bet · GK01UbU1 · 1996-11-28 00:00:00 — Varjehögskola har ansvar för att utveckla sinprofil så att forskningsresursernautnyttjas optimalt med hänsyn tillhögskolans egna förutsättningar.Utskottet anser att de mindreforskningsmiljöerna i många fall kanerbjuda god stimulans för samverkanmellan forskare från olika discipliner.De utmärks också i allmänhet av ettstörre samspel med det omgivandesamhället, vilket också främjarforskningen. Som utskottet tidigarenämnt har regeringen aviserat attförslag beträffande högskolans inrestruktur, bl.a. i fråga omfakultetsorganisationen, kommer attläggas fram för i enproposition . mening bör regeringensöverväganden i hithörande frågoravvaktas. Utskottet avstyrker med detanförda motionerna 1996/97:Ub10 yrkande10, 1996/97:Ub431, 1996/97:Ub438 och1996/97:Ub514 yrkande 32.Utskottet avstyrker också motion1996/97:Kr510 (kd) yrkande 11 varibegärs, när det gälleridrottsforskningen, att Idrottshögskolani skall få egna fastaforskningsresurser. Detta hartillgodosetts genom att regeringen underanslaget B 46 Forskning och konstnärligtutvecklingsarbete vid vissa högskolorberäknat för forskning vidhögskolan.Sammanfattningsvis föreslår utskottetatt godkänner vad regeringenförordar om forskning vid mindre ochmedelstora högskolor.Fördelningen av forskningsresursermellan de mindre och medelstorahögskolornaFlera motioner tar upp frågan omfördelningen av forskningsresursermellan de mindre och medelstorahögskolorna, antingen principiellt ellerutifrån regionala önskemål.Enligt motion 1996/97:Ub512 (kd)yrkande 12 är det oklart efter vilkaprinciper regeringen fördelatforskningsresurserna. Vissa högskolortilldelas så stora belopp att man kanifrågasätta om dessa resurser verkligenkan utnyttjas optimalt, medan andrahögskolor inte får något eller ettmycket ringa tillskott. Särskiltanmärkningsvärt anser motionärerna detvara att intebeviljats något tillskott alls fram till1999. Motionärerna anser att underlagetför medelstilldelningen inte ärtillräckligt för att skallkunna göra en bedömning av relevansen.Regeringen bör återkomma med ett bättreunderlag.I tre motioner påtalas att HögskolanDalarna trots att högskolan varit mycketframgångsrik i konkurrensen omnätverkspengarna är den enda högskolasom blir helt utan ytterligaretilldelning av forskningsresurser underde kommande tre åren. I motion1996/97:Ub9 (kd, fp) föreslås atthögskolan för anvisasytterligare genomomfördelning från högskolorna iKarlstad, och samtMitthögskolan. Vidare bör riksdagenuttala sig för att högskolan för åren1998-1999 tilldelas medel i sammaproportion som de fyra andrahögskolorna. - En liknande jämförelsemellan och de fyranämnda högskolorna görs i motion1996/97:Ub405 (m). Motionären begär etttillkännagivande om att erforderligamedel för forskning skall tilldelashögskolan genom en omprioritering inomde föreslagna ramarna. - Också i motion1996/97:Ub506 (s) understryks att enökning av anslaget förforskningsresurser till HögskolanDalarna för är välmotiverad.Det bör här anmärkas att Vänsterpartieti sitt budgetalternativ föreslår enförstärkning med tillHögskolan som i regeringensförslag inte får några nya resurser(motion 1996/97:Ub507).Utskottet har inhämtat frånUtbildningsdepartementet att regeringenvid fördelningen av medlen mellanhögskolorna bl.a. har tagit hänsyn tillomfattningen av forskningen vidrespektive högskola med stöd av resurserför direkta forskningsstödjande åtgärdervid mindre och medelstora högskolor samtresurser dels för nätverkssamarbete meduniversitet och fackhögskolor, dels förforskningssamverkan med näringslivet.Vidare har regeringen beaktatgrundutbildningens omfattning samtantalet forskarutbildade lärare vid deolika högskolorna. En viss prioriteringhar gjorts till förmån för fyrahögskolor, nämligen högskolorna iKarlstad, och samtMitthögskolan.Utskottet noterar att de tillskott tillforskningsresurserna vid mindre ochmedelstora högskolor som regeringenredovisar i propositionen för budgetåren1998 och 1999 förutsätter en samordningmed medlen från forskningsstiftelsernaför den samladeforskningsfinansieringen.Utskottet finner inte skäl attifrågasätta de överväganden somregeringen gjort inför fördelningen avforskningsresurser mellan de mindre ochmedelstora högskolorna. Därmed avstyrkerutskottet motion 1996/97:Ub512 yrkande12.Med samma motivering avstyrkerutskottet även motionerna 1996/97:Ub9,1996/97:Ub405 och 1996/97:Ub506.Till frågan om anslag för tillforskning vid mindre och medelstorahögskolor återkommer utskottet senare ibetänkandet (avsnitt 16).