bet · GJ01KU29 · 1996-05-28 00:00:00 — Statentillhandahåller genom Riksgäldskontoretdet rörelsekapital rundradiorörelsenbehöver, om avgiftsmedlen urlikviditetssynpunkt inte räcker till.Även för Radio och TVfinansieras delvis med medel urrundradiokontot.Sveriges Television har sedan den 1augusti 1991 möjlighet att sändasponsrade program om sändningen gälleren allmän sammankomst eller en offentligtillställning som anordnas av någonannan än programföretaget.Sponsorsintäkterna för SverigesTelevision uppgick till ca 16mkr och till ca (mindreän av de totala intäkterna).Sveriges Radio har sedan den 1 januari1993 möjlighet att sända sponsradeprogram. beslöt dock,efter vissa sponsringsförsök ,att avstå från sponsring försåvitt denekonomiska situationen för inteändrades. I samband med 1995 årsbesparingskrav beslöt styrelsen attbörja med sponsring igen under år 1996.SR:s sponsringsintäkter under år 1996beräknas uppgå till ca 6 mkr.Riksdagen fastställer TV-avgiftensstorlek. Den är 1 476 kreller per tremånadersperiod.Antalet TV-avgiftsbetalande hushålluppgick till drygt 3,3 miljoner.Teracom Svensk Rundradio AB tillförrundradiokontot dels ett beloppmotsvarande kompensation för värdet avhittills gjorda direktavskrivnainvesteringar, dels ett beloppmotsvarande avkastningskravet på denkonkurrensutsatta verksamheten.Rundradiokontot tillfördes tidigareintäkter från genomkoncessionsavgifter, men TV 4:skoncessionsavgifter som inbetalas efterden skall redovisas påinkomsttitel på statsbudgeten i ställetför i rundradiorörelsen.PropositionerRegeringen föreslår i proposition1995/96:161 En radio och TV iallmänhetens tjänst 1997-2001 attavgiften höjs med (3,) till1 fr.o.m. den 1 januari 1997.Bakgrunden till förslaget redovisasockså i den propositionen. - Avlagtekniska skäl läggs dock förslagettill ändring av den aktuella paragrafeni lagen om TV-avgift fram i den härbehandlade propositionen. I dennaföreslås nämligen även vissa andraändringar i lagen om TV-avgift.I proposition 1995/96:161 anges att detotala intäkterna i rundradiokontotunder uppgick tillca , en ökning med ca 196 mkrjämfört med . De totalakostnaderna uppgick till närmare5 , en ökning med ca 204 mkrjämfört med . Ränteintäkteruppgick till , vilketär en ökning med jämförtmed året innan. Med beaktande av 1993års överskott på uppgickrundradiorörelsens ackumuleradeöverskott till drygt 284 mkr.I samma proposition föreslås attprogramföretagen även i fortsättningenskall finansieras med medel som anvisasfrån rundradiokontot, och TV-avgifternaskall oavkortat gå till finansiering avpublic service-verksamheten.MotionerFörslaget om höjning av TV-avgiften harföranlett tre motioner.I motionerna 1995/96:Kr7 av . (m) yrkande 12 och 1995/96:K30 avBirgit m.fl. (fp) yrkande 6yrkas avslag på förslaget. I m-motionenanförs att det inom ramen för detuppdrag som public service-företagen börha med en koncentration respektive två kanaler saknasanledning att utöver redan nu beslutadehöjningar ytterligare höja TV-avgiftenoch att det finnsanledning att se över systemet föravgiftsuppbörd och den nuvarandefinansieringsmodellen. I fp-motionenanförs två skäl till avslagsyrkandet:dels får höjningen ett starkt genomslagi konsumentprisindex, dels är det interimligt att licensbetalarna skall betalaatt regeringen tidigare försvagatradiofonden.I motion 1995/96:K32 av . (v) yrkande 2 föreslås i ställeten höjning av TV-avgiften till 1 600 kr.Motionärerna anser det oerhört viktigtatt public service-kanalerna har en stormångfald och en hög kvalitet iverksamheten och motsätter sig bådesponsring och reklam i programmen. Depekar på kommande storainvesteringskostnader och anser attmålen för verksamheten inte går attuppfylla utan att ge avkall påkvalitetsmålet. Den av regeringenföreslagna höjningen är därför enligtmotionärerna otillräcklig.Kulturutskottets bedömning avrundradiokontotKulturutskottet gör i sitt betänkande1995/96:KrU12 om en radio och TV iallmänhetens tjänst 1997-2001bedömningen att det med utgångspunkt ide förutsättningar som anges ipropositionen och de prognoser somgjorts beträffande ingående balans irundradiokontot m.m. kommer att finnasett överskott på rundradiokontot underhela år 1997.Beträffande den sammanlagdamedelsberäkningen för de treprogramföretagen för anserkulturutskottet att den bör uppgå till4 prisläge.Utskottets bedömningKulturutskottet har beräknat att det medden höjning av TV-avgiften som föreslåsav regeringen kommer att finnas ettöverskott på rundradiokontot under helaår 1997. har inte anförtnågon invändning mot den föreslagnahöjningen. Det förhållandet att detunder kommer att finnasöverskott på rundradiokontot kan enligtkonstitutionsutskottets mening inteanföras som skäl för att avslå denhöjning som föreslås i propositionernautan frågan måste ses ur ett merlångsiktigt perspektiv.Socialdemokraterna och degröna ingick enöverenskommelse om att överskottsmedel iradiofonden skall kunna användas tillatt snabbt bygga ut den digitalatekniken för public service-verksamheten.Med det anförda tillstyrkerkonstitutionsutskottet förslaget ipropositionen och avstyrker motionerna1995/96:K30 yrkande 6 och 1995/96:Kr7yrkande 12 och, då det inte finns någonanledning till ytterligare höjning avavgiften, 1995/96:K32 yrkande 2.Lagförslagen i övrigtRadio- och TV-lagenRegeringens förslag till radio- och TV-lag har inte föranlett några motioner ide delar som inte berörts ovan.Utskottet har inte någon erinran motförslaget i dessa övriga delar.