bet · GK01JoU1 · 1996-11-28 00:00:00 — Detta förhållande kräversvenska motåtgärder (yrkande 2). Enligtmotionerna Jo229 (v) yrkande 3 ochJo237 (v) yrkande 3 skall deframförhandlade nivåerna gälla för LFA-stödet till områdena 1-4 samt mål 6-området. I motion Jo236 (m) yrkande 9begärs en uppföljning avjordbrukspolitikens konsekvenser i norraSverige. I motion Jo245 (c) framhållsatt ej utbetalda ersättningar iNorrlandsstödet innebär ett urholkandemed av den politiskt beslutadenivån. Det behövs därför en omedelbarutvärdering av stödet när det gällerlönsamhetsutvecklingen för detnorrländska jordbruket under 1990-talet.En jämförelse bör även göras medlantbrukarnas situation i ochNorge (yrkande 1). Regeringens förslagatt spara på LFA-stödet i norra innebär att norraSveriges merkostnadskompensationurholkas och att den relativakonkurrenskraften gentemot övrigasvenska jordbrukare försämras (yrkande2). När det gäller s.k. hållandetiderframhåller motionärerna att rådandesystem för att kontrollera djurantaletvid beräkning av rätten till ersättninginte passar på grund av LFA-områdets storlek. Nuvarande systeminnebär att marknadstillförseln av slaktminskar kraftigt under hållandeperiodenvarvid andra aktörer får fritt tillträdetill den norrländskalivsmedelsindustrins hemmamarknad(yrkande 5). När det gällergrisproduktionen i norra att den drabbats av sänktlönsamhet. Merkostnadskompensationen kanej beräknas på mer än att 1/3 av grisensspannmålsbehov odlas på gården omoförändrad ersättning jämfört medsituationen före EU-inträdet skalluppnås. beräknas kompensationen på2/3. Förslaget innebär att detnationella stödet skulle behövatillföras ytterligare 7 miljoner kronor.Beloppet skulle kunna tas av det utrymmesom skapas genom regeringens besparinginom LFA-systemet (yrkande 8). Enligtyrkande 9 behöver intransportstödet tilllivsmedelsföretag i norra för kött- och äggproduktionsamt nivån återställas för mjölk. Stödentill jordbruket i borde därförtillföras ytterligare 30 miljonerkronor. När det gäller äggproduktionen inorra kräver motionärernalikabehandling för de svenskaproducenterna. Det nationella stödet börfördubblas (yrkande 10). Vidare bör ettmiljöstöd införas för potatisodlingen inorra (yrkande 11). Enligtmotion Jo255 (m) yrkande 2 bör dennuvarande stödbegränsningen till 20 korinom LFA-stödet tas bort. Vidare yrkasatt hos regeringen begär enkonsekvensanalys avseendelönsamhetsutvecklingen för jordbruket inorra . Analysen bör inrymma ävengränsdragningen mellan olika stödområden(yrkande 3).I motion Jo217 (s) påtalas behovet avnationellt riktade åtgärder för attåstadkomma hållbara lösningar förjordbruket i de områden som hamnadeutanför de slutgiltiga LFA-områdena.Enligt motion Jo235 (c) yrkande 2 byggerden nuvarande områdesindelningen för LFA-stöd på det gamla skördeskadeskyddet.Detta har fått till följd att områdenmed samma produktionsförutsättningar fårolika bidrag. Enligt motionärerna behövsen översyn av rådande system. Enligtmotion Jo239 (kd) bör man på nytt prövafrågan om LFA-stödet skall kunna omfattaområden som inte kom med i samband medförhandlingarna (yrkande 8).Enligt motion Jo255 (m) yrkande 1 måstedet vara bättre samhällsekonomi attstötta och rädda kvar mjölkproduktionoch den vägen få öppna landskap ochbiologisk mångfald än att bevilja bidragför naturvård som inte är kopplat tillproduktionen. Det är därför motiveratatt öronmärka