bet · GK01FiU2 · 1996-12-05 00:00:00 — Programmet utvecklar därutövermetoder för hur stati-stik skallproduceras och presenteras för att kunnabelysa olika frågor ur ettjämställdhetsperspektiv. En kartläggningav hur väl den officiella statistikenföljer kravet på könsuppdeladindividstatistik pågår med en genomgångav i första hand SCB:s egen officiellastatistik. De brister som upptäcksåtgärdas.För all SCB:s individstatistik insamlasuppgift om kön. Statistiken redovisasockså regelmässigt könsuppdelad. Förurvalsundersökningar presenteras dockstatistiken för små redovisningsgrupperinte alltid könsuppdelad på grund av attden statistiska osäkerheten blir förstor. Allt dataunderlag frånundersökningarna, inklusiveUndersökningen av levnadsförhållanden() och Hushållens inkomster (HINK),kan analyseras ur ett jämställdhetsper-spektiv.Utskottet noterar också att av SCB:sfördjupade anslagsframställning för åren1997-1999 framgår att de besparingskravsom lagts på SCB i budgetbehandlingeninte kommer att innebära någraambitionssänkningar vad gäller arbetetmed programmet förJämställdhetsstatistik.Utskottet konstaterar med det anfördaatt ett intensivt arbete pågår med attutveckla jämställdhetsstatistiken.Utskottet avstyrker motionerna Fi212 (v)yrkandena 18 och 19 samt Fi509 (mp)yrkande 9.Utskottet vill beträffande förslaget imotion Fi509 (mp) om miljöräkenskapererinra om att arbetet med framtagandetav ett miljöräkenskapssystem i Sverigeoch i de länder som arbetar medmotsvarande projekt kommer att ta tid.Arbetet med miljöräkenskaperna utvecklasenligt utskottets mening positivt.Konjunkturinstitutet () och SCB kommervid att presentera tvådelrapporter rörande dels en värderingav skadorna av kväveutsläppen (KI), delsen lägesrapport om de fysiskamiljöräkenskaperna (SCB). I det kortaperspektivet kommer emellertid ingenheltäckande miljöjusteradnationalprodukt att kunna tas fram.Arbetet inriktas alltjämt mycket påforskning och metodutveckling. Det börframhållas att arbetet med att bygga ettanvändbart miljöräkenskapssystem måsteses som ett långsiktigt projekt.Utskottet delar regeringens uppfattningatt anslag för år1997 bör förstärkas med 1,25 miljonerkronor varav ca hälften av dennaförstärkning skall utnyttjas för arbetetmed miljöräkenskaperna. Utskottetavstyrker med det anförda motion Fi509(mp) yrkande 10.Beträffande anslaget Folk- ochbostadsräkning vill utskottet anföraföljande.I propositionen föreslås att i avvaktanpå RRV:s utredning de 70 miljoner kronorsom beräknats för tills vidareskall disponeras av regeringen.Utskottet delar regeringens uppfattningatt vissa grundläggande förberedelsermåste vidtas för att ävenen senarelagd räkning skall vara möjligatt genomföra. Det innebär att en del avdet föreslagna anslaget kommer attutnyttjas . I dettasammanhang bör också nämnas att EUförbereder bestämmelser som innebär attmedlemsländerna skall genomföra folk-och bostadsräkningar under våren 2001.Som framgår av propositionen avserregeringen att återkomma till riksdagennär resultatet av provverksamhetenföreligger.Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motion Fi412 (m).Miljöpartiet reducerar anslaget tillfolk- och bostadsräkningen till 30miljoner kronor. avvisarriksdagens tidigare beslut att inrättaett lägenhetsregister.Utskottet vill framhålla att avsiktenmed att upprätta ett lägenhetsregisterär att SCB skall få möjlighet att ilikhet med flera länder i kunnagenomföra en registerbaserad FoB istället för en blankett-FoB. Kostnadenför en blankett-FoB uppgår till minst300 medan kostnaden fören motsvarande register-FoB kan beräknastill ca 10 miljoner kronor.Utskottet avstyrker med det anfördaMiljöpartiet de grönas förslag i motionFi509 (yrkande 1 i denna del) attreducera anslag till Folk- ochbostadsräkningen till 30 miljonerkronor.Beträffande villutskottet med anledning av motion Fi502(fp) anföra att tidigarekonstaterat att Finansinspektionenvidtagit omfattande åtgärder för attförbättra sina möjligheter att utföra eneffektiv