bet · GK01KU1 · 1996-11-28 00:00:00 — Det krävsen ändring av ikraftträdandebestämmelsentill lagen för att möjliggöra detta.Utskottet föreslår att ikraftträdande-och övergångsbestämmelsen får följandelydelse:Denna lag träder i kraft den 1 januari1997.Före ikraftträdandet ingivnaansökningar om stöd somräknas från och med den 15 oktober 1996skall anses avse stöd med belopp somfrån och med följerav bestämmelserna i den nya lydelsen.Till partier som beviljats statligtstöd för tiden från och med den 15oktober 1996 utgår, efter beslut avPartibidragsnämnden , trefjärdedelar av årsbeloppet fram till den14 enligt bestämmelserna iden nya lydelsen.Propositionens förslag till ändring ilagen om statligt stöd till politiskapartier tillstyrks med den nu angivnaändringen.Utskottet vill i detta sammanhang ta uppfrågan om det särskilda stöd som enligt3 och 9 §§ partistödslagen utgår tillpolitiska partier, som varitrepresenterade i , men somförlorat sina riksdagsmandat. Somtidigare nämnts ges sådana partiermöjlighet till ett avtrappat stöd . Syftet med partistödet somsådant är att göra det möjligt för depolitiska partierna att bedrivainformation och opinionsbildning utanatt vara beroende av enskildabidragsgivare. Avsikten med detsärskilda, avtrappade stödet är attmöjligheterna för ett parti, somförlorar sina riksdagsmandat, attfortsätta sin opinionsbildandeverksamhet inför kommande riksdagsvalinte drastiskt skall minska. Ytterligareskäl för det avtrappade stödet är hänsyntill personalens anställningstrygghetoch önskan att underlätta för partiernaatt planera sin verksamhet.Partistödslagen, liksom det tidigarestatliga och kommunala partistödet, bärsenligt förarbetena upp av följandeprinciper (SOU 1972:62, prop. 1972:126,bet. KU55):1. Bidragen bör utgå endast till partisom har ett inte obetydligt stöd iväljaropinionen, manifesterat i allmännaval.2. Bidragen bör beräknas schematiskt ochfördelas enligt fasta regler, som intetillåter någon skönsmässig prövning.3. Bidragens storlek bör stå i relationtill partiernas storlek.4. Någon offentlig kontroll av hurmedlen används bör inte förekomma.Bestämmelserna om det avtrappadepartistödet har tillämpats ett antalår. Det kan enligt utskottets meningfinnas skäl att se över om reglernafungerat som tänkt eller omlagstiftningen kan behöva kompletterasmed ytterligare villkor för utfående avstödet. En grundläggande förutsättningför utformningen av bestämmelserna måstedock även fortsättningsvis vara attnågon statlig kontroll av hur stödetanvänds inte får förekomma och att någonskönsmässig prövning av bidragen intetillåts. Vad utskottet här uttalat om enöversyn av det statliga partistödet,såvitt avser avtrappningsstödet, börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna.Verksamhetsområdet myndigheterPropositionenRegeringen föreslår att anslaget D 1Justitiekanslern anvisas 8 739 000 krför . En miljon kronortillförs anslaget för att JKskall kunna bibehålla en verksamhet medlåga ärendebalanser och kortahandläggningstider.Anslagsförstärkningen föreslåsfinansieras genom motsvarande minskningav dels anslaget F 7 Diverse kostnaderför rättsväsendet, dels anslaget C 1Domstolsväsendet m.m.Anslaget D 2 Datainspektionen föreslåsanvisas ett i förhållande tillinnevarande budgetår oförändrat belopp,, för 1997.Anslaget D 3 föreslåsanvisas 1997 , varav150 avser kostnader för dennationella delen av finansieringen avhandläggning och beslut beträffandeprojekt inom ramen för s.k. mål 6-medelvilka till finansieras med EU-medel.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionensförslag till anslag förJustitiekanslern, ochSametinget för budgetåret 1997.Verksamhetsområdet och TaltidningsnämndenPropositionenRegeringen föreslår att 5 536 000 kranvisas till . I förslagetligger en besparing på anslaget med . Vidare föreslårregeringen att beviljas en låneram iRiksgäldskontoret på 400 000 kr.Regeringen bedömer på grundval av enfördjupad prövning av Presstödsnämndensoch Taltidningsnämndens verksamhet attdessa myndigheter bedriver sinaverksamheter effektivt utifrån uppsattamål, varför uppdragen bör ligga fast.