande 1). I motionenframhålls att barn enligtbarnkonventionens artikel 24 har rätttill bästa uppnåeliga hälsa. Enligtmotionärerna föreligger ett särskiltansvar för barn och unga när det gällermiljöfaktorer som påverkar hälsan. Detär t.ex. viktigt att kosten inteinnehåller för barnet riskabla ämnen.Det är nödvändigt, anförs det, attstörre resurser kommer forskning kringsambandet mellan miljö och hälsa tilldel. I samma motion begärs etttillkännagivande av behovet av forskningom titandioxid (yrkande 3).Livsmedelsverket tillåter, anförs det,titandioxid i kost. Det finns gränserför hur mycket av ämnet som fårförekomma , däremotfinns ingen översikt över i hur mångaprodukter som titandioxid ingår. Detstår utom allt tvivel att för myckettitandioxid leder till hälsorisker.Ämnet finns i nästan alla tandkrämer, iöverdrag på tuggummin, m.m. Enligtmotionärernas mening bör regeringenstimulera forskning kring användningenav titandioxid och dess påverkan på barnoch ungdomar under utveckling.I motion 1996/97:So279 av GudrunLindvall m.fl. (mp), som väckts underden allmänna motionstiden, hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om attforskning och information om allergieroch annan överkänslighet skall vara ettprioriterat område (yrkande 1).Motionärerna anför att omkring tremiljoner svenskar har någon formav allergi eller annan överkänslighetoch att allergi är vår störstafolksjukdom. Allergiska sjukdomarinnebär stora förluster i livskvalitetbåde för den som drabbas och föromgivningen. Motionärerna anser detdärför vara dags att på alla politiskaplan sätta in kraftfulla åtgärder föratt motverka orsakerna till allergieroch astma.I motion 1996/97:So1 av BarbroWesterholm (fp) hemställs att riksdagenger regeringen till känna vad i motionenanförts om epidemiologisk forskning omhälsorisker (yrkande 1), omforskarutbildning i epidemiologi(yrkande 2), om internationellagästforskare (yrkande 3) samt omutvärdering av svensk epidemiologiskforskning (yrkande 4). I motion1996/97:Ub5 av m.fl.(fp) begärs ett tillkännagivande av vadi motionen anförts om epidemiologiskforskning (yrkande 21). I propositionenföreslås att SFR skall få i uppdrag attutarbeta ett nationelltforskningsprogram för forskning omojämlikhet i hälsa. Detta är enligtmotionärerna ett alltför snävt synsättnär det gäller att utnyttja denepidemiologiska forskningensmöjligheter. Forskning om hälsoriskerborde ha betonats betydligt tydligare ipropositionen. Regeringen tar t.ex. uppproblemet elallergi men inte detandhälsoproblem som en del patienterhar och tillskriver sina tandfyllningar.Man tar inte upp behovet av studier avrisker med olika behandlingsmetoder ochexponering för olika miljöfaktorer. Detfinns enligt motionärerna en radfrågeställningar inom läkemedelsområdetsom skulle behöva utredas medepidemiologisk metodik, t.ex. om vissablodtryckssänkande medel ökar risken förcancer eller ej. Det finns fåepidemiologer i . Utbudet avkvalificerad forskarutbildning iepidemiologi behöver därför ökas ochfler doktorandtjänster skapas.Epidemiologi är en ung disciplin iSverige. Internationella gästforskarebör stimuleras att tillbringa tid vidvåra forskningsinstitutioner ochnationella register för att tillföra osssina kunskaper och erfarenheter.Motionärerna anför slutligen attregeringen, för att säkra kvaliteten påsvensk epidemiologisk forskning, ävenbör ta initiativ till en internationellutvärdering av den forskning som nubedrivs och av användbarheten av denationella registren.PropositionenI propositionen (s. 83) anges attbehovet av forskningsbaserad kunskap ärstort inom hela det socialpolitiskaområdet mot bakgrund av de storaförändringar som sker i samhället.Folkhälsa utgör därvid ett centraltforskningsområde. Regeringen anförvidare (s. 94 f.) attfolkhälsoforskningen har visat att det iSverige, trots en allmänt sett positivhälsoutveckling, fortfarande finnspåtagliga sociala skillnader i hälsamellan och inom olikabefolkningsgrupper. Särskilt utsatta ärbl.a. kortutbildade, vissainvandrargrupper och arbetslösa, anförsdet. Ojämlikheten i hälsa har ökat under1980-talet. Kvinnor i arbetaryrken harhaft den minst