operativ och finansiell tillsyn(bet. 1993/94:NU18, rskr. 327 och bet.1995/96:NU23, rskr. Formerna fördet framtida tillsynsarbetet övervägsför närvarande inom ramen förBanklagskommitténs arbete. Utskottetanser liksom regeringen attBanklagskommitténs analys inte börföregripas. Den slutliga bedömningen avambitionsnivå och långsiktigtresursbehov för den finansiellatillsynen bör därför anstå till desskommittén avlämnat ett betänkande isaken.Med det anförda avstyrker utskottetmotion Fi502 (fp).Vad gäller Insättningsgarantinämndenanser utskottet i likhet med regeringenatt det övergripande målet förverksamheten inomInsättningsgarantinämndens ansvarsområdeskall vara i enlighet med regeringensförslag. Yrkande 3 i propositionentillstyrks därmed.Utskottet vill beträffandeRiksgäldskontoret anföra följande.Finansutskottet har inget att erinramot regeringens förslag tillmedelsberäkning för Riksgäldskontoretsförvaltnings- och upplåningskostnader(anslagen A 8 och A 9), ej heller tillatt kontorets garantiverksamhet (anslagA 10) förs upp med ett formellt belopppå 1 000 kr.Liksom regeringen anser utskottet attdet är angeläget att Riksgäldskontoretsinterna kontroll stramas upp. Utskottetförutsätter att regeringen återkommertill med en närmareredovisning av de åtgärder som vidtagitsför att tillgodose detta krav.Utskottet delar också regeringensbedömning att hushållsupplåningen börges ökad prioritet på det sätt somregeringen föreslagit (yrkande 4).Beträffande ochförslaget i motion Fi510 (v) attavveckla rådet vill utskottet anföraföljande.Våren 1993 avstyrkte utskottet (bet.1992/93:FiU21 s. 3) en motion frånVänsterpartiet med samma innebörd som idet nu aktuella yrkandet. Som utskottetser det är Ekonomiska rådets roll sominitiativtagare till forskning och somlänk mellan och dennationalekonomiska forskningenbetydelsefull. Det råder heller ingenoklarhet, vilket motionärerna hävdar, omatt det är den enskilde forskaren somansvarar för de slutsatser som redovisasi Ekonomiska rådets rapporter.Utskottet avstyrker motion Fi510 (v)yrkande 1.Beträffande anslaget Utvecklingsarbetetillstyrker utskottet yrkande 5 ipropositionen att medger attden utgående reservationen påreservationsanslaget D 5Utvecklingsarbete under sjundehuvudtiteln förs till ram- anslaget A 18Utvecklingsarbete.Beträffande anslaget till Riksdagensrevisorer vill utskottet först erinra omden av talmanskonferensen tillsattaRevisionsutredningen. blir en centraldel av utredningens arbete att övervägavilka totala resurser ställt i relationtill uppgifter om ambitionsnivå som böravdelas för den statliga revisionen.Vidare skall utredningen avväga hurdessa skall fördelas mellanRiksrevisionsverket och Riksdagensrevisorer.I budgetpropositionen föreslås attkompensation med skall utgåför den merkostnad som belastadeRiksdagens revisorers anslag /96 som en följd avhöjningen av revisorernas arvoden.Riksdagen beslutade (förs. 1995/96:RFK3, bet. 1995/96:KU3,rskr. 88-89) om en höjning av arvodenaför uppdrag inom , dessmyndigheter och organ samt avtilläggsarvodet för uppdrag som vicetalman, ordförande och vice ordförande iutskott.I den budgetsanering som har varitnödvändig att genomföra ställt sig bakomsparkraven på statlig konsumtion. Enutgångspunkt för besparingarna har varitatt samtliga myndigheters anslag framtill skall reduceras med11 % (prop. 1994/95:100 bil. 1, bet.1994/95:FiU10, rskr. Utskottetvill framhålla att mot bakgrund av debesparingar som varit nödvändiga attgenomföra inom stora delar av denoffentliga verksamheten böranslagsprövningen också för riksdagensmyndigheter präglas av storåterhållsamhet.När det specifikt gäller myndigheternaskostnader för lokaler innebär det systemsom tillämpas med ettsamlat anslag för en myndighetskostnader att någon särskildkompensation för hyreshöjningar normaltinte skall utgå. Den lokalkostnadsnivåsom lokalhållaren, i detta fallriksdagens förvaltningskontor, avser attta ut för de lokaler somRiksdagens revisorer disponeraröverensstämmer