Önskemål om ytterligareforskningsresurser för åren 1998-1999till viss högskola framställs i fleramotioner.Sålunda föreslås i motion 1996/97:Ub497(c) en ytterligare förstärkning avMitthögskolans forskningsresurser förnaturvetenskap och teknik med 5 miljonerkronor för och 10 miljonerkronor för . - I motionerna1996/97:Ub435 (m) yrkande 2,1996/97:Ub479 (c) yrkande 2 och1996/97:Ub505 (s) yrkande 2 villmotionärerna ha tillkännagivanden omökade forskningsanslag till Högskolan iBorås, enligt motion 1996/97:Ub479 med för år1998. - lyfts frami motion 1996/97:Ub469 (fp) yrkande 2som en högskola med klart sämre utfallän jämförbara skolor. Det anförs imotionen att högskolan för år 1999ansökte om ca menenligt regeringens fördelning endastfår . - I motion1996/97:Ub449 (c) yrkande 2 föreslås attresurserna för forskning vid HögskolanKristianstad ökas under 1998-1999 föratt uppgå till 10miljoner kronor. - Enligt motion1996/97:Ub498 (c) bör de permanentaforskningsresurserna vid iSkövde utökas och 1999 med 7miljoner kronor . - Ytterligareresurser för forskning till Högskolan iTrollhättan/begärs i motion1996/97:Ub480 (c) yrkande 2. För år 1998bör medlen ökas med . -I motion 1996/97:Ub417 (c) yrkande 2begärs ett tillkännagivande om för 1998 och 1999bör tilldelas ytterligare 10 miljonerkronor i forskningsresurser.Utskottet anser att inte harunderlag för att nu göra några andraprioriteringar mellan olika mindre ochmedelstora högskolor än dem somregeringen har redovisat ipropositionen. Regeringens fortsattaberedning av förutsättningarna för enförstärkning kommande år av depermanenta forskningsresurserna vid demindre och medelstora högskolorna börenligt utskottets mening inteföregripas. bör således avslåmotionerna 1996/97:Ub417 yrkande 2,1996/97:Ub435 yrkande 2, 1996/97:Ub449yrkande 2, 1996/97:Ub469 yrkande 2,1996/97:Ub479 yrkande 2, 1996/97:Ub480 yrkande 2, 1996/97:Ub497,1996/97:Ub498 och 1996/97:Ub505 yrkande2.5. Forskningsråd m.fl. myndigheterRegeringen redovisar i denforskningspolitiska propositionen,Forskning och samhälle (prop.1996/97:5), sina övergripandebedömningar vad gällerforskningspolitiken för treårsperioden1997-1999 och lägger fram förslag tillriksdagen om mål och allmänna riktlinjerför forskningen. Regeringen redogör därockså för sina bedömningar vad gällerforskningens inriktning och organisationsamt för sina ställningstaganden medanledning av olika utredningar sombehandlat högskolans forskning.I budgetpropositionen hänvisarregeringen under avsnittet Nationellaoch internationella forskningsresursertill några av de ställningstaganden somgjorts i den forskningspolitiskapropositionen och som är av särskildbetydelse för forskningsråden.Bland annat anför regeringen iforskningspropositionen att samverkaninom forskningen skall ökas genom attsamtliga forskningsråd - inklusive deunder ochSocialdepartementet - samt Rymdstyrelseninrättar en samverkansgrupp för attfrämja och stödja tvärvetenskapligforskning samt kvinno- ochjämställdhetsforskning. Vidare lämnasdär förslag om att forskningsråden skallges rätt att inrätta och tillsättaprofessurer. Utskottet tillstyrker isitt forskningsbetänkande förslaget(bet. 1996/97:UbU3).I ett annat avsnitt i dettabudgetbetänkande tillstyrker utskottetregeringens bedömningar och förslagsåvitt avser genusforskning samtavstyrker mo-tionsyrkanden i anslutningdärtill (avsnitt 6). Förslagen innebärför forskningsrådens del att de ges iuppdrag att föreslå placering av sexprofessurer och lika mångaforskarassistent- och