Övergripande mål för Presstödsnämndenskall enligt propositionen vara attvärna mångfalden pådagstidningsmarknaden genom att fördeladet statliga stödet till dagspressen.Övergripande mål för Taltidningsnämndenskall vara att förbättra tillgången tillinnehållet i dagstidningar försynskadade, sådana funktionshindrade sominte förmår hålla i eller bläddra i entidning samt afatiker och dyslektikergenom att fördela det statliga stödettill radio- och kassettidningar.Omformuleringen av målen innebär enligtpropositionen ingen förändring avverksamhetsinriktningen.MotionernaI motion 1996/97:K719 hemställerMargitta () att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av störremångfald av taltidningar. Enligtmotionären finns bara cirka hälften avalla dagstidningar i att tillgåsom taltidningar. Regeringen bedömer attmålet för stödet i stort sett uppnåtts,då utgivningen av taltidningar täckernära nog hela landet och de flestasynskadade därmed kan abonnera på entaltidning. Målet för Presstödsnämndenbör enligt motionären vara att värnamångfalden på dagstidningsmarknadengenom att fördela stödet tilldagspressen för att möjliggöra att allsvensk dagspress finns att tillgå somradio- eller kassettidningar.I en snarlik motion, 1996/97:K717,hemställer (v)att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionenanförts om målet för Taltidningsnämnden.Enligt motionären borde målet förTaltidningsnämnden få samma lydelse sommålet för , dvs. atttillgodose synskadades, sådanafunktionshindrades som inte förmår hållaeller bläddra i en tidning samtafatikers och dyslektikers behov avmångfald på dagstidningsmarknaden genomatt fördela det statliga stödet tillradio- och kassettidningar.Utskottets bedömningMålen för Presstödsnämnden ochTaltidningsnämndenI propositionen föreslås att deövergripande målen för formuleras omutan att det får några konsekvenser förverksamhetsinriktningen.De nuvarande uppgifterna förPresstödsnämnden är bl.a. att prövaansökningar om stöd enligtpresstödsförordningen, att följa ochanalysera den ekonomiska utvecklingenför olika tidningsgrupper och andraväsentliga förändringar inomdagspressen, rapportera till regeringenom utfallet av de presstödjandeåtgärderna och om förändringar itidningsägandet. Det föreslagna måletför skall vara attvärna mångfalden pådagstidningsmarknaden genom att fördeladet statliga stödet till dagspressen.Den nuvarande uppgiften förTaltidningsnämnden är att fördela detstatliga stödet till radio- ochkassettidningar. Nämnden skall dessutomhandlägga ärenden om bl.a. fördelningenav mottagarutrustning för radiotidningaroch bedriva visst utbildningsarbete samtbedöma och till regeringen rapportera omutvecklingen beträffande verksamhetenmed utgivning av radio- ochkassettidningar. Det föreslagna måletskall vara att förbättra tillgången tillinnehållet i dagstidningar försynskadade, sådana funktionshindrade sominte förmår hålla i eller bläddra i entidning samt afatiker och dyslektikergenom att fördela stödet till radio- ochkassettidningar.I motion 1996/97:K719 (fp) anförs attmålet för bör vara attvärna mångfalden pådagstidningsmarknaden genom att fördelastödet till dagspressen så att detmöjliggör att all svensk dagspress finnsatt tillgå som radio- ellerkassettidningar.I motion 1996/97:K717 (v) föreslås attmålet för skall varaatt tillgodose synskadades, sådanafunktionshindrades som inte förmår hållaeller bläddra i en tidning samtafatikers och dyslektikers behov avmångfald på dagstidningsmarknaden genomatt fördela det statliga stödet tillradio- och kassettidningar.Enligt utskottets mening bör inte deolika mål och medel som gäller förPresstödsnämndens ochTaltidningsnämndens verksamheter blandassamman. Det är nämligen genom stödettill dagspressen, vilket administrerasav , som mångfalden inomdagspressen befrämjas. Det särskildastödet till taltidningar administrerasav . Det är riktigtatt