bet · GK01AU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Det totala avdraget idet sistnämnda hänseendet sänktesslutligen från högst tillhögst för varje anställd somdeltar i utbildning.Åtgärden utbildningsvikariatfinansieras t.o.m. innevarande budgetårgenom att arbetsgivaren får göra ettavdrag på de arbetsgivaravgifter hanskall betala. har beslutat(prop. 1995/96:222, FiU15, AU6y, rskr.307) att arbetsgivare som frånersskiftet 1996/97 utnyttjarutbildningsvikariat istället skall fåett bidrag - ett vikariatsstöd. Stödetlämnas med högst per heldag somvikarien arbetar, dock högst avlönekostnaden inklusive sociala avgifteroch semesterersättning . Viddeltidsarbete reduceras stödet iproportion till arbetstiden.Enligt propositionen kommer utgifternaför utbildningsvikariat som t.o.m.innevarande budgetår redovisats somskatteavvikelse, att öka anslaget med3,7 miljarder kronor.Under innevarande budgetåret harhittills enligt propositionen igenomsnitt 10 000 personer per månaddeltagit i utbildningsvikariat. Det ärbetydligt färre än den beräknade volymenom 20 000 människor. Enligtpropositionen är avdeltagarna kvinnor.MotionerVänsterpartiet anser i motion A305 (yrk.5) att det var ett misstag att minskaersättningsnivåerna förutbildningsvikariat. Det bidrar till ensjunkande volym. Kombinationen avutbildning och praktik är värdefull ochspeciellt kvinnor har kunnat dra nyttaav åtgärden. Både kommunsektorn ochmindre företag är känsliga för denkostnadsökning sänkta ersättningsnivåermedför. föreslår attbidraget till utbildningsvikariat skalluppgå till högst per dag och 80kr per studietimme.Eva och i motion A287 (s) att det tillföljd av de regelförändringar som skettpå senare tid blivit allt svårare förkommunerna att använda sig avutbildningsvikariat. En översyn avreglerna för utbildningsvikariat bördärför göras i syfte att åstadkommastörre flexibilitet i systemet ochdärigenom möjliggöra en störreomfattning av verksamheten.Utskottets övervägandenArbetsmarknadsutskottet konstaterar attriksdagen så sent som innevarandeår godkände en omläggning av utbildningsvikariaten frånett system med avdrag förarbetsgivaravgiften till ettbidragssystem. godkände viddet tillfället också de bidragsnivåeroch bidragsvillkor som skall gälla frånsamma tid. I det sammanhanget avstyrkteutskottet motsvarande förslag om höjtvikariatsstöd som nu förfram i motion A305. Utskottet kan inteheller nu ställa sig bakom förslaget ochåterkommer till yrkandet nedan i iavsnittet Anslag på utgiftsområde 14.Utskottet utgår från att AMS tarinitiativ till de förändringar iförordningen om utbildningsvikariat somfordras för att eliminera eventuellabrister i regelsystemet. Något uttalandefrån om detta fordras intevarför utskottet inte kan biträda motionA287. Utskottet återkommer till yrkandetnedan i avsnittet Anslag påutgiftsområde 14.ArbetsmarknadsutbildningPropositionenRegeringen redovisar att den i sambandmed sysselsättningspropositionen (prop.1995/96:222) meddelat sin avsikt attinom ramen för den upphandladearbetsmarknadsutbildningen göra enbesparing motsvarande 300 miljonerkronor. Enligt propositionen kommerbesparingen att tas ut genom attregeringen i regleringsbrevet förArbetsmarknadsverket anger etthögsta belopp för vilketarbetsmarknadsutbildning får upphandlas.Regeringen redovisar i propositionenvidare att med anledning avsysselsättningspropositionen beslutatatt utbildning inom det reguljärautbildningsväsendet i form avarbetsmarknadsutbildning fr.o.m. 1997endast skall beviljas utomnordiskamedborgare som varit inskrivna vidarbetsförmedlingen ocharbetslösa arbetshandikappade. De medelsom för innevarande budgetår använtstill reguljär arbetsmarknadsutbildningför andra grupper än de nämnda skallfr.o.m. i stället beräknas underutgiftsområde 15 Studiestöd.I propositionen anges inte något kravpå minsta volym förarbetsmarknadsutbildningen för nästabudgetår. Som framgått av den tidigareframställningen uppställs däremot ettsammanlagt mål rörande omfattningen sominnebär att de medel som föreslåstilldelade under anslaget A 2.