visst miljöstöd för attleva upp till de politiskamålsättningarna om oförändradkostnadstäckning beträffande detregionala stödet framför allt i område4. I motion Jo258 (c) yrkas på enöversyn av kriterier och gränsdragningnär det gäller LFA-stödet (yrkande 5).Vissa stödområden m.m.I motion Jo211 (c) yrkande 2 framförskrav på uppflyttning av kommunernaSunne, , , ,samt Älvsbacka och Nyedsförsamlingar i iVärmland till stödområde 3. Enligtmotion Jo214 (c) är den gjordastödområdesindelningen orimlig i vadavser stora delar av södra och norraÖstergötland. Områdena är avhöglandskaraktär och starktskogsdominerade men har klassats lägreän motsvarande områden i angränsandelän. Enligt motion Jo244 (c) tog man isamband med förhandlingen hösten 1995bort kommun, ,, , ,Bergslagen och norra delen avOdensvi församlingar som var föreslagnaatt ingå i LFA-området. I avvaktan på enöversyn av områdesindelningen börersättning utgå till dessa områdenmotsvarande det uteblivna LFA-stödet(yrkande 1). Vid den kommande översynenbör ingå (yrkande 2). Imotion Jo248 (kd) yrkas att Sverigegentemot EU driver kravet om korrigeradgränslinje för LFA-stöd så att socknarnaKvarsebo, , Kristberg och Motalaskogsbygd fortsättningsvis kan erhållastöd (yrkande 1). Vidare bör mangentemot EU driva kravet att det storaskogsbygdsområdet mellan Östgötaslätteni söder och och Södermanlandsslättbygder i norr förs in i 5b-stödområdet (yrkande 2). Vidareframhålls behovet av en översyn av LFA-indelningen när det gäller Östergötlandssödra och norra skogsbygder och att mandärvid tillser att de bygder somklassats för lågt lyfts upp till korrektklass (yrkande 3). I motion Jo253 (c)yrkas på en förändrad indelning vidfastställande av arealersättningsområdenoch LFA-ersättningsområden i Skaraborgslän.Enligt motion Jo257 (c) yrkande 2 togsvid förhandlingarna mellanJordbruksdepartementet och EU endel områden i skogs- ochmellanbygder bort som enligt tidigareförslag skulle ha ingått i LFA-områdena.Dessa områden befinner sig i enbesvärlig situation och det är rimligtatt de kan tillföras ersättningmotsvarande den som utgår till mindregynnade områden. För att verifiera dettabehov bör en översyn göras, medförsamlingarna som geografiskt underlag,i samband med att de nyamiljöstödsmedlen fördelas. I motionJo258 (c) framhålls behovet av attbeakta särställning med enbefolkning helt beroende av jordbruket.Öns särart måste även i fortsättningenbeaktas för bevarande av bl.a. biologiskmångfald även i ett europeisktperspektiv (yrkande 3).Utskottets övervägandenAnslagenUtskottet tillstyrker regeringensförslag om medelsanvisning underanslagen B 10 och B 11. Därmed avstyrksmotion Jo239 yrkande 19 delvis. Det imotionen framförda yrkandet om enhöjning av anslaget ryms inte inom denav beslutade ramen förutgiftsområdet.Vidare avstyrks motion Jo249 yrkande 3.De regionala stödenMed anledning av att flera motioner tarupp lönsamhetsutvecklingen och behovetav förändringar när det gäller denuvarande stödsystemen och derasbetydelse för jordbruksnäringen inom dettidigare norra stödområdet samt skogs-och mellanbygderna i villutskottet anföra följande.Förhandlingsresultatet mellan EU ochSverige avseende stödet till jordbruketi norra innebar att den totalastödnivån skulle kunna behållas. Stödetfick dock en annan utformning med enuppdelning på tre olika stödsystem. Heladet dåvarande norra stödområdet(stödområdena 1, 2a, 