doktorandtjänstermed inriktning mot genusforskning. Medelför ändamålet anvisas under anslagetSärskilda utgifter för forskningsändamål(D 19).Utskottet tar i det här sammanhanget upptvå motionsyrkanden angående frågor somregeringen behandlar iforskningspropositionen och som fårkonsekvenser för anslagsberäkningen ibudgetpropositionen.Enligt motion 1996/97:Ub411 (m) yrkande23 bör avslå regeringensförslag om ytterligare uppdrag och medeltill forskningsinformation. Dennauppgift är enligt motionärerna tydligt uttalad.Utskottet anser attForskningsrådsnämnden (FRN) när detgäller forskningsinformation utgör enbetydelsefull länk mellanvetenskapssamhället och allmänheten. Somregeringen anför i denforskningspolitiska propositionen börFRN därför ges ett fortsatt nationelltansvar för sådan information. Därvid börsärskild prioritet gesinformationsinsatser som riktas motgrupper i samhället med lågutbildningsnivå och grupper utanakademisk tradition. Utskottet ställersig bakom vad regeringen förordar om attFRN bl.a. skall ges i uppdrag attfördela särskilda projektbidrag tillenskilda forskare för insatser i dettasyfte. Därigenom skapas enligtutskottets mening förutsättningar för enmer levande dialog mellan forskare ochallmänhet. I ett senare avsnitt i dettabetänkande (avsnitt 18) tillstyrkerutskottet att 1,7 miljoner kronoröverförs till FRN för sådana särskildaprojektbidrag för forskningsinformation.Med det anförda avstyrker utskottetbifall till motion 1996/97:Ub411 yrkande23.I motion 1996/97:Ub411 (m) yrkande 28anför motionärerna att regeringens iveratt detaljstyra forskningen tar sigflera konkreta uttryck. Inom IT-områdetavser regeringen att under entreårsperiod avsätta medel för enforskarskola inom teleinformatik.Motionärerna ifrågasätter inte värdet aven sådan satsning, men anser att dettaär en fråga om vilken högskolorna självaskall bestämma.Utskottet delar regeringens bedömningatt utvecklingen på IT- ochtelekommunikationsområdet ställer högakrav på de tekniska högskolorna att itid förutse utvecklingens inriktning.Som regeringen påpekar är bristen vidvissa högskolor på lärarkompetens inomnya IT-områden ett problem redan i dag.Mot bakgrund härav börforskarutbildningen inom området byggasut. Utskottet ser därför positivt påregeringens avsikt att etablera enforskarskola i teleinformatik genom ettsamarbete mellan Högskolan iKarlskrona/, Kungl. Resurserför detta ändamål har regeringenberäknat under anslaget Särskildautgifter för forskningsändamål (D 19).Utskottet tar i ett senare avsnitt ibetänkandet (avsnitt 18) ställning tillanslagen under littera D. börenligt utskottets mening avslå motion1996/97:Ub411 yrkande 28.Frågan om den fortsatta verksamheten vidRådet för forskning om universitet ochhögskolor behandlas av utskottet underanslaget till (avsnitt17).Besparingar på anslagen tillforskningsråden m.m.Regeringen föreslår en neddragning avforskningsrådens ochForskningsrådsnämndens anslag samtanslaget till rymdforskning med igenomsnitt eller totalt 231,7miljoner kronor. Förslaget tillbesparingar betingas av detstatsfinansiella läget och av de storaresurser för forskning som tillförts des.k. löntagarfondsstiftelserna.Regeringen bedömer att huvuddelen av deföreslagna besparingarna skall kunnakompenseras genom medel frånstiftelserna. Detta kräver enligtregeringen en bättre samordning mellanstiftelsernas insatser och statligainsatser.I Moderata samlingspartiets motion1996/97:Ub487 yrkande 4 framhållermotionärerna att måste ha enlångsiktig och målinriktadforskningspolitik som tar sikte på enkunskapsuppbyggnad på högstainternationella nivå. Regeringen vill,anför de, under nästa budgetår genomföradrakoniska besparingar inom denavancerade forskningen och utgår därvidfrån att dessa neddragningar skallfinansieras av de friaforskningsstiftelserna. Eftersom en stordel av dessa stiftelsers medel redan gårtill forskningen kvarstår enligtmotionärerna det faktum att regeringensförslag innebär en nedskärning.Moderaterna finner förslagenoacceptabla. De anser att de råd ochinstitut m.m. som finns inomverksamhetsområdet vart och ett spelaren viktig roll i arbetet med att stärkaoch föra fram svensk forskning. Genomsitt fördelningssystem stärker rådenkvaliteten i forskningen. Rymdfysik ochpolarforskning är två områden därSverige har goda förutsättningar attligga bland de främsta länderna ivärlden. Ett fördjupat europeisktsamarbete är en förutsättning för vissaomfattande forskningsprojekt. Deltagandei verksamheter som , , ITER etc.