bet · GJ01KrU8 · 1996-01-30 00:00:00 — genreprofilering och samarbeteöver institutionsgränser, geografiskagränser och med parter i omvärlden.Systemet skulle medföra en störreflexibilitet i bidragstilldelningen tillde regionala museerna med störremöjlighet än till omprövning.Utskottet vill i sammanhanget ävenerinra om att betonatatt industrisamhällets omvandlingställer ökade krav på kulturmiljövården(s. 321) och att teknikens ställning imuseiväsendet och utvecklingen av teknik-och vetenskapscentra bör stödjas (s.509).Utan att föregripa resultatet av detpågående beredningsarbetet påkulturpolitikens område vill utskottetunderstryka betydelsen av att regionalaoch lokala insatser görs påindustrimiljöområdet. Utskottet är inteberett att föreslå att tanågot initiativ med anledning avmotionsförslaget. Motionen avstyrkssåledes.Skydd av ortnamnI motion Kr279 (c) tas upp frågan omskydd för ortnamn (yrkande 5).Motionärerna erinrar om att enutredning, i enlighet med riksdagensbegäran, har till uppdrag att övervägafrågan om lagstiftning till skydd förortnamn. Motionärerna uttrycker starkoro för att den adressändringsverksamhetsom och bedriver skall föregriparesultaten av utredningsarbetet. Deanser att detta inte bör få ske.Utskottet har i ett föregående avsnitti detta betänkande redovisat att den avriksdagen begärda utredningen,(Ku 1994:09), nupåbörjat arbetet med ortnamnsfrågorna.Redan i slutet av år 1994 uppmärksammadeutredaren på att det ärviktigt att utredningens resultat inteföregrips av förhastade förändringar avadresseringssystemet, som sedan blirsvåra och dyra att rätta till. Enligtutredningsmannen borde de regionalakonferenser som hölls av AB om adresse-ringssystemetuppmanas att uppmärksamma denna fråga såatt det adresseringssystem som väljsverkligen anpassas till de lokalaförhållandena och att största hänsyn tastill de äldre namnen så att godortnamnssed iakttas. Posten har därefteruttalat att den sedan årsskiftet1994/1995 inte tar några egna initiativtill att förändra landsbygdsadresserutan avvaktar att avtal träffas medresp. kommun.Utskottet har också redovisat attSvenska kommunförbundet i cirkulär tillkommunerna om adresseringsfrågoruppmärksammar kommunerna på vikten avatt de i verksamheten med ortnamn ochadresser iakttar en god ortnamnssed.Kommunförbundet förutsätter attkommunerna upprätthåller goda kontakteroch samråder med expertis på området.Slutligen har utskottet redovisat ettav startat projekt, Ortnamnslinjen , som bl.a. har tillsyfte att pröva länsmuseernas roll sområdgivare till kommunerna iortnamnsfrågor.Utskottet förutsatte attStatens lantmäteriverk, ochövriga ortnamnsansvariga instanserframgent skulle arbeta på ett sådantsätt att det kulturarv som ortnamnenutgör skyddas och vårdas (bet.1994/95:KrU4). Utskottet förutsatteockså att de ortnamnsansvariga under dentid som arbetadeskulle avstå från åtgärder som skullekunna skada detta värdefulla kulturarv.Mot bakgrund av dessa uttalanden och avvad som ovan redovisats om verksamhetenpå ortnamns- och adresseringsområdetunder tiden sedan Kulturarvsutredningentillkallades anser utskottet att någotytterligare uttalande i ortnamnsfråganfrån inte ärpåkallat, varför motionsyrkandetavstyrks.Fråga om stöd till 600-årsjubileumMotionärerna bakom motion Kr282 (s, m,c, v, kds) framhåller att Kalmar-unionen kommit att framstå som en symbolför önskan om ett nära samarbete mellande nordiska länderna. När staden 1997 firar 600-årsminnet av unionenär - framhålls det