2b, 3 och 4) har nudefinierats som mindre gynnat område(LFA-områdena 1-4). Vidare har vissaskogs- och mellanbygder i södra som mindre gynnade områden(område 5). Stödet till dessa LFA-områden lämnas i första hand perdjurenhet men även per ha. Stödetomfattar mjölkkor, andra nötkreatur, fåroch getter samt i viss utsträckningspannmålsgrödor och potatis. LFA-områdena 1-3 har definierats som attklimatologiskt motsvara bergsområdevilket innebär att stöd tillmjölkföretag där kan utgå för fler än 20mjölkkor per företag. I LFA-områdena 4och 5 begränsas stödet till 20 mjölkkorper företag. I LFA-områdena 1-3tillämpas vidare ett nationellt stöd somhelt finansieras av . Stödet, sominte får leda till att produktionen iregionen ökar, omfattar produktion avmjölk, smågrisar, slaktsvin, getter,ägg, potatis, bär och grönsaker. Vidarelämnas transportstöd för mjölk.Utöver nationellt stöd och LFA-stödutgår också vissa ersättningar enligtdet svenska miljöprogrammet förjordbruket. Programmet är utformat ienlighet med förkompletterande åtgärder inom dengemensamma jordbrukspolitiken.Ersättningen för miljöåtgärder är tillviss del differentierad med avseende påstödområde.Regionalstöd kompletterade medmiljöstöd m.m. lämnas för att skapabättre förutsättningar för jordbruk inomområden i norra där det medhänsyn till klimat och andraproduktionsförutsättningar är särskiltsvårt att driva verksamhet. hari och med sitt medlemskap i gått frånett system med prisstöd till djurstödkombinerat med arealstöd samt miljöstöd.Omställningen fick genomföras under stortidspress och resultatet var kanske intetill alla delar helt överblickbart innandet skulle träda 1995. Avstor betydelse är att en sådan radikalomställning av stödsystemet kangenomföras med beaktande av regionalaskillnader och med en rättvis ochbalanserad fördelning av stöden inom ochmellan de olika områdena. För attdessutom uppnå nödvändiga ochförbättrade möjligheter att slå vakt omett rikt och varierat odlingslandskap,bevara den biologiska mångfalden samtminimera jordbrukets miljöbelastningmåste en helhetssyn anläggas påstödsystemens utformning.Enligt vad utskottet erfarit harregeringen för avsikt att göra en mersammanhållen analys när det gällereffekterna av de nya stödformerna inomjordbruksnäringen bl.a. med avseende påekonomisk måluppfyllelse. Vidare harutskottet erfarit att regeringen kommeratt ge i uppdrag attsenast redovisa en merövergripande och sammanhållen översyn avstödsystemen inom jordbruksnäringen. Isamband härmed kommer Jordbruksverketatt ges i uppdrag att se överstödområdesindelningen i vad avser deområden som i slutförhandlingarna med EUinte ansågs uppfylla gällande kriterieroch därför hamnade utanför nuvarandestödsystem. Arbetet skall vara avslutatden . Vidare bör nämnas attJordbruksverket i samband med sittuppdrag att göra en samlad utvärderingoch översyn avmiljöersättningsprogrammet förjordbruket bl.a. har att pröva behovetav förändringar i fråga om kriterier förområdesavgränsning för åtgärdenbevarande av ett öppet odlingslandskaputanför stödområdena 1-3. I dettasammanhang bör även regeringens förslagom ett program för investeringsstöd tilllantbrukare uppmärksammas. Programmet,som innebär att stöd huvudsakligen skalllämnas till jordbruksinvesteringar i desju nordligaste länen, skall överlämnastill kommissionen (seföregående avsnitt). Regeringen hardessutom föreslagit att nivån