med vad som tillämpas förövriga statliga myndigheter medmotsvarande läge och standard.Mot bakgrund av det anförda tillstyrkerutskottet att revisorer förår 1997 erhåller medel i enlighet medriksdagens förvaltningsstyrelsesförslag.Vad avser övriga förslag till anslaginom utgiftsområde 2 ibudgetpropositionen har utskottet ingetatt erinra om dessa. Sammantaget ställersig utskottet således bakom regeringensförslag till fördelning av medel inomutgiftsområdet, varför yrkande 9 ibudgetpropositionen tillstyrks. Dettainnebär att utskottet inte kan ställasig bakom förslagen i motionerna Fi509(mp) yrkande 1 i denna del och Fi510 (v)yrkande 2. Utskottet kan inte hellerförorda en omfördelning av det slag somföreslås i motion Fi505 (fp) mellanStatskontorets anslagssparande och enökning av resurserför budgetåret 1997.Vad utskottet ovan anfört innebärsammanfattningsvis att utskottet intehar något att erinra motpropositionsförslagen och därförtillstyrker propositionen (yrkandena 3-5och 9). Utskottet har ovan avstyrktmotionerna Fi212 (v) yrkandena 18 och19, Fi412 (m), Fi502 (fp), Fi505 (fp),Fi509 (mp) yrkandena 1, 9 och 10 samtFi510 (v).Utgiftsområde 2 åren 1998-1999MotionenI motion Fi509 av . (mp) föreslås att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om beräknadfördelning på anslag på utgiftsområde 2för budgetåren 1998 och 1999 (yrkande2).UtskottetUtskottet vill med anledning av motionenanföra följande.I juni fastställde utgiftstakför staten för , 1998 och 1999 isamband med behandlingen av denekonomiska vårpropositionen 1996 (prop.1995/96:150, bet. FiU10, rskr. Ibudgetpropositionen lägger regeringenfram förslag till medelstilldelning förår 1997 för de olika anslagen ochredovisar dessutom hur den beräknarutvecklingen av de olika anslagen föråren 1998 och 1999. Regeringen begäremellertid inte något godkännande avriksdagen för den beräkningen.Det finns enligt utskottets mening inteanledning att nu ta ställning tillberäkningen av de olika anslagen förkommande år. Beslut omanslagstilldelning för 1998 och 1999kommer att ske under budgetberedningarna1997 respektive 1998.Vad utskottet här anfört innebär attmotion Fi509 (mp) yrkande 2 avstyrks.Övriga frågorRevisions- och redovisningsfrågorUppföljning av omutvärderingarMotionenI motion Fi901 av och () behandlas slutsatserna irapporten myndigheter utvärdera sigsjälva? (Ds 1996:36) från Expertgruppenför studier i offentlig ekonomi ().Enligt rapporten är kvaliteten påmyndigheternas utvärderingar av den egnaverksamheten ofta dålig - både när detgäller metod och resultat - ochresonemang om ändamålsenlighet ochkostnadseffektivitet i den granskadeverksamheten saknas ofta helt.I motionen hävdas att det är rimligtatt effekterna av de enligt motionärernaenorma summor som slussas ut via olikamyndigheter granskas. I motionen anförsatt bör få i uppdragatt utföra en uppföljning av ESO-rapporten.UtskottetUtskottet vill inledningsvis erinra omatt utskottet harframhållit att de nya formerna för attstyra den statliga verksamheten liksomden förändrade budgetprocessen ställerökade krav på uppföljning, utvärderingoch revision (t.ex. bet. 1995/96:FiU10s. Den aktuella ärett viktigt bidrag till diskussionen ommyndigheternas självutvärderingar.Rapporten reser bl.a. frågor om hurutvärderingsprocessen skall kunnaförbättras och kvaliteten påsjälvutvärderingarna höjas.Enligt förordningen (1996:882) ommyndigheters årsredovisning m.m. skallårsredovisningarna bl.a. bestå av enresultatredovisning. Myndigheterna skallredovisa och kommentera verksamhetensresultat i förhållande till de mål och ienlighet med de krav på återrapporteringsom regeringen har angivit iregleringsbrev eller i något annatbeslut.Vidare beslutar regeringen varje årvilka verksamheter som skall genomgåfördjupad prövning. Underlag förfördjupad prövning skall bl.a innehållaen sammanfattande resultatanalys. Iresultatanalysen skall verksamhetenutvärderas och redovisas i förhållandetill de mål för verksamheten somregeringen