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder skallminst 228 000 personer i snitt per månadges lämplig utbildning, praktik ellersysselsättning genom konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska åtgärder elleryrkesinriktad rehabilitering.MotionerModerata samlingspartiet skisserar imotion A277 (yrk. 17) som ett led i enförnyad arbetsmarknadspolitik riktlinjerför en fokuseradarbetsmarknadsutbildning. Enligtpartiets förslag skall utbildningen varastyrd mot ett klart definieratarbetsmarknadsbehov. Utbildningen skallgenomföras tillsammans med företagen ochutbildningens inriktning skall styras avföretagens behov.Arbetsmarknadsutbildning skall erbjudasden som är och som varitarbetslös mer än . Deltagarenskall under utbildningen kunna få ettaktivitetsstöd motsvarandearbetslöshetsersättning. Utbildning avarbetslösa bör även kunna ske itraineeform. En sådan kan finansierasmed hjälp av s.k. utbildningscheckar somefter prövning tilldelas den arbetslösemed specifika utbildningsbehov.Folkpartiet anser i motion A221 (yrk.11) att arbetsmarknadsutbildningen ialltför hög grad präglats av eninriktning mot utbildningar som harvarit anpassade efter gårdagensarbetsmarknad. En viss förändring ipositiv riktning har dock skett då mannu försöker sträva efter attarbetsmarknadsutbildningen skall varaanpassad till den enskildes behov ochtill förutsättningarna och kraven påarbetsmarknaden. Det är nödvändigt attdenna förändring avarbetsmarknadsutbildningen fårfortsätta. Många av dagens utbildningartar som utgångspunkt att man skallsysselsätta en stor kvantitetarbetslösa. föreslår attantalet personer iarbetsmarknadsutbildningar minskassamtidigt som kvaliteten påutbildningarna höjs.Kristdemokraterna anser A297 (yrk. 7)att arbetsmarknadsutbildningens roll börvara att underlätta strukturomvandlingari samhället och inte att ersätta detordinarie utbildningssystemet. Partietsuppfattning är attarbetsmarknadsutbildningen bör knytasnärmare och bli en del av detreguljära utbildningsväsendet. Detreguljära utbildningsväsendet får på såsätt en naturlig inriktning motarbetsmarknaden som den i långastycken saknar.Kristdemokraterna föreslår vidare imotion Fi214 (yrk. 20) ett återinförandeav utbildningsbidrag med låneandel iarbetsmarknadsutbildning inom detreguljära utbildningsväsendet.Elving m.fl. framhåller iCenterns kommittémotion A819 (yrk. 8)att män i högre grad än kvinnorna fårtillgång till dyrarearbetsmarknadsutbildning. Kvinnorsutbildning är också oftare kortare änmäns. Det finns enligt motionenanledning att se över upphandlingen avarbetsmarknadsutbildning ochfördelningen av arbetsmarknadsinsatserfrån ett jämställdhets-perspektiv.Håkan och i motion A262 (fp) betydelsenav att arbetsmarknadsutbildningen vidkvalificerade hantverksskolor kanfortsätta i samma omfattning somhittills. Det finns, enligt motionen,tecken på svårigheter att rekryteraelever till kvalificeradhantverksutbildning till följd av attAMS inte har pengar att anvisaarbetslösa till den här typen avutbildning.Utskottets övervägandenArbetsmarknadsutskottet bedömer attarbetslösheten till viss del ärstrukturell i den meningen att denarbetslösa arbetskraften i inteobetydlig utsträckning saknar en iförhållande till efterfrågan relevantutbildning. Inom flera branscher finnsbetydande flaskhalsar där behovet avarbetskraft med rätt kompetens inte kantillgodoses.Utskottet har mot den nämndabakgrunden, som framgått av inledningentill avsnittet om dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna,föreslagit att skall geregeringen till känna vikten av atttillräckligt utrymme skapas förarbetsmarknadsutbildning i form avkvalificerad yrkesutbildning, för attflaskhalsproblem skall undvikas.Utrymmet för sådan utbildning äravhängigt av vilket krav på minsta volymför de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna regeringen åläggerArbetsmarknadsverket. Utskottet utgårfrån att regeringen noga följereffekterna av förslaget om en minstaåtgärdsvolym på 228 000 