mångfalden inom dagspressen ocksåhar betydelse för möjligheten attupprätthålla mångfalden blandtaltidningarna. Dock bestäms antalettillgängliga taltidningar av de resursersom särskilt avdelas för detta ändamål,anslaget E 3 Stöd till radio- ochkassettidningar. Detta anslag behandlaslängre fram i detta betänkande.Utskottet uppfattar de föreslagnamålformuleringarna som förtydliganden avde båda myndigheternas uppgifter ochtillstyrker de föreslagna ändringarna avmålen för . Motionerna K717 ochK719 avstyrks.Anslaget E 1 Presstödsnämnden ochTaltidningsnämndenUtskottet har inga invändningar motpropositionens förslag att anvisa5 tillPresstödsnämnden och Taltidningsnämndenoch tillstyrker förslaget.PresstödBudgetpropositionenBetänkandet Vårt dagliga blad - stödtill svensk dagspress (SOU 1995:37) samtdepartementspromemorianDistributionsstödet till dagspressen (Ds1996:5) och remissyttrandena över dessahar tillsammans med Presstödsnämndensårsredovisning och fördjupadeanslagsframställning legat till grundför regeringens fördjupade prövning avpresstödet. Regeringensställningstaganden redovisas ipropositionen om kulturpolitik (prop.1996/97:3), vilken återges nedan i dedelar som berör utgiftsområde 1.Sammanfattningsvis anser regeringen attpresstödet i allt väsentligt används påett effektivt sätt och ger de resultatsom stödet syftar till.Regeringen föreslår att 541 579 000 krför anvisas tillPresstöd.KulturpropositionenFörändringar av dagstidningsbegreppetm.m.I propositionen föreslås vissaförändringar beträffandedagstidningsbegreppet och reglerna förhur stödberättigade dagstidningar skallsärskiljas. En lågfrekvent tidning skallför att kunna få presstöd ha ett allmäntoch brett innehåll och riktas mot en vidläsekrets. En tidning skall för att varaberättigad till driftsstöd ha ett egetredaktionellt innehåll som utgör minst51 % av dess totala redaktionellainnehåll. Om det är uppenbart att flerapublikationer är att anse som en ochsamma publikation trots att de uppfyllerkravet på eget redaktionelltinnehåll samt utkommer under olika namn,skall fortsättningsvisi beslut om presstöd anse dem vara enpublikation.Som skäl för förslaget anger regeringenföljande. har ensuccessiv uttänjning av tillämpningen avdagstidningsbegreppet skett, särskiltbeträffande tidningar som kommer ut med1-2 nummer . Det krävs enligtpropositionen en uppstramning avdefinitionen av en dagstidning för atthindra att presstöd beviljas i allttveksammare fall. Dagstidningsbegreppetföreslås snävas in så att lågfrekventatidningar med ett specialiserat innehållsom riktar sig till en begränsadläsekrets inte skall räknas somdagstidningar. Som exempel på ettavgränsat innehåll nämns förhållandeninom näringsliv och affärsverksamhet,konsumentpolitik, miljöfrågor, idrott,friluftsliv eller frågor med anknytningtill kyrkoliv och religion.Enligt de nuvarande reglerna skall entidning för att vara stödberättigad haett eget redaktionellt material somöverstiger av det totalaredaktionella materialet. En sänkning avdenna andel till innebär enligtpropositionen att tidningarna får störremöjligheter till samordning vilket kanminska deras kostnader. Många slagsredaktionellt material, t.ex. radio- ochTV-programtablåer samt sport- ochbörstabeller, kan vara likadantutformade i flera tidningar utan attmångfalden från åsiktsbildningssynpunktgår förlorad.I propositionen föreslås också enuppstramning av kriterierna ipresstödsförordningen i syfte attundvika att reglerna kringgås. Undersenare år har i vissa fall tvekanuppstått om huruvida en publikation harvarit att anse som självständig gentemoten annan publikation, trots att de harskilda namn och eget redaktionelltinnehåll som uppfyller kravet iförordningen. Likheterna blir särskiltiögonenfallande då publikationernautkommer på olika veckodagar i sammaspridningsområde. I vissa fall kan tvåtidningar bli berättigade till högrestöd än vad som skulle varit fallet omtidningarna betraktades som en tidning.De nuvarande reglerna är