fastställt.Arbetet med att fortlöpande förbättraresultatstyrningen bör enligt utskottetsuppfattning fortsätta. Utskottet harinhämtat att den aktuella ESO-rapportenhar uppmärksammats inomFinansdepartementet och beaktas i detfortsatta utvecklingsarbetet.Någon åtgärd är därmed intepåkallad. Med det anförda avstyrksmotion Fi901 (m).Riksrevisionsverkets granskning avmyndigheters regelgivningMotionenEnligt motion Fi508 av MichaelStjernström m.fl. (kd, m, c, fp) pressasnäringslivet, särskilt de mindreföretagen, hårt av den ökande strömmenav lagar och regler. Inte minst gällerdetta regler från myndigheter.Motionärerna erinrar om att en myndighetnumera i en s.k. problem- ochkonsekvensanalys skall utredakostnadsmässiga och andra konsekvenserav föreskrifter och allmänna råd innanmyndigheten beslutar om en regel.Bland andra ()skall ges tillfälle att yttra sig överutredningen. Enligt vad som anförs imotionen uppvisar RRV:s arbete brister.Verkets handläggning består tillövervägande del i att för statistiskaändamål registrera dekonsekvensutredningar som ges in från deaktuella myndigheterna. Någon faktiskgranskning av utredningens innehåll skersällan, enligt vad som anförs imotionen.Motionärerna framhåller att för att nåsyftet med reformen krävs att RRV:sarbete sker med ökade insatser och högreprioritet. RRV bör ges möjlighet attintensifiera de insatser som reformenförutsatte vad avser tillsyn,utbildning, rådgivning ochmetodutveckling.UtskottetUtskottet vill med anledning av motionenanföra följande. Kravet på myndigheternaatt göra konsekvensutredningar sombelyser en regels kostnadsmässiga ochandra konsekvenser har funnits sedanlänge; inom i internacirkulär och hos myndigheterna i dentidigare begränsningsförordningen.Kravet finns numera i verksförordningen(1995:1322).I anvisningar sägsbl.a. att utformningen av en regel ochdess tillsyn bör idealt sett spegla enmedveten avvägning mellan å ena sidanbehovet av samhällsekonomiskt motiveraderegler och å andra sidan eventuellanegativa effekter. Så upplevs intealltid regelverken i dag.Genom kraven på konsekvensutredningarav regler vill regering och riksdag fåbättre kontroll över de effekter somreglerna medför. Konsekvensutredningenklarlägger i förväg olika slag avkostnader och andra konsekvenser för attbeslutsunderlaget skall bli så bra sommöjligt. De som berörs av reglerna skallges tillfälle att yttra sig överkonsekvensutredningen, liksom översjälva sakfrågan, dvs. om en regel ärden rätta lösningen på det bakomliggandeproblemet.Riksrevisionsverket ärtillsynsmyndighet för myndigheternasregelgivning. RRV skall utveckla metoderför konsekvensutredningar avregelförslag och följa tillämpningen. Idialogen mellan RRV och myndigheternakan olika problem vad gällertillämpningen av kravet påkonsekvensutredningar och eventuellabehov av förenklingar i förfarandetuppmärksammas.Inom RRV utreds omkonsekvensutredningar och granskning avdessa är rätt metod för att uppnå deavsedda syftena. RRV:s utredning kanförväntas bli klar i mars 1997.Utskottet finner inte någon riksdagensåtgärd påkallad och avstyrker därmedmotion Fi508 (kd, m, c, fp).Statlig bokföringsnämndMotionenI motion Fi917 av ()erinras om att det privata näringslivetsredovisningspraxis är utförligtnormerad, bl.a. genom den statligabokföringsnämnden. Enligt motionärenförekommer inte motsvarandenormverksamhet på det statliga områdettrots att statens verksamhet är mycketomfattande.Uppgiften att verka för en god ochenhetlig statlig redovisning genom attföreskriva normer/regler för god statligredovisningssed bör, enligt motionären,i första hand inte ankomma på RRV utanåligga annan myndighet, t.ex.Statskontoret. RRV skall svara förkontrollen att god statligredovisningssed följs och också i sittarbete ge impulser för förbättringar ochvidareutveckling.UtskottetUtskottet vill erinra om attRiksrevisionsverkets föreskrifter ärnormerande när det gäller statligredovisning. Enligt regleringsbrevet förRRV skall RRV:s prestationer i form