gynnsammahälsoutvecklingen. En grupp därregeringen menar att hälsoutvecklingenbör ges särskild uppmärksamhet ärbarnen. Det föreligger, anförs det,indikationer på att klasskillnadernabland barn ökar. Det är enligtregeringens mening viktigt att få enklar bild av hur barns hälsa utvecklats,inom vilka områden det finns en positivutveckling respektive var problemenfinns, vilka orsakerna är tillskillnader i hälsotillståndet mellanbarn med olika socioekonomisk bakgrundm.m.Farhågor finns att ojämlikheten i hälsafortsätter att accentueras. Regeringenfinner det därför angeläget att fördjupaanalyserna om vilka faktorer sombestämmer ohälsans sociala fördelningsamt om åtgärder för att överbryggahälsoklyftor i samhället.Socialvetenskapliga forskningsrådet börenligt regeringens mening få i uppdragatt i samråd med övriga berörda utarbetaett nationellt forskningsprogram förforskning om ojämlikhet i hälsa (s.168).Genom de internationellt sett delvisunika förutsättningar som finns iSverige i och med tillgången till dataöver individer i longitudinella registersom uppdateras efter hand ochmöjligheter till sambearbetning av olikaregister har den svenskafolkhälsoforskningen möjligheter att ivissa delar vara världsledande (s. 167).Den svenska epidemiologiska forskningenhar granskats av en arbetsgrupp somtillsatts av MFR och SFR och i vilkendven ingått. Gruppenpekar i sin rapport forskning på behovet avatt avsätta särskilda forskningsmedelför omfattande datainsamling ochregisterhållning samt föreslår en radåtgärder som SFR och MFR bör vidta föratt stärka den epidemiologiskaforskningen. Förslagen innefattar äventankar på att utveckla möjligheterna förutländska gästforskare att kunna arbetamed de epidemiologiska registren. Vidarebetonas behovet av att vidareutvecklaåtgärdsinriktad epidemiologi och metoderför utvärdering av olika typer avfolkhälsoinsatser.I september 1994 överlämnades rapportenSamordning av och efterfrågan påindividdata för longitudinell ochindividbaserad forskning tillregeringen. Utredarens bedömning rörandebehovet av en resursförstärkning fördatabaser för longitudinell forskningdelas av regeringen (s. 97) som föreslåratt skall anslås tilluppbyggnad och vård av databaser förlongitudinell forskning. Finansieringenskall enligt propositionen ske dels medmedel inom ramen för SFR:s anslag, delsgenom att medel anvisas FRN. Ibudgetpropositionen hänvisas till vadsom anförts i forskningspropositionen.Enligt regeringen måste internationellautvärderingar göras inom allaforskningsområden med statligfinansiering (s. 2).Bakgrund och tidigare behandling m.m.Folkhälsoforskningen ärinterdisciplinär. Till området räknasforskning om familjens, arbetslivets,miljöns och hälso- och sjukvårdensbetydelse för folkhälsan. Såledesinnefattas studier inom bl.a.epidemiologi, hälso- ochsjukvårdsforskning, hälsoekonomi, arbets-och miljömedicin, kost- ochberoendefrågor samt preventiv medicinoch socialmedicin i bred bemärkelse.Den förra forskningspropositionenbehandlade även folkhälsoforskning.Utskottet (1992/93:SoU25 s. 28) instämdei regeringens uttalande attfolkhälsoforskningen borde prioriterasunder den kommande treårsperioden samtanförde att bl.a. hade viktigafunktioner att fylla i detta arbete.Vidare delade utskottet regeringensbedömning att det fanns ett behov av systematiskt utvärdera olikapreventiva insatser som gjordes påområdet.Våren 1995 behandlade utskottet ibetänkandet 1994/95:SoU15 (s. 39 f.) ettantal motioner om stöd till forskning påvälfärdsområdet. Utskottet delademotionärernas uppfattning att detbehövdes mer kunskap och forskning på enrad områden för att man skulle få enhelhetsbild av hur de samlade effekternaav de senaste årens höga arbetslöshetoch försämrade ekonomi men även andraförändringar i samhället och i våromvärld påverkade människorslevnadsvillkor.Regeringen beslutade atttillkalla en parlamentarisk kommitté (S1995:14) med uppgift att utarbetaförslag till nationella mål förhälsoutvecklingen. Målen skall varavägledande för samhällets insatser föratt främja folkhälsan, förebygga ohälsa,minska hälsorisker samt förhindraförtida och undvikbarfunktionsnedsättning, sjuklighet ochdöd.