enligtpropositionen inte tillräckliga när detgäller att skilja publikationer åt. Ettförtydligande bör införas i förordningenmed innebörd att två publikationer, somutkommer under olika veckodagar och inomi huvudsak samma spridningsområde, börbetraktas som en publikation, om de harett sådant samarbete och sådana likhetervad avser namn, utseende, layout m.m.att det för läsaren och i övrigt stårklart att det i själva verket är frågaom en och samma publikation.I sitt betänkande (SOU 1995:37) Vårtdagliga blad - stöd till svenskdagspress som utkom harPressutredningen -94 redogjort bl.a. föranvändningen av IT i svensktidningsdistribution. Av redogörelsenframgår att vissa tidningar, nämligenDagens Nyheter, ochÖstersundsposten kommer ut ifullständigt skick även i abonneradeelektroniska editioner, medan någraandra tidningar på olika sätt gör vissadelar av sitt redaktionella materialtillgängligt för allmänheten medelektroniska hjälpmedel. Av redogörelsenframgår vidare att Svenska Dagbladetäven ger ut två telefaxtidningar, somman kan abonnera på, Affärer ochSverige Idag.Enligt kommitténs förslag skallpresstödsförordningen (1990:524)ersättas av en presstödslag. Förslagettill presslag innehåller enlegaldefinition av vad som skall avsesmed uttrycket dagstidning (3 §). Denär så utformad att s.k. elektroniskatidningar och faxtidningar utesluts frånpresstöd (SOU 1995:37 s. 199).Något förslag om en presstödslag harinte lagts fram. Regeringens förslag ikulturpropositionen innebär att det inteinförs någon bestämmelse om att endastpapperstidningar skall räknas somdagstidningar. Enligt regeringensbedömning bör statliga stöd inte varautformade så att de hämmar användningenav elektronisk informationsteknik.Enligt vad som anförs i propositionenmotiverar -94 sittförslag främst med attgränsdragningsproblem kan uppstå mellanelektroniska dagstidningar och annanelektronisk information. Regeringensbedömning är dock att det liksomhittills får ankomma på Presstödsnämndenatt avgöra vilka tidningar som ärdagstidningar oavsett om de utkommer ipappersform eller ej. Regeringen har ipropositionen dessutom förklarat sig haför avsikt att uppdra åtPresstödsnämnden att följa utvecklingenoch återrapportera till regeringen omeventuella problem uppstår. Ipropositionen anförs härutöver att det iöverensstämmelse med förslaget i frågaom presstödet inte heller införs någonmotsvarande bestämmelse imervärdesskattelagens definition avallmän nyhetstidning.Driftsstöd till dagspressenI propositionen förslås att driftsstödäven fortsättningsvis skall ges enligtnu gällande regler. Tidningar som uppbärdriftsstöd och som upphör attdefinieras som dagstidning med anledningav den redovisade, uppstramadedefinitionen skall få reducerat stödunder en övergångsperiod ,under vilket stödet uppgår till hälftenav det belopp som utbetalts ,varefter stödet helt upphör. Enligtregeringens mening kvarstår motivet föratt verka för mångfald inom dagspressengenom ett direkt presstöd riktat tilllågtäckningstidningarna. Regeringen harinte velat införa regler som motverkaratt ett företag i tidningsbranschen gårmed vinst, och därför finns i förslagetinga regler om reduktion av driftsstödtill företag med särskilt goda resultateller som ger utdelning till ägarna. , som inte längre kommer attvara berättigade till driftsstöd tillföljd av den föreslagna uppstramningenav dagstidningsbegreppet, böravvecklingen ske successivt . Regeringen bedömer att ,som -94 föreslagit, ären onödigt lång avtrappningsperiod.Utvecklingsstöd till dagspressenI propositionen föreslås attutvecklingsstödet till dagspressenavvecklas. Enligt propositionen harstora delar av det rationaliseringsbehovsom fanns när stödet infördes år 1990fyllts av det stöd som betalatsut. De delar av stödet som syftat tillproduktionsteknisk samverkan mellandagstidningar har inte utnyttjats inågon större utsträckning, varförregeringen inte anser det motiverat attprioritera utvecklingsstödet.Distributionsstöd till dagspressenI propositionen