avutbildning, råd och stöd vara inriktadepå att skapa sådana förutsättningar attmyndigheterna kan åstadkomma enredovisning som är tillförlitlig ochrättvisande samt ändamålsenlig för såvälstatsmakterna som myndigheterna själva.Lag, förordning och föreskrifter ärtvingande för myndigheterna.Myndigheterna måste således följaföreskrifterna från RRV.Vid RRV finns ett särskilt råd förredovisningsfrågor. Rådet skall gegeneraldirektören de råd som behövs föratt genom föreskrifter främjautvecklingen av god redovisningssed imyndigheternas redovisning. Rådet utsesav regeringen och har kompetens frånsåväl privat som statlig sektor.Vidare vill utskottet erinra om attRRV:s revision skall bedrivas oberoendeäven i förhållande till den normerandeverksamheten vid verket.Med hänvisning till det anfördaavstyrks motion Fi917 (m).Kontroll av statliga och kommunalaaktiebolagMotionenEnligt motion Fi918 av () har en radbrister i kontrollen av statlig ochkommunal verksamhet uppmärksammats.Samtidigt har beslut tagits om ensärskild finanspolis för att stävjaekonomisk brottslighet inom den privatasektorn. För att åtgärder rörande denprivata sektorn skall vinna itrovärdighet krävs enligt motionären atticke korrekt handhavande av offentligamedel i statliga och kommunala bolagockså beivras. Ett sätt att komma åtproblemet är enligt motionären attinrätta en särskild kontroll- ochrevisionsmyndighet som har till uppgiftatt kontrollera att statliga ochkommunala bolag inte överskrider sinabefogenheter.Motionären framhåller att denföreslagna kontrollfunktionen ärytterligt viktig eftersom ägarfunktioneni de offentligt ägda bolagen är mycketvag och ofta svagt utvecklad. I motionenanförs vidare att man inom regeringen nuunder avsett att skapa enstatlig ägarpolicy och nya funktionerför att denna skall tillämpas. Enligtmotionären har i praktiken dock intemycket hänt. En särskildkontrollmyndighet avsedd att kontrollerastatliga och kommunala bolag skullesannolikt påskynda statens ägarpolicy istatliga bolag i de fall nu staten skallengagera sig i en sådan verksamhet.UtskottetUtskottet vill erinra om att medrevisorfrån utses istatliga aktiebolag i de fall detstipuleras i bolagsordningen eller ombolagsstämman så beslutar. Vidare finnsen lag (1987:519) om RRV:s granskning avstatliga aktiebolag och stiftelser. Avdenna framgår att RRV får granska denverksamhet staten bedriver i form avaktiebolag, om verksamheten är regleradi författning eller om staten som ägareeller genom tillskott av anslagsmedeleller genom avtal eller på något annatsätt har ett bestämmande inflytande öververksamheten. De aktiebolag som RRVgranskar med stöd av nämnda lag ärskyldiga att på begäran av RRV lämnaverket de upplysningar som behövs om dengranskade verksamheten.Inom RRV finns en särskild funktion föratt samordna och befrämja hög kvalitetav revisionen av statliga bolag.Revisorerna från RRV har en särskildkompetens för att fokusera granskningenkring befogenhetsfrågor.Vidare vill utskottet erinra om dehuvudprinciper för förvaltningen avstatens företagsägande som riksdagenbeslutade om (prop.1995/96:141, bet. NU26, rskr. 302):- Statligt ägda företag skall arbetaunder krav på effektivitet, avkastningpå det kapital företaget representeraroch strukturanpassning.- Den som utövar förvaltningen av ettstatligt ägt företag skall medutgångspunkt i uppsatt verksamhetsmålaktivt följa företagets utveckling ochvidta erforderliga åtgärder för attföretaget skall uppfylla kraven påeffektivitet, avkastning ochstrukturanpassning.Utskottet avstyrker med det anfördamotion Fi918 (m).Huvudman för den statligaförvaltningsrevisionenMotionenI motion Fi902 av m.fl.