är av vital betydelse för svenskforskning. Tillgång till avancerad ochdyrbar utrustning är i många fallnödvändig för att uppnå önskaderesultat. - I sin alternativa budgetanslår drygt 430 miljonerkronor mer än regeringen inomverksamhetsområdet för en förstärkningav medlen till forskningsråden, rymd-och polarforskning, europeisktforskningssamarbete samt införskaffandeav dyrbar vetenskaplig utrustning.Folkpartiet liberalerna anser i motion1996/97:Ub5 yrkande 2 att det ärbeklagligt att regeringen tar den förraregeringens kraftfullaforskningssatsning medlöntagarfondsmedel till intäkt för attnu spara på forskningen. I ettlångsiktigt samhällsekonomisktperspektiv är detta felaktigt. De anseratt grundforskningen, mer än annanforskning, är statens ansvar och igörligaste mån måste skyddas frånbesparingar. föreslår därföratt ytterligare ca 230 miljoner kronortillförs forskningsråden jämfört medregeringens förslag, så attgrundforskningen inte behöver drabbas avregeringens neddragning av medel.Vänsterpartiet avsätter i sinbudgetmotion (1996/97:Ub507) iförhållande till regeringens förslagytterligare tillforskningsråden för år 1997.Motionärerna som ställt sig bakomregeringens förslag angående de s.k.löntagarfondsstiftelserna motsätter sigatt neddragningar av anslagen görs nu.De vill undvika att ett glapp ifinansieringen uppstår under enövergångstid, innan kompensation förneddragningarna kan utgå frånlöntagarfondsstiftelserna.Miljöpartiet föreslår i flera motioneratt ett s.k. grundforskningsavdrag skallinföras. Enligt motionärerna skulleanslagen till de statligaforskningsråden underUtbildningsdepartementet genomgrundforskningsavdraget kunna tillföras410 . De har dockinte lagt fram något förslag om ökadebelopp under forskningsrådsanslagen.Utskottet behandlar yrkandena omgrundforskningsavdrag i sittforskningsbetänkande (bet.1996/97:UbU3).Kristdemokraterna begär i motion1996/97:Ub512 yrkande 13 att riksdagenavslår regeringens förslag om enneddragning av anslagen tillForskningsrådsnämnden, forskningsrådenoch rymdforskningen för år 1997.Motionärerna anför att regeringen villkompensera denna neddragning genom attkonfiskera forskningsstiftelsernasmedel. Eftersom de inte kan accepteradetta avsätter de i sitt budgetförslag250 mer än regeringentill ,forskningsråden och rymdforskningen.Utskottet behandlar i sittforskningsbetänkande frågor som rör demed löntagarfondsmedel inrättadeforskningsstiftelserna, bl.a. omsamarbete med stiftelserna mot bakgrundav de av regeringen föreslagnaneddragningarna av forskningsanslag.Enligt vad utskottet där anför är detutskottets bestämda uppfattning att detär rimligt att ta i beaktandestiftelsernas väldiga tillgångar ochderas utdelningskapacitet när man göröverväganden om den totala omfattningenav de statliga resurserna för forskning.Utskottet ansluter sig därmed till vadregeringen anfört om möjligheterna attfrämja en samordning mellanstiftelsernas insatser och statligainsatser i nu berört hänseende.Utskottet erinrar i sammanhanget om attutskottet , införbildandet av stiftelserna, ansåg attstiftelsernas verksamhet självfalletingår i ett större forskningspolitisktsammanhang och därmed utgör en av fleragrundläggande förutsättningar förstatsmakternas forskningspolitiskabeslut i fortsättningen.När det särskilt gäller Sverigesdeltagande i storskaligt internationelltforskningssamarbete tas också dessafrågor upp till behandling iforskningsbetänkandet. Som exempel påsådant forskningssamarbete anges bl.a.den europeiskakärnforskningsorganisationen , EU:sgemensamma fusionsforskningsanläggningJET och fusionsforskningsprojektet delar där regeringensbedömning att det bör göras en översynav deltagande i berördaforskningsorganisationer och projekt.Utskottet utgår från att regeringenunder kommer att redovisa deåtgärder som kan komma att föranledas avutredningens resultat.Med hänvisning till vad utskottetsålunda anfört i sittforskningspolitiska betänkande (bet.1996/97:UbU3) avstyrker utskottetmotionerna /97:Ub5 yrkande 2, 1996/97:Ub487 yrkande 4och 1996/97:Ub512 yrkande 13.Till frågan om anslagen tillforskningsråd m.fl. myndigheter inomverksamhetsområdet ochinternationella forskningsresurseråterkommer utskottet i avsnitt 18.Utskottet tar därvid ställning tillVänsterpartiets budgetmotion(1996/97:Ub507) i denna del.Övergripande mål för verksamheter inomforskningsrådens m.fl. myndighetersansvarsområdenRegeringen begär i budgetpropositionenriksdagens godkännande av deövergripande mål för vissa verksamheterinom området Nationella ochinternationella forskningsresurser somregeringen förordar förplaneringsperioden 1997-1999.Regeringens bedömning är atthittillsvarande övergripande mål börkvarstå.Sålunda föreslås att de övergripandemålen för ()verksamhet för den kommandeplaneringsperioden skall vara attinitiera och stödja forskning som ärangelägen från samhällets synpunkt samtatt främja information om forskning ochforskningens roll i samhället.Övergripande mål med identiskt likaformuleringar anges för ,,ochTeknikvetenskapliga forskningsrådet(TFR), nämligen att målen skall vara attfrämja och stödja vetenskapligtbetydelsefull forskning, verka för attinformation om forskning sprids ochsamverka med andra myndigheter inomforskningens område. - Inom TFR finnsRådet för högpresterande datorsystem() för vilket det övergripandemålet föreslås vara att finansierahögpresterande datorsystem för forskningvid universitet och högskolor och hosandra avnämare.Kungl. (KB) skall enligtförslaget ha som övergripande mål förplaneringsperioden att främja svenskinformationsförsörjning genom att samla,bevara och tillhandahålla det svenskatrycket och förvärva utländsklitteratur, framställanationalbibliografiska produkter samtstödja svenskt biblioteksväsen medcentrala insatser.Det övergripande målet för Statenspsykologisk-pedagogiska bibliotek börenligt regeringen vara att med beaktandeav förutsättningarna inom respektiveområde samla, beskriva, bevara ochtillhandahålla svenska och utländskaskrifter och annat informationsmaterialinom sina ämnesområden psykologi,pedagogik och folkbildningsforskning.Institutets för rymdfysik övergripandemål avses för planeringsperioden varaatt bedriva grundforskning ochutbildning i ämnet rymdfysik samt attstödja den tekniska utvecklingen inomrymdteknologi och informationsteknologi.För den kommande planeringsperiodenförordar regeringen attPolarforskningssekretariatetsövergripande mål skall vara att främjaoch samordna svensk polarforskning påhög internationell nivå.Rådet för forsknings- ochutvecklingssamarbete mellan ochEU skall enligt regeringen ha somövergripande mål för planeringsperiodenatt svara för samordning inom landet avdet samarbete mellan och EU somavser forskning och teknisk utveckling.Rådet skall vara nationellt kontaktorganför samarbetet.Utskottet föreslår att riksdagengodkänner vad regeringen förordar underavsnitten D 1, D 3, D 5, D 7, D 9 och D13-D 17 beträffande de övergripandemålen för verksamheterna inomforskningsrådens m.fl. myndighetersansvarsområden.BemyndigandeI budgetpropositionen föreslås attriksdagen bemyndigar regeringen attunder låta staten ta på sigekonomiska förpliktelser i samband medstöd till forskning som finansierasunder verksamhetsområdet ochinternationella forskningsresurser.Regeringen anför att forskningsrådenoch planeringsperioden fram t.o.m.