påmiljöersättningsprogrammet underanslaget Kompletterande åtgärder inomjordbruket skall höjas . Iutformningen av det utökade programmetskall särskild hänsyn tas till behovetav att stödja och stimuleravallproduktionen (se avsnitt 14 nedan).Enligt utskottets mening finns detstarka skäl som talar för att en mersammanhållen utvärdering görs av denuvarande stödsystemen med avseende påjordbruksnäringens situation inomframför allt stödområdena 1-4. Somredovisats ovan har regeringen påbörjatarbetet med partiell översyn av nugällande stödsystem. Vidare kommerytterligare utredningsuppdrag att gestill i vad avser en mersamlad översyn. Utskottet utgår från attde med stödområdesindelningen förenadegränsdragningsproblemen samtförutsättningarna för jordbruket iNorrlands inland kommer attuppmärksammas i samband med denfortsatta beredningen. Det bör härvidockså ankomma på regeringen att prövamöjligheterna att genom ytterligareförändringar i stödsystemen eller påannat sätt försöka åstadkomma en merändamålsenlig reglering av de olikaintressen som här är i fråga.Med det anförda får syftet medmotionerna Jo210 yrkandena 1, 10, 11 och12, Jo212 yrkande 1, Jo217, Jo225yrkandena 1 och 2, Jo235 yrkande 2,Jo236 yrkande 9, Jo239 yrkande 8, Jo245yrkandena 1, 9, 10 och 11, Jo255yrkandena 1, 2 och 3 samt Jo258 yrkande5 i allt väsentligt anses tillgodosett.Utskottet föreslår därför att berördamotionsyrkanden lämnas utan riksdagensvidare åtgärd.Vidare avstyrks motionerna Jo210yrkande 3, Jo229 yrkande 3, Jo237yrkande 3 och Jo245 yrkande 2.Vissa stödområden m.m.Utskottet är inte berett att utöver vadsom anförts ovan omstödområdesindelningen nu ta ställningtill de mer preciserade synpunkterbeträffande förändringar i den rådandeområdesindelningen som redovisas imotionerna Jo211 yrkande 2, Jo214, Jo244yrkandena 1 och 2, Jo248 yrkandena 1, 2och 3, Jo253, Jo257 yrkande 2 och Jo258yrkande 3. Berörda motionsyrkandenavstyrks därmed i den mån de inte kananses tillgodosedda.Vad utskottet anfört ovan beträffandeen samlad översyn, som bl.a. berörstödsystemen för jordbruksnäringen inorra , är även ägnat atttillgodose syftet med motionerna Jo210yrkandena 6 och 9 samt Jo245 yrkandena 5och 8. Motionerna avstyrks i berördadelar.14. Kompletterande åtgärder inomjordbruket (B 12) och Från EG-budgetenfinansierade kompletterande åtgärderinom jordbruket (B 13)PropositionenAnslaget B 12 används för att finansierade kompletterande åtgärder inom dengemensamma jordbrukspolitiken som ärobligatoriska för sommedlemsstat. Dessa är miljöåtgärder ochskogsbruksåtgärder inom jordbruket(Rådets förordningar EEG nr 2078/92 ochEEG nr 2080/92). Hälften av kostnadenför åtgärderna medfinansieras från EG-budgeten. De kompletterande åtgärdernaskall bl.a. medverka till att miljömålenför jordbruket nås. Anslaget föreslåsockså användas för att finansiera ettnationellt anläggningsstöd förplantering av energiskog (Rådetsförordning EEG nr 1765/92).Enligt regeringen verkarmiljöprogrammet för jordbruket i fullomfattning . Inom programmeterbjuds jordbrukare att göramiljöåtaganden för vilka de kompenserasmotsvarande den kostnad eller detinkomstbortfall som åtagandet innebär.Programmet har utformats i linje med desvenska miljömålen för jordbruket. Av deutgifter som belastar anslaget avser1 jordbruketsmiljöprogram. Mot bakgrund av de högaambitioner som finns för jordbruketsmiljöarbete föreslår regeringen attnivån på