personer igenomsnitt och återkommer tillriksdagen om det visar sig svårt att nåden avsedda totalvolymen.I Moderata samlingspartiets motion A277betonas vikten avarbetsmarknadsutbildningens relevans förarbetsmarknaden och företagen. I detavseendet sammanfaller ståndpunkten medutskottets uppfattning.Utskottet erinrar om vad som uttaladesbeträffande arbetsmarknadsutbildningensinriktning i anslutning till proposition1995/96:222 Vissa åtgärder för atthalvera arbetslösheten till år 2000.Regeringen framhöll här attarbetsmarknadsutbildning skall varaanpassad till den arbetssökandes behovsamt till kraven på arbetsmarknaden. Denarbetsmarknadspolitiska profilenmarkerades, enligt regeringen, av attutbildningsvalet skall ske inom bestämdaramar och skall syfta till att stärkaden enskildes möjligheter att få ettarbete på den reguljära arbetsmarknaden.Regeringen betonade i det nämnda ärendetockså att ett utökat samarbete medkommunerna och de lokalaarbetsmarknadsparterna var grunden förval och inriktning förarbetsmarknadsutbildningen. Kunskapernaom kompetensbehoven bedömdes finnas där.Utskottet vill även för egen delunderstryka betydelsen av attarbetsmarknadsutbildningen motsvararmarknadens efterfrågan. Det initiativutskottet tagit för att åstadkommatillräcklig volym kvalificeradyrkesutbildning syftar till atttillgången på efterfrågade yrkesarbetareskall matchas mot efterfrågan.Moderata samlingspartiets förslag tillfokuserad arbetsmarknadsutbildninginnebär vidare attarbetsmarknadsutbildningen skall knytastill företagen. Utskottet är i den deleninte övertygat om att förslaget är fulltgenomförbart. Behovet bland arbetslösaav arbetsmarknadsutbildning är oerhörtskiftande och spänner över ett vittområde och utskottet är inte säkert påatt det helt kan tillgodoses inom ramenför en företagsutbildning.Arbetsmarknadsutbildning som genomförsi företag är i och för sig ingen nyhet.Sådan utbildning upphandlad från företagi form av praktik varvad med teoretiskainslag kan erbjudas arbetslösa enligtdet nuvarande systemet förarbetsmarknadsutbildning. Regeringenuttalade sig i den nämnda propositionen222 för att sådan varvad utbildningborde kunna få ett större utrymme. Denvarvade utbildningen kan fungera som ettslags lärlingsutbildning för dem somfyllt . En viktig sak är också attföretagen har möjlighet att anpassautbildningen till sina behov. Utskotteterinrar också om sådanföretagsutbildning där företaget fårbidrag för utbildning åt anställda föratt upprätthålla sysselsättningen.Utskottet kan således inte biträdamotion A277 i berörd del och återkommernedan i avsnittet Anslag påutgiftsområde 14.Folkpartiet förordar i motion A221 enminskning av antalet personer iarbetsmarknadsutbildning somkvaliteten på utbildningen höjs. Detinitiativ utskottet tagit genomtillkännagivandet till regeringen omvikten av ett tillräckligt antalarbetslösa personer får möjlighet attgenomgå kvalificerad yrkesutbildninginom ramen för köptarbetsmarknadsutbildning bör kunnainnebära en kvalitetshöjning iutbildningen. Motion A221 i berörd delavvisas i den mån motionen inte kananses tillgodosedd med vad utskottet nuanfört. Utskottet återkommer till frågannedan i avsnittet Anslag påutgiftsområde 14.Kristdemokraterna berör i motion A297förhållandet mellanarbetsmarknadsutbildning och detreguljära utbildningssystemet. Partietanser att arbetsmarknadsutbildningen påsikt skall bli en del av det reguljärautbildningssystemet. Utskottet är intesäkert på att en integrering avarbetsmarknadsutbildningen i denreguljära utbildningen löser det problemmotionärerna tar upp nämligen att skolaninte är tillräckligt inriktad motarbetsmarknaden. Betydelsen av dennabrist är dock klar. Ju sämre detordinarie utbildningsväsendet äranpassat till arbetsmarknadens behov ochi ju mindre grad ungdomarnas yrkesval ärmålmedvetna och realistiska, destostörre krav kommer att ställas påkompletterande arbetsmarknadsutbildning.Förhållandet mellanarbetsmarknadsutbildningen och denreguljära utbildningen behandlas avArbetsmarknadspolitiska