föreslås att reglernaför distributionsstöd bibehålls medvissa förändringar med följandeinnebörd. I fortsättningen skall enprisskillnad på tillåtas inom ramenför likaprissättningen i den statligtstödda samdistributionen. Synnerligaskäl skall krävas för att etttidningsföretag eller ett företag somägs av ett tidningsföretag skall fåverka som underentreprenör inomsamdistributionssystemet.Distributionsföretagen skall få ta medandra produkter än dagstidningar isamdistributionen, om det kan ske utankvalitetsförsämringar för distributionenav de stödberättigade tidningarna. Ettextra distributionsstöd skall under enövergångsperiod kunna lämnas tillkvarvarande tidningar i ettdistributionsområde, om en eller fleratidningar med utgivningsort inomdistributionsområdet lämnarsamdistributionen och de kvarvarandetidningsföretagen drabbas av störrekostnadsökningar. Örestalet per exemplarhöjs , vilket beräknas innebäraen utgiftsökning med ca 4,4 miljonerkronor.Förslaget bygger delvis påDistributionsstödsutredningens förslag.Flertalet remissinstanser stöder tankenpå en modifiering av likaprisprincipenoch förslaget om att få ta med andraprodukter än dagstidningar isamdistributionen. Enligt regeringensbedömning är det rimligt med ettprissättningssystem som innebär atttidningarna bär en mer rättvis del avkostnader som de förorsakar isamdistributionen. En prisdifferens börgodtas endast om den är motiverad avsärskilda kostnader, och den föreslagnaramen skall rymma tillägg för samtligamerkostnader för bl.a. viktskillnad,administrativt merarbete och lokalatransporter. Prissättningen skall enligtpropositionen i första hand bestämmasefter förhandling mellan de berördaföretagen och distributören.Att skärpa presstödsförordningens kravför nya underentreprenörer bedömerregeringen vara en väl avvägd åtgärd föratt i viss mån begränsaförekomsten av underentreprenörer tillde fall där det föreligger starka skäl.Ett exempel på en sådan situation ärenligt propositionen när en tidning heltdominerar utgivningsområdet och det iövrigt distribueras endast tidningar medett annat utgivningsområde med låghushållstäckning.Förslaget om extra distributionsstödavser att underlätta för kvarvarandetidningar som drabbas av störrekostnadsökningar för den händelse attt.ex. den största tidningen på ortenlämnar samdistributionssystemet. Detextra stödet får inte vara större än detstöd som lämnats till den eller detidningar som lämnat systemet och skallkunna betalas ut under högst tre år.Någon skyldighet fördistributionsföretagen att distribueraannat än dagstidningar som ärberättigade till distributionsstödföljer inte av den föreslagna regeln atttillåta att distributionskapacitetenanvänds för distribution av annat ändagstidningar. För att en dagstidningskall vara berättigad tilldistributionsstöd skall den ha en ihuvudsak prenumererad upplaga och ettabonnemangspris som inte uppenbartavviker från priset i tidningskategorinden tillhör.Distributionsstödets nivå har varitoförändrad , då det sänktesmed . Driftsstödet har nyligenhöjts . Mot den bakgrunden anserregeringen att det är rimligt att höjanivån på distributionsstödet med 6 %.Propositionens förslag innebär att ingaregler om distributionsföretagensvinster införs. Statlig inblandning iett företags ekonomiska förhållanden börenligt regeringens mening undvikas.Regler om vinster skulle dessutom kunnaminska incitamenten att effektiviseraverksamheten inomdistributionsföretagen.MotionernaI motion 1996/97:K705 hemställer AndersBjörck m.fl. (m) att beslutaratt presstödet avvecklas helt (yrkande 1), attriksdagen anslår föranslaget E 1 Presstöd (yrkande 2) ochatt beslutar attPresstödsnämnden avvecklas (yrkande 3). Enligtmotionärerna har de förhoppningar sommålet för presstödet ställer i utsiktaldrig kunnat infrias. Den av regeringenföreslagna avvecklingen avutvecklingsstödet bör enligtmotionärerna inkludera även driftsstödetoch samdistributionsrabatten. Presstödetbör avvecklas i två etapper så attanslaget