i motionen -jubileet intressant inte bara frånhistorisk synpunkt. Det ger också etttillfälle att göra jubileumsåret till ensatsning för hela . Motionärernaanser att aktiviteterna har storregionalpolitisk och nationell betydelseoch föreslår att någon form av nationellmedverkan skall diskuteras.Kalmarunionen är namnet på den unionsom ingicks i mellan ,och i samband medatt drottning släkting, den15-årige av , kröntes tillkung över de tre länderna. Unionenupphörde genom att valdestill riksföreståndare i år 1521och blev kung år 1523.Kommunfullmäktige i beslutade år1989 att 600-årsminnet av Kalmarunionenskulle firas . De övergripandemålen för jubileet är dels att det skallbidra till regionens utveckling undernästa årtusende, dels att skalletableras som en nordisk arena och länkmellan och övriga Östersjöländer.De fem nordiska ländernasstatsöverhuvuden har samtyckt till attbli jubileets officiella beskyddare.Kalmar kommun, som har beslutat anslåsammanlagt nära underåren 1995-1998 för unionsjubileet,svarar för samordning och marknadsföringav alla evenemang och projekt. Vidarehar kommunen avsatt ca 5 miljoner kronorför en kulturutvecklingsfond för de s.k.unionsprojekten. Ett regionalt stöd frånLänsstyrelsen i län, länslandsting, , Kalmarläns museum och beräknas motsvara ca 7miljoner kronor.Unionsjubileet stöds även på nordisknivå. beslutade år 1991att i enlighet med ett medlemsförslagrekommendera attutreda förutsättningarna för stöd tilloch aktiv medverkan i unionsjubileet ochett år i . Nordiska rådetplanerar bl.a. att förlägga presidie-och utskottsmöten till iseptember 1997. harbeslutat att uppmärksamma jubileet bl.a.genom att i möjligaste mån förläggaseminarier, konferenser ochministermöten till underjubileumsåret.Vidare har ministerrådet beslutat attunder avsätta 4,5miljoner danska kronor av s.k.nysatsningsmedel för ett stort nordisktutställningsprojekt om drottningMargareta och hennes tid som skallambulera mellan , ,och . Utställningen skallinvigas i ,varefter den kommer att visas i Kalmarfrån till slutet av juli1997, i från mitten avaugusti och iOslo tillslutet av . Huvudansvaret förutställningen åvilar DanmarksNationalmuseum. För del är detStatens historiska museum som ansvararför projektet. Museet har för avsikt attansöka hos regeringen om garanti för deinlånade utländska föremålen.Det s.k. Unionskansliet i Kalmararbetar med sex huvudteman införjubileet, nämligen nordisktelekommunikation, miljö ochresurshushållning, nordisk design,kulturturism runt , nordiskhistoria för barn och ungdom samtkvinnligt ledarskap. Därutöver pågår ettsamarbete med näringslivet samt medkultur- och idrottsområdena. Inom desammanlagt nio områdena planerasåtskilliga projekt tillsammans med olikasamarbetspartner. Som exempel kan nämnasatt en ideell förening, Kvinnor iNorden, avser att uppmärksamma jubileetfrån ett kvinnligt och nordisktperspektiv. Föreningen står bakom entemavecka, också den benämnd Kvinnor iNorden. Föreningens arrangemang äger rumi , då skall vara enplats för möten mellan kvinnor från helaNorden med seminarier, föreläsningar, enidé- och handelsmässa m.m. Ett annatexempel är Föreningarna förbundvars projekt, benämnt Nordliv, är enbred satsning med spårefter det nordiska, författarturnéerm.m. Vidare bör nämnas att samtligajubileumsprojekt inom de nio områdenaskall vara finansierade genom bidragfrån offentliga institutioner, sponsoreretc. Ett exempel härpå är som finansieras pånordisk, svensk och nivå. Ettannat