kommittén ibetänkandet (SOU 1996:34) Aktivarbetsmarknadspolitik. Betänkandetbereds inom ochutskottet anser, med avvisande av motionA297 i berörd del, att dettaberedningsarbete bör avvaktas. Utskottetåterkommer till yrkandet nedan iavsnittet Anslag på utgiftsområde 14.När det gäller motion Fi214 erinrarutskottet om att i december1994 beslutade att utbildningsbidrag medlånedel skulle upphöra fr.o.m. den 1januari 1995. Utskottet har senast i maj1995 behandlat motionsförslag om ettåterinförande av utbildningsbidrag medlånedel. Utskottet avvisade förslaget idet av godkända betänkandet1994/95:AU15 med hänvisning förutom tillpågående översynsarbete till vissanackdelar med systemet. uppfattning avstod mångaarbetslösa från studier, närutbildningsbidraget innefattade enlånedel, och valde i stället att behållaarbetslöshetsersättningen. Utskottet ärinte berett att ompröva sittställningstagande och biträder därförinte motion Fi214 i berörd del.Utskottet återkommer till yrkandet nedani avsnittet Anslag på utgiftsområde 14.I motion A819 (c) begärs etttillkännagivande om attjämställdhetssynpunkter skall beaktasvid fördelningen avarbetsmarknadsutbildning. Utskotteterinrar om att jämställdhetssynen skallprägla hela AMV:s verksamhet med stöd avde riktlinjer för denarbetsmarknadspolitiska verksamheten somfinns i de två förordningarna om denarbetsmarknadspolitiska verksamheten.Utskottet förutsätter att regeringen ochAMV följer utvecklingen beträffandejämställdhetsaspekten inomarbetsmarknadsutbildningen. Ettuttalande från i frågan närdet gäller fördelningen avarbetsmarknadsutbildning bedömerutskottet därför inte vara nödvändigt.Motion A819 i berörd del avstyrks i denmån motionen inte kan anses tillgodoseddmed vad utskottet anfört.Utskottet bedömer att det initiativutskottet tagit för att åstadkomma etttillräckligt antal platser i köptarbetsmarknadsutbildning kan innebäraatt det blir lättare att rekrytera tillden typ av kvalificerade hantverksskolorsom berörs i motion A262. Motionen böravstyrkas i den mån den inte kan ansestillgodosedd med vad utskottet anfört,och utskottet återkommer till yrkandetnedan i avsnittet Anslag påutgiftsområde 14.Offentliga tillfälliga arbeten för äldrearbetslösa (OTA)BakgrundEfter förslag i regeringens s.k.sysselsättningsproposition (prop1995/96:222) beslutade isomras om en ny arbetsmarknadspolitiskåtgärd, offentliga tillfälliga arbetenför äldra arbetslösa. (yttr.1995/96:AU6y, bet. 1995/96:FiU15, rskr.1995/96:307).Åtgärden vänder sig till personer över55 år som varit inskrivna somarbetssökande vid arbetsförmedlingen i24 månader eller längre. De somdeltar i åtgärden skall enligt förslageti sysselsättningspropositionen få ettaktivitetsstöd som motsvarar nivån påarbetslöshetsersättningen.Arbetsförmedlingen skall anvisaåtgärden. Den som har anvisats ettoffentligt tillfälligt arbete skall inteanses som arbetstagare utom såvitt avserarbetsmiljölagen. Enligt riksdagensbeslut skulle lagen träda i kraft den 1januari 1997.Enligt sysselsättningspropositionenräknade regeringen med att upp till40 000 personer i genomsnitt per månadskulle omfattas av åtgärden. Vid fullomfattning beräknades kostnaden föråtgärden vara 150 miljoner kronor.Riksdagen har på förslag av regeringeni budgetpropositionen (prop. 1996/97:1)beslutat tidigarelägga starten avåtgärden (bet. 1996/97:AU5, rskr. 12).Vidare har beslutat att de somdeltar i åtgärden skall erhålla enstimulansersättning. Stimulansersättningär ett tillägg på aktivitetsstödet med45 kr per dag. Slutligen beslutaderiksdagen efter initiativ frånarbetsmarknadsutskottet att offentligatillfälliga arbeten för äldre arbetslösaäven skall kunna anordnas av de allmännaförsäkringskassorna.Efter de genomförda förändringarna kansom anordnare av åtgärden vara staten,kommuner, landsting och allmännaförsäkringskassor. Däremot kan intekyrkliga kommuner och inte hellerstatliga, kommunala ellerlandstingskommunala bolag, stiftelser,föreningar eller liknandeprivaträttsliga organ vara anordnare.Däremot kan statliga affärsdrivande verkvara anordnare.MotionerFolkpartiet föreslår i motionerna A221(yrk. 14) och Fi211 (yrk. 8) attåtgärden offentliga tillfälliga arbetenför äldre arbetslösa avskaffas. Detfinns en risk för att dessa arbetentränger undan ordinarie arbeten från denoffentliga sektorn.