miljöersättningsprogrammet höjsfrån . Ytterligare 300 miljonerkronor avsätts därför av nationellamedel och motsvarande medfinansieringerhålls från EG:s budget. Sammanlagt kanomfattningen av programmet därmed höjasmed . Målet äratt ett utökat program skall kunnaframförhandlas med föratt kunna träda i kraft under år 1997.Enligt regeringen kan insatserna för attutveckla det konventionella jordbruketmot en ekologiskt hållbar produktiondärmed öka. I utformningen av det nyaprogrammet skall särskild hänsyn tastill behovet att stödja och stimuleravallproduktionens miljöfördelar medavseende på bl.a. växtnäringsläckagetoch kretsloppsanpassning av jordbruketsdriftsformer.Ökningen av anslaget för den svenskadelen av miljöstödet finansieras genomatt vardera frånProgrammet för småföretagsutveckling,förnyelse och tillväxt, Programmet föromställning till hållbar utveckling ochProgrammet för samarbete och utvecklingi (prop. 1995/96:222 omvissa åtgärder för att halveraarbetslösheten ), tas ianspråk . Ytterligare 50 miljonerkronor finansieras inomArbetsmarknadsdepartementets område.Därutöver finansieras 100 miljonerkronor varaktigt på statsbudgetensinkomstsida genom förändringar ienergibeskattningen.Miljöersättningsprogrammet utvärderasför närvarande. Enligt regeringen skallutvärderingen kunna utgöra underlag föratt bedöma behovet av förändringar iprogrammet. Regeringens målsättning äratt den nu föreslagna nivåhöjningen ochutvärderingen så långt möjligt skallkunna bedömas i ett sammanhang.Samtidigt är det angeläget att de ökadeinsatserna kan genomföras så snabbt sommöjligt. Regeringen avser att låtaJordbruksverket lägga förslag omanvändningen av det nu föreslagnamedelstillskottet. Det är angeläget attåtgärderna utformas så att de ger denbästa sammanlagda miljöeffekten och atteventuella förändringar kan genomförasoch utformas så att de ger ett förbrukaren översiktligt och hanterbartsystem.Ett förslag till svenskt program förskogsbruksåtgärder i enlighet medriksdagens beslut (prop. 1995/96:76,JoU7, rskr. 100) kommer att överlämnastill för godkännande.Programmet beräknas kunna genomföras år1997. Åtgärderna har inriktats påskogsplantering inom områden i södra ochmellersta slättbygder där dettaär önskvärt av miljöskäl. Regeringenföreslår vidare att ett nationelltanläggningsstöd införs för plantering avfleråriga grödor för produktion avbiomassa enligt rådets förordning (EEG)nr 1765/92 av . Av deårliga utgifter som belastar anslagetunder avser 10miljoner kronor skogsbruksåtgärder ijordbruket och 10 miljoner kronoranläggningsstöd för energiskog.Regeringen överlägger för närvarandemed kommissionen om ett nytt delprograminom ramen för jordbrukets miljöprogramför ersättning till rennäringen förbevarande av rovdjur inomrenskötselområdet. Avsikten medprogrammet är att skapa ett bevarandemålför rovdjuren inom renskötselområdet medlångsiktigt livskraftiga populationer.Bevarandemålet medför för vissarovdjursarter att populationen ökar.Detta medför större kostnader förrenförluster och merarbete förrennäringen än vad som gäller i dag.Programmet baseras på den av riksdagenbeslutade principen om ersättning efterrovdjursförekomst. Programmet har tillsyfte att skall leva upp tillsina åtaganden om bevarande av hotadearter, som rennäringen skallkunna bedrivas på ett meningsfullt sättoch utvecklas med ekonomisk bärkraft.Detta program, som avses verka från