exempel är det nordiskaoperasamarbete som kulturförvaltningen iKalmar kommun tillsammans medVadstenaakademien avser att genomföra.Ett led i finansieringsarbetet härför ärdet beslut som Stiftelsen tog och som innebär att275 beviljats iplaneringsbidrag för projektet.Unionskansliet, som samordnarjubileumsfestligheterna, är förnärvarande i färd med att söka nordiska,nationella och lokala sponsorer samttemasponsorer för jubileet.Enligt utskottets uppfattning är detangeläget att tar till vara demöjligheter till internationelltkulturellt samarbete som kan finnas. Detär därför glädjande att unionsjubileetsynes erhålla ett mycket brett stöd frånolika organisationer på nordisk nivåliksom på nationell, regional och lokalnivå. Detta stöd tillsammans med stödetfrån näringslivet, det lokalaföreningslivet m.m. visar attunionsjubileet har en mycket bredförankring. Enligt utskottetsuppfattning är det värdefullt att detnordiska samarbetet genomjubileumsevenemangen ställs i fokus.Jubileet kan med sin historiskautgångspunkt få positiva följder för detframtida nordiska samarbetet, liksom detförhoppningsvis kommer att främjaKalmarregionens utveckling.Frågan om ytterligare stöd tillunionsjubileet från ministerrådet ochstöd från Nordisk kulturfond får prövasi sedvanlig ordning. Detsamma gällerfrågan om särskilt svenskt statligtengagemang - i ekonomisk eller annanform. I sammanhanget vill utskotteterinra om att värdet av en eventuellstatlig svensk garanti för inlånadeföremål till Margareta-utställningentorde komma att bli betydande.Utskottet anser med hänvisning till detanförda att motionsförslaget ärbesvarat. Motionen avstyrks således. beträffande stöd till Vinässlottatt avslår motion1994/95:Kr207,2. beträffande kulturminnesskyddför industriproduktion ellerproduktionslinje i drift m.m.att avslår motionerna1994/95:Kr214 och 1994/95:Kr222,res.1 (mp) - motiv3. beträffande fråga om stödtill Innovatum i Trollhättanatt avslår motion1994/95:Kr273,res.2 (mp) - motiv4. beträffande skydd avortnamnatt avslår motion1994/95:Kr279 yrkande 5,5. beträffande stöd tillKalmarunionens 600-årsjubileumatt avslårmotion1994/95:Kr282.Stockholm den 30 januari 1996På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), (), BeritOscarsson (s), (), LeoPersson (s), (), MarianneAndersson (c), (), (), (),(v), AnnikaNilsson (s), (), EwaLarsson (mp), (), LarsLilja (s) och (). Kulturminnesskydd förindustriproduktion ellerproduktionslinje i drift (mom. 2motiveringen)() anser att den del avutskottets yttrande som på s. 7 börjarmed Med hänvisning och slutar med avstyrks således bort ha följandelydelse:Med hänvisning (= utskottet sex rader)och Kr222. Därmed får motionerna ansesbesvarade.2. Fråga om stöd till Innovatum iTrollhättan (mom. 3 motiveringen)() anser att den del avutskottets yttrande som på s. 9 börjarmed Utan att och slutar med avstyrkssåledes bort ha följande lydelse:Utan att (= utskottet fyra rader) avmotionsförslaget. Därmed får motionenanses besvarad. Sammanfattning 1Motionerna 1Statligt stöd till kulturmiljövård 2Industriminnesvård 2Skydd av ortnamn 4Utskottet 6Fråga om stöd till Vinäs slott 6Kulturminnesskydd förindustriproduktion ellerproduktions- linje i drift m.m. 6Fråga om stöd till Innovatum iTrollhättan 8Skydd av ortnamn 10Fråga om stöd till Kalmarunionens600-årsjubileum 10Hemställan 12Reservationer 131. Kulturminnesskydd förindustriproduktion ellerproduktionslinje i drift (mp) 132. Fråga om stöd till Innovatum iTrollhättan (mp) 13Gotab, 1996