skärs ned med 300 miljonerkronor och att resterandebelopp lyfts ur budgeten 1998. avvecklas fr.o.m.den 1 januari 1998. Nämndens resterandeuppgifter kan handläggas avKammarkollegiet.I motion 1996/97:Kr17 yrkande 22hemställer m.fl. (fp)att avvisar förslaget omförändringar av dagstidningsbegreppetoch särskiljandet av stödberättigadedagstidningar. Motionärerna villsuccessivt avveckla stödet tilldagspressen och föreslår en minskningför 1997 med . Denföreslagna omdefinieringen avdagspressbegreppet förefaller enligtmotionärerna godtycklig ochsvårmotiverad och bör därför avslås,eftersom vissa tidningar drabbas på ettorättvist sätt antingen avseendemöjligheten att utnyttjasamdistributionsrabatten ellermöjligheten att erhålla driftsstöd.I motion 1996/97:K711 hemställer RonnyOlander (s) att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändrade beräkningsgrunder förpresstödet. Enligt motionären har dets.k. instrumentella materialet idagstidningarna, dvs. TV-program, aktie- ochvalutakurser etc., vuxit mycket kraftigti omfattning sedan presstödet infördes.Om propositionens förslag tillregeländring beträffande fördelningen påegenproducerat och övrigt material antasav , kommer avinnehållet i varje edition att varaunikt. Enligt motionären är det befogatatt vid en ändring av den aktuellaregeln betrakta det instrumentellamaterialet som neutralt vid beräkningenav unikt respektive gemensamt material iolika editioner.I motion 1996/97:K716 hemställer AgneHansson och , båda (c),att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om övergångsregler för tidningarsom kan mista driftsstöd på grund av denföreslagna begränsningen idagstidningsbegreppet (yrkande 1), ominnehållet i presstödsförordningen vadavser , Tidningoch (yrkande 2), omkvalifikationsgräns för endagstidningarsupplaga för att berättiga tilldriftsstöd (yrkande 3), om möjligheternatill extra provexemplar förendagstidningar i marknadssyfte (yrkande4) och om samdistribution ochlågfrekventa tidningar (yrkande 5).Enligt motionärerna bör det ankomma påPresstödsnämnden att följa effekterna avden föreslagna uppstramningen avdagstidningsbegreppet och vid behovåterkomma med förslag till ytterligareövergångsregler för tidningar som kankomma att mista driftstödet på grund avde föreslagna förändringarna.Presstödsförordningen bör ändras så attHaparandabladet, ochÖlandsbladet är berättigade tilldriftsstöd så länge angivnaförutsättningar uppfylls, vilket skullege de nämnda tidningarna en säkrareställning. Vid beräkningen avkvalifikationsgränsen 2 000prenumererade exemplar bör enligtmotionärerna även hänsyn tas tilllösnummerförsäljningen, varför ABTidningsstatistiks redovisningsprinciperi stället bör vara normgivande förberäkning av upplagan. Enligt motionärenhar de lågfrekventa endagstidningarnabehov av särskilda marknadsinsatser,varför det bör ankomma påPresstödsnämnden att efter särskildansökan pröva möjligheterna om tillståndtill ytterligare marknadsinsatser i formav provexemplar utöver vad nuvaranderegler medger. Motionärerna accepterarinte att reglerna för samdistributiondiskriminerar endagstidningar ochförslår därför en regelförändring somger endagstidningar rätt att ingå isamdistribution till likaprisprincipen.Distributionsföretaget bör därföråläggas att offentligt kunna motivera omman inte är beredd att ta medendagstidningar i samdistributionen.I motion 1996/97:K702 hemställer ElverJonsson m.fl. (fp, m, c, v, kd) attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omdels att fådagarstidningar skall erhållafortsatt presstöd om de uppfyllerpresstödsreglernas kriterier (yrkande1), dels att tidningar som framdelesinte skall uppbära presstöd får enövergångstid i enlighet medPresstödsutredningens förslag, dvs. femår (yrkande 2). De tre tidningar som kankomma att drabbas av den i propositionenföreslagna ändradedagstidningsdefinitionen bör enligtmotionärerna prövas av Presstödsnämndenmed avseende på om de uppfyllervillkoren för att erhålla fortsattpresstöd.