(m) föreslås att Riksrevisionsverketsavdelning för effektivitetsrevisionskall föras över till Riksdagensrevisorer (yrkande 1). Inte minst i ettläge när det allmänt bedöms viktigt attriksdagens arbete med uppföljning ochutvärdering intensifieras blir detbetydelsefullt om resultatet av denstatliga förvaltningsrevisionens arbetedirekt kan komma och dessutskott till del. Därmed läggseffektivitetsrevisionen underparlamentet på samma sätt som i deflesta andra västliga demokratier.Den nuvarande utformningen av denstatliga revisionen med ett resursstarktriksrevisionsverk och ett resurssvagtRiksdagens revisorer är enligtmotionärernas uppfattning inte enlämplig ordning. mot vedertagna revisionsprinciper,nämligen att den vars verksamhet skallgranskas inte ens skall kunna misstänkaskunna styra granskningen. Medmotionärernas förslag blirförvaltningsrevisionen i formellthänseende helt fristående och oberoendeav regeringen.UtskottetUtskottet vill erinra om att ett yrkandemed identisk innebörd behandlades i detav godkända betänkandet1994/95:FiU9 (rskr. 280).Riksdagsutredningen föreslog i sittbetänkande Reformera riksdagsarbetet! (1993/94:TK1) en väsentlig utbyggnad avRiksdagens revisorers kansli. Vidbehandlingen av Riksdagsutredningensförslag godtog konstitutionsutskottetoch endast den förstautbyggnadsetappen av tre föreslagna.Konstitutionsutskottet föreslog att ennärmare utredning skulle företas av denföreslagna utbyggnaden av och av relationen ochrollfördelningen mellan Riksdagensrevisorer och (1993/94:KU18, rskr. 424-427).Revisionsutredningen arbetar förnärvarande. Enligt de avtalmanskonferensen utfärdade direktivenblir en central del i utredningsarbetetatt överväga vilka totala resurserställt i relation till uppgifter omambitionsnivå som bör avdelas för denstatliga revisionen och avväga hur dessaskall fördelas mellan RRV och Riksdagensrevisorer. En annan viktig uppgift förutredningen blir att ta ställning tillavgränsningar och samverkansformermellan de båda myndigheterna.Utredningen kan förväntas avge sitthuvudbetänkande före halvårsskiftet1997. Utskottet vill inte föregripautredningens ställningstaganden.Mot denna bakgrund anser utskottet attmotion Fi902 (m) yrkande 1 bör avslås avriksdagen.Den statliga revisionens rapporteringtill riksdagenMotionenI motion Fi902 av m.fl.(m) förordas vissa omedelbaraförändringar i syfte att utan dröjsmålstärka roll i uppföljning,utvärdering och revision (yrkande 2):- Alla orena revisionsberättelser medanledning av RRV:sredovisningsrevisionella granskningskall tillställas både Riksdagensrevisorer och berörda utskott.- Regeringen bör åläggas att årligenredovisa vilka åtgärder som vidtagitsmed anledning av deredovisningsrevisionella granskningarna.- revisorer bör utvidga singranskning till att också omfattastatens årsbokslut och därmed dedispositioner som görs av regeringen.- Samtliga förvaltningsrevisioner som utförs av RRV bör delges Riksdagensrevisorer och berörda utskott.- Samtliga revisionsrapporter, såvälRiksdagens revisorers som RRV:s, skallpå begäran av en tredjedel av Riksdagensrevisorer kunna bli föremål för aktuelldebatt i riksdagen.UtskottetUtskottet vill även beträffande dettayrkande erinra om att ett förslag medidentisk innebörd behandlades avutskottet i betänkandet 1994/95:FiU9(rskr. Utskottet vill vidareanföra följande.Orena revisionsberättelser skickas förkännedom till revisorer ochberörda utskott. Dessutom får utskottenRRV:s årliga rapport om detekonomiadministrativa läget ochrevisionens resultat i berörda delar.Som utskottet har angivit (bet.1995/96:FiU10, s. 137) har RRV under år1996 inför mer än hälften av utskottenredovisat och kommenterat sinaiakttagelser i samband med den årligarevisionen.Regeringen har ett par gångerredovisat vilka bedömningar man gjortmed anledning av RRV:s granskning ochvilka åtgärder man vidtagit medanledning därav. Som utskottet tidigareuttalat anser utskottet att det är engod praxis som därigenom etablerats.Enligt budgetlagen, som träder i kraftden , skall regeringen setill att en årsredovisning för statenlämnas till (prop.1995/96:220, yttr. 1995/96:FiU8y, bet.1996/97:KU3, rskr. 1996/97:27-30).Vidare vill utskottet erinra om attRiksdagens revisorer hargranskat årsredovisningen för staten. Igranskningen har redovisningarna förbudgetåren 1993/94 och 1994/95 kunnatbeaktas.