år1997, uppskattas omfatta totalt30 , varav hälftenmedfinansieras av EG. Anslaget bördärför höjas med 15 miljoner kronor.Detta finansieras genom överföring avett motsvarande belopp från anslaget D 2Ersättning för viltskador m.m.Regeringen bedömer anslagsbehovet förår 1997 till 1 . Enligtregeringen förutsätter jordbruketsmiljöanpassning ett långsiktigt arbete.Programmen bygger på ömsesidigaåtaganden mellan stat och stödmottagaremed en varaktighet av minst fem år.Finansieringen av de miljöåtgärder somomfattas av fattade beslut kräver därföratt medel ställs till förfogande underhela stödperioden. och1999 beräknas därför utgifterna uppgåtill samma belopp som det nu för år 1997föreslagna.Med hänvisning till vad som anförtsovan beträffande anslaget B 12 bör underanslaget B 13 anvisas ett belopp på motsvarande EG:sfinansiering av kompletterande åtgärderinom jordbruket. Den nationellafinansieringen av vissa informations-,rådgivnings- och utbildningsinsatser förskogsägare med jordbruksmark sker överanslaget (H 1).Därutöver föreslås 7,5 miljoner kronorför EG:s medfinansiering avseendevitaliseringsgödsling avförsurningsdrabbad skogsmark.Motsvarande nationell finansiering skeröver anslaget Insatser för skogsbruket(H 4).MotionernaAnslagenI motion Jo234 (fp) yrkas att riksdagentill Kompletterande åtgärder inomjordbruket (B 12) för budgetåret 1997anvisar ytterligare (yrkande 3). I motionerna Jo237 (v)yrkande 19 delvis och Jo239 (kd) yrkande19 delvis föreslås att anslaget tillförsytterligare utöverregeringens förslag. Enligt motion Jo241(mp) bör det under anslaget B 12 anvisasett i förhållande till regeringensförslag ökat anslag med (yrkande 22 delvis). För budgetåren 1998och 1999 beräknas anslagshöjningen till100 respektive 150miljoner kronor (yrkande 23 delvis). Imotion Jo249 (m) yrkande 4 föreslås enhöjning av anslaget B 12 med 30 000 000kr.I motion Jo241 (mp) yrkas vidare attdet under anslaget Från EG-budgetenfinansierade kompletterande åtgärderinom jordbruket (B 13) anvisas ett iförhållande till regeringens förslagökat anslag med (yrkande22 delvis). För budgetåren 1998 och 1999beräknas anslagshöjningen till 100miljoner kronor respektive 150 miljonerkronor (yrkande 23 delvis).Utökat miljöstödNär det gäller det utökademiljöstödsprogrammet framhålls i motionJo207 (s) att det från ettsamhällsperspektiv är angeläget att slåvakt om en näring som är så stabil,arbetskrävande och arealkrävande sommjölk- och köttproduktionen. För attåstadkomma detta är det nödvändigt attlönsamheten förbättras framför allt inomstödområde 4. De utökade medlen som nuföreslås bör därför riktas på ett sådantsätt att de kommer de som är aktivamjölk- och köttproducenter till godo.Detta sker bäst genom att vallstödetdjurrelateras. I motion Jo210 (m)yrkande 5 framhålls att ett vallstöd ärsynnerligen välkommet för norra som har ett stort kunnande närdet gäller vallproduktion. Vallstödetbör vara generellt, dvs. vara lika storti hela landet. I norra bör detriktas till animalieproducenterna.Enligt motion Jo211 (c) yrkande 1 harområde 4 drabbats hårdast av de nya EU-stöden. Genom bl.a. begränsningar istödet till antalet djur och genomavsaknaden av tillräcklig spannmålsarealinnebär de nya EU-stöden klaraförsämringar och därmed en dåliglönsamhet. För att snabbt åtgärda dettaproblem vore det önskvärt att införa ettspeciellt djuranknutet vallstöd i område4. Enligt motion Jo215 (s) förändrades ioch med EU-inträdet förutsättningarnaför jordbruket i delar av det somtidigare tillhört stödområde 4. På grundav har stora delar av detgamla ?Norrlandsstödet´ försvunnit ochmycket lite har kommit i dess ställe.Det är därför viktigt att se övermöjligheterna till ett djuranknutetvallstöd för stödområde 4. IVänsterpartiets motioner Jo229 yrkande 5och Jo237 yrkande 5 framhålls attvallstödet bör utformas med tydligamiljökriterier som premierar enanpassning av produktionsmetoderna.Vidare bör stödet bidra till att lösa deobalanser som uppstått inom stödområde 4och det fjällnära jordbruket. Vallstödetbör dessutom vara generellt. Även imotion Jo236 (m) yrkas att vallstödetskall vara generellt. Vidare bör valloch bete på prioriteras.Reglerna bör vara enkla och utformas somminimikrav för skötsel av de slåtter-och betesvallar som får stöd. Kopplingentill djurhållning är positiv (yrkande8). Enligt motion Jo238 (kd) bör dettillkommande miljöstödet fördelas så atten avstämning med LFA-stödet i område 4kan göras. Vidare bör ett särskiltmiljöstöd utgå till besättningar medfler än 20 kor. I motion Jo239 (kd)yrkande 5 framhålls att lönsamheten iden miljövänliga mjölk- ochnötköttsproduktionen samt annanvallbaserad animalieproduktion är mycketpressad. Ett sätt att förändraförutsättningarna för denna produktionär att införa ett generellt vallstöd.Stödet bör sedan utökas till sinmaximala nivå. Enligt motion Jo245 (c)yrkande 4 bör vallstödet användas tillatt lösa de orättvisor som uppstått pågrund av den nya jordbrukspolitiken.Stödområde 4 samt det fjällnärajordbruket bör få extra tilldelning.Därutöver bör beloppet i det generellavallstödet vara generellt samt i norraSverige riktat tillanimalieproducenterna. Motionärerna imotion Jo246 (s) delar regeringensuppfattning om att de ökade insatsernakommer att förbättra förutsättningarnaför ett miljöanpassat jordbruk.Produktionen går i ekologiskt hållbarriktning så att de uppsatta miljömålenför jordbruket kan uppnås. Stödet skallvara ett basstöd som åtföljs av klaramiljökrav (yrkande 1). Det är angelägetatt åtgärderna utformas så att den bästasammanlagda miljöeffekten kanåstadkommas med ett administrativtenkelt system. Föreslagna förändringarbör genomföras och utformas så att deger ett för brukaren översiktligt ochhanterbart ersättningssystem (yrkande2). De nya åtgärderna måste ocksåutformas på ett sådant sätt att desamverkar med åtgärderna i detbefintliga miljöersättningsprogrammet(yrkande 3). Särskild hänsyn måste tastill behovet av att stimuleravallproduktion med klart definierademiljökrav i hela landet. Tillgången ochfördelningen av betesdjuren i landet bördärför särskilt uppmärksammas (yrkande4). Det är viktigt att en regionalträttvis fördelning erhålls av detillkommande medlen. Särskild hänsynskall i detta sammanhang tas tillstödområde 4 (yrkande 5). Möjligheternatill medfinansiering från EU skallbeaktas för att få ett optimaltekonomiskt utbyte av insatta medel(yrkande 6). Vidare förutsätts attregeringen även tar hänsyn tillsysselsättningseffekterna när manutformar de nya stödformerna (yrkande7). Enligt motion Jo257 (c) yrkande 1bör det utökade miljöstödets regelverkfå en enkel och tydlig utformning så attmedel ej förblir outnyttjade. Medel börgå till den som brukar marken och helalandet bör får del av stödet. Särskildhänsyn måste tas tillanimalieproducenterna i stödområde 4.