Även föreslår imotionerna A297 (yrk. 10) och Fi214(yrk. 6) att åtgärden skall avskaffasoch hänvisar till att den bl.a. kan ledatill stora undanträngningseffekter.Miljöpartiet föreslår i motion Fi213(yrk. 24) att även personer under 55 årbör kunna erhålla OTA.Vänsterpartiet, som är kritisk tillåtgärden, påpekar i motion A305 (yrk. 9)att det alltjämt kvarstår vissafrågetecken vad gäller möjligheten förden som anvisas åtgärden att tacka nej.Vidare påpekas att det är oklart vad somhänder när åtgärden tasbort. Det är även oklart hur den s.k.bortre parentesen skall tillämpas. Detfinns även inlåsningseffekter och det ärrisk att den placerade tappar kontaktenmed den ordinarie arbetsmarknaden.Vänsterpartiet föreslår därför attåtgärden i dess nuvarande formavskaffas. För det fall åtgärden inteavskaffas föreslår attstimulansersättningen höjs till 65 krper dag.Inger m.fl. (s) begär i motionA234 ett tillkännagivande om vikten avatt åtgärden utvecklas så att viktigasamhällsuppgifter kan fullgöras, denenskilde ges meningsfulla uppgifter ochrespekten för den offentligaarbetsmarknaden upprätthålls (yrk. 1)Vidare begärs ett tillkännagivande omatt försöksverksamheten skall utgöra ettkomplement till och inte ersättning förandra arbetsmarknadspolitiska åtgärderavseende äldre arbetskraft (yrk. 2).I motion A284 föreslår () att det bör övervägas om det inteskall vara möjligt för ideellaföreningar och organisationer atterbjuda OTA.Liknande tankar framförs av AndersSvärd i motion A289 där han förutomideella organisationer även föreslår attSvenska kyrkan skall kunna anordna OTA.Lennart Beijer m.fl (v) begär i motionA281 ett tillkännagivande om att detskall tillsättas en utredning som skallse över möjligheten att införa entillfällig pension för personer som harfyllt 60 år.Utskottets övervägandenSom framgår av den inledanderedogörelsen har nyligenbehandlat åtgärden och beslutat atttidigarelägga denna samt att utvidgakretsen som kan vara anordnare. Vidarehar beslutats om en stimulansersättningtill de personer som anvisas åtgärden.Utskottet, som tog initiativ tillutvidgningen, anser att det förnärvarande inte finns skäl tillytterligare förändringar av reglerna föratt vidga kretsen av anordnare. Inteheller finns det skäl att höjastimulansersättningen. Utskottet anservidare att åldersgränsen bör behållaseftersom syftet är att prioritera äldrearbetslösa.Vid bedömningen av om en arbetslösskall anvisas en arbetsmarknadspolitiskåtgärd skall det göras en individuellprövning. Arbetsförmedlaren skall eftersamråd med den arbetslöse anvisa denåtgärd som befinnes vara lämpligast.Detta innebär nödvändigtvis inte att denlämpligaste åtgärden för en äldrearbetslös alltid är OTA. Som utskottetkonstaterade vid behandlingen avsysselsättningspropositionen kan enarbetslös avstängas frånarbetslöshetsersättning om han eller honavvisar en lämplig åtgärd. Utskottetansåg att man bör se betydligt mildarepå de vägransfall som avser OTA än påövriga fall. Enligt utskottets mening ärdet inte oklart vad som gäller i de fallnågon äldre arbetslös avvisar ettlämpligt erbjudande om OTA.Utskottet kan ställa sig bakom desynpunkter som framförs i motion A234men anser inte att det behövs någratillkännagivanden i dessa avseenden.Vad gäller frågorna om vad som skallhända efter det att försöksverksamhetenavslutats respektive efter den s.k.bortre parentesen vill utskottet anföraföljande.Regeringen har aviserat att den undervåren 1997 kommer att lämna ett samlatförslag på en nyarbetslöshetsförsäkring. I samband meddetta kommer regeringen att lämna beskedom vad som skall gälla efterutförsäkring. I avvaktan på dettaförslag vill utskottet inte göra någrauttalanden i denna del.Vad gäller frågan om införandet av entillfällig pensionsform