år 2002 bör ges möjlighet att göraåtaganden som omfattar ett merlångsiktigt projektstöd i enlighet meden i propositionen intagensammanställning.Utskottet tillstyrker att riksdagenlämnar regeringen det begärdabemyndigandet.6. GenusforskningRegeringen föreslår ibudgetpropositionen vissa åtgärder föratt stimulera genusforskningen. En merutförlig bakgrund till förslagen ges iden forskningspolitiska propositionen(prop. 1996/97:5), där regeringen ocksåredovisar sin bedömning av de förslag ifråga om jämställdhet och genusforskningsom lagts fram av Utredningen ominsatser för kvinno- ochjämställdhetsforskning m.m. ibetänkandet Viljan att veta och viljanatt förstå - kön, makt och denkvinnovetenskapliga utmaningen i högreutbildning (SOU 1995:110) samt avForskningsfinansieringsutredningen ibetänkandet Forskning och pengar (SOU1996:29). De åtgärder som regeringenföreslår är följande.- Ett sekretariat för genusforskninginrättas med placering vid Göteborgsuniversitet, som tillförs 5 miljonerkronor för detta. Sekretariatetsuppgift skall vara att utreda, skapaopinion, stimulera och informera omgenusforskning.- Ökade medel tillförs centrum/forumför kvinnliga forskare ochkvinnoforskning. Utöver de åtta centrum(med olika benämningar; ett av dem harställning som institution) som hittillsfått medel tillkommerJämställdhetscentrum i Karlstad.Resurser för dessa centrum beräknasunder respektive lärosätes anslag tillforskning och forskarutbildning samtanslaget B 46 (avseende centrum i Örebrooch ).- Medel () beräknas underanslaget till Kungl. för attKvinnohistoriska samlingarna vidGöteborgs universitet skall kunnafungera som nationellt ansvarsbibliotekför kvinno-, mans- och genusforskning.- Medel beräknas under anslaget D 19för 18 tjänster med inriktning motgenusforskning. Utskottet har frånUtbildningsdepartementet erfarit attbeloppet är 10 (inte 9) ,vilket också anges iforskningspropositionen. Där meddelasockså att tjänsterna (en professur, enforskarassistenttjänst och endoktorandtjänst per ämne) skall avseföljande ämnen: litteraturvetenskap,sociologi, informationsteknologi,folkhälsovetenskap, fysikundervisningensdidaktik och människa-maskin. Alla tretjänsterna i ett ämne skall placeras vidsamma lärosäte. Regeringen avser att geberörda forskningsråd i uppdrag attföreslå vid vilka lärosäten tjänsternaskall placeras.I regeringens förslag tillforskningssatsningar vid universitet ochhögskolor ingår - som framgått av detföregående (avsnitt 2) - att Linköpingsuniversitet tillförs medel (4,9 miljonerkronor) för inrättande av ett nytt tema- tema Genus.Moderata samlingspartiet föreslår imotionerna 1996/97:Ub411 yrkande 27 och1996/97:Ub487 yrkande 7 att riksdagenskall avslå regeringens förslag tillsatsningar på genusforskningen. Dennainställning följs upp i skilda yrkandeni den sistnämnda motionen om beloppenunder olika anslag - yrkanden somutskottet behandlar i det följande. Deviktiga frågor som finns inom områdetkvinnors och mäns situation i samhälletoch arbetslivet kommer i ettvälfungerande resursfördelningssystematt uppmärksammas av forskarna ochfinansieras av anslagsgivarna inom ramenför de mål som uppställts förverksamheten, anför motionärerna, somavvisar regeringens detaljreglering ochingrepp i lärosätenas ochforskningsfinansiärernas frihet.Folkpartiet liberalerna ställer sig imotion 1996/97:Ub5 bakom flertalet avregeringens förslag när det gällergenusforskning, men avvisar förslaget omett sekretariat vid Göteborgsuniversitet (yrkande 13). I stället villmotionärerna använda 5 miljoner kronortill att förstärkaForskningsrådsnämndens (FRN:s) resurserför genusforskning och kvinnorsforskning. FRN bör dessutom få etttydligt koordinerande ansvar mellan deolika forskningsråden och fungera somresurs för genuskompetens för dessa,anser motionärerna (yrkande 14).Vänsterpartiet föreslår i motion1996/97:Ub7 yrkande 3 etttillkännagivande om att sekretariatetför genusforskning bör samverka med deaktörer som redan finns inom området,såsom centrum/forum för kvinnligaforskare och kvinnoforskning ochKvinnovetenskaplig tidskrift.Miljöpartiet anser enligt motion1996/97:A806 yrkande 21 att man måsteutveckla och fördjupa redan kändaforskningsområden med avseende på ettgenusperspektiv.