avarbetsmarknadspolitiska skäl villutskottet erinra om att frågor rörandeförtidspension beredsinom och i riksdagen.Utskottet anser därför inte att detfinns skäl att i detta sammanhang göranågra särskilda uttalanden i den väcktafrågan.Med hänsyn till det anförda avstyrkerutskottet bifall till motionerna A234och A281. Utskottet biträder inte hellermotionern A221, A284, A289, A297, A305,Fi211, Fi213 och Fi214 i förekommandefall i berörda delar och återkommer tillde senare yrkandena nedan i avsnittetAnslag på utgiftsområde 14.Sabbatsår - friårMotionerFörslag om s.k. sabbatsår eller friårläggs av flera motionärer bl.a. och Kristdemokraterna.Miljöpartiet föreslår i motion A202 attdet införs ett sabbatsår. Syftet skullevara att minska arbetslösheten iSverige. Ersättningsnivån skall vara av den ersättning den ledige skulle haerhållit i arbetslöshetsersättning.Staten skall inte kunna bestämma vadledigheten skall användas till.Kristdemokraterna föreslår också imotion A297 (yrk. 9) att det införs ettsabbatsår för personer mellan 45 och 55år. Genom införandet av en sådan åtgärdskulle det ges en möjlighet för mångaatt komma in på en ny yrkesmässig banasamtidigt som vikariatsmöjlighetenskulle minska arbetslösheten.Sabbatsåret skulle kunna bekostas avarbetsmarknadspolitiska medel ellergenom förtida pensionsuttag.Lars U m.fl. (s) föreslår imotion A240 att det införs ett friår.För att minska rädslan för en sådanåtgärd föreslås att den enskilde skallkunna varva ledighet med arbete. ÄvenIngbritt Irhammar m.fl. (c) föreslår imotion A807 (yrk. 3) att det införs ettfriår som innebär att den enskilde skallkunna vara tjänstledig från sitt arbeteför att kunna studera eller pröva pånyföretagande. skall denenskilde erhållaarbetslöshetsersättning. Skånbergoch () föreslår i motionA703 att det tillsätts en utredning omsabbatsår.Utskottets övervägandenUtskottet har i sitt yttrande tillfinansutskottet (1995/96:AU6y) i sambandmed behandlingen av regeringenssysselsättningsproposition (prop.1995/96:222) berört frågan om sabbatsårsom arbetsmarknadspolitisk åtgärd.Utskottet konstaterade då attarbetsmarknadspolitiska åtgärder därersättningen utgår i relation tillarbetslöshetsersättningen är inriktadepå utbildning, arbetslivskontakt ellerföretagande. En sådan användning ansågutskottet vara betydligt merframtidsinriktat.Utskottet anser att ingenting hittillshar framkommit som ändrar dennabedömning. Utskottet vill dock inteutesluta att man bör undersökaom i vilken mån sabbatsår/friår kananvändas som en arbetsmarknadspolitiskåtgärd för att skapa flera arbeten.Utskottet har vid kontakter medArbetsmarknadsdepartementet upplysts omatt det pågårdiskussioner där om att närmare utredamöjligheten att införa någon form avsabbatsår men att dessa inte har letttill någon mer konkretiserad beredning.I avvaktan på vad dessa diskussioner kanleda till anser utskottet att det pånuvarande stadium inte finns skäl attföreslå något tillkännagivande i dennadel. Utskottet avstyrker därför bifalltill motion A703. Utskottet biträderinte heller motionerna A202, A240, A297i berörd del och A807 och återkommertill dessa yrkanden nedan underavsnittet Anslag på utgiftsområde 14.LärlingssystemMotionerModerata samlingspartiet föreslår imotion A277 att hos regeringenbegär förslag om ett moderntlärlingsprogram. Partiet ifrågasättereffektiviteten i dearbetsmarknadsinsatser som riktar sigtill unga arbetslösa. Dessa insatser bördärför ersättas av ett nytt system föratt introducera unga medarbetare iföretagen (yrk. Systemet skall varaöppet för ungdomar mellan 20 och 25 åroch innehålla både arbete och utbildningunder normalt . skalllärlingslön utgå motsvarandearbetsinsatsen. Företaget skall ersättasför den utbildning som erbjuds.Lärlingsutbildningen för arbetslösaskall samordnas med denlärlingsutbildning inom gymnasieskolansom partiet föreslår i en annan motion.Kristdemokraterna anser i motion A297att det bör utvecklas ett system medtreårig utbildning/lärlingstid idualssystem enligt exempelvis den tyskamodellen.