Övriga lagförslagI propositionen föreslås vad somhuvudsakligen är följdändringar i en radlagar. I förslaget till lag om ändringi lokalradiolagen finns i 31 b § enföreskrift att den som åsidosätter vadsom sägs i 24, 25 eller 26 § får åläggasatt betala en särskild avgift.Hänvisningen bör omfatta även 27 §, ochutskottet föreslår att lagtextenutformas i enlighet härmed.Utskottet har i övrigt ingen erinranmot förslagen.Övriga frågor enligt motioner frånallmänna motionstidenInternationellt samarbeteMotionerI motion 1994/95:K417 av . (c) yrkande 8 begärs etttillkännagivande om svenska initiativvad gäller regelverket förgränsöverskridande TV-sändningar.Motionärerna anför attinternationaliseringen av TV-mediet hargjort att nationella TV-kanaler intearbetar under likartade villkor somutlandsbaserade företag som sänder viasatellit, även om de senare uteslutandeeller till övervägande del riktar sigtill den svenska publiken. Det är av detskälet angeläget att aktivtarbetar för en förstärkning av detinternationella regelverket förgränsöverskridande TV-sändningar.Strävan bör vara att regelverket skallvara så utformat att public service-företagens ställning garanteras och attkonkurrensneutralitet så långt möjligtkan hävdas mellan nationella som via satellit som sänderfrån annat land riktat till sammapublik. bör verka för ett sådantregelverk bl.a. inom EU och Europarådet.I motion 1994/95:K407 av . (kds) yrkande 2 begärs etttillkännagivande om internationellaöverenskommelser i syfte att begränsautbudet av underhållningsvåld.Motionärerna anser att det inte ärtillräckligt om ett enskilt land somSverige skulle skärpa reglerna motmedievåldet eftersom det internationellautbudet av underhållningsvåld når osssnabbt via satellitkanalerna. Sverigebör därför inom det nordiska samarbetetsram och i Europeiska unionen följautvecklingen på medieområdet och verkaför gemensamma regler som begränsarutbudet av grovt underhållningsvåld.BakgrundOvan redovisas konventionom gränsöverskridande television ochEG:s TV-direktiv. Vidare redovisas attRådet för mångfald inom massmediernaenligt sina direktiv bl.a. skall följaden internationella utvecklingen,särskilt inom EU och samt denordiska länderna. Rådet skall ocksåvara svenskt kontaktorgan till denexpertkommitté rörandemediekoncentration och mångfald somEuroparådet upprättat och som skall hakorrespondenter i alla medlemsstaterna.Utskottets bedömningSamarbete om gränsöverskridandetelevision är som ovan framgår en frågabåde för och EU. Utskottetutgår från att regeringen noga bevakardessa frågor, och utskottet anser inteatt några tillkännagivanden behövs medanledning av motionerna 1994/95:K407yrkande 2 och 1994/95:K417 yrkande 8.Mottagning av TV-program inom NordenMotionerI motion 1994/95:K416 av Hans Stenbergm.fl. (s) begärs ett tillkännagivande ombehovet av en lagändring som gör dettillåtet för svenska TV-tittare att taemot svenska program från utländska . Motionärerna anför att mångamänniskor i inte har möjlighetatt se de markbaserade TV-sändningarnapå grund av dåligamottagningsförhållanden. Eftersom av hushållen har godamottagningsförhållanden är det intetroligt att utbyggnaden av slavsändarekommer att fortsätta i någon störreomfattning. Om sändningarna också skulleske via satellit, skulle det finnas enmöjlighet för de av hushållen som saknar möjlighet att se ochTV 2 att ta in programmen viaparabolantenn. Det är emellertid enligtmotionen inte lagligt att ta emot TV 1och från den norska satellit somsänder de svenska kanalerna.Lagstiftningen bör ändras på dennapunkt.I motion 1994/95:K421 av () begärs ett tillkännagivande om TV-sändningar inom . Motionären anseratt det vore ett sätt att stärka dennordiska identiteten att utbyta TV-sändningar så att det är möjligt att senorsk, dansk och finsk TV i ochvice versa. Vidaresändning av nordisk TVkan av kostnadsskäl antagligen inte skevia det markbaserade nätet, då dettaskulle kräva utrustning förrundradiosändningar för fem nya TV-kanaler. Däremot skulle det nu utbyggdakabelnätet runt om i kunnautnyttjas för dylika ändamål genom attkoncession för kabelnät villkoras medvidaresändning av nordiska TV-kanalereller att detta skrivs in som enförutsättning. Motionären önskar attfrågan om vidaresändning av övriganordiska länders television i Sverigeoch av den svenska televisionen i övriganordiska länder utreds.BakgrundEnligt avtalet med ochSveriges Television skall minst 99,8 %av den fast bosatta befolkningen kunnata emot programmen från marksändare.Programföretagen skall köpautsändningstjänster för marksändningarav . Bakgrunden till bestämmelsenär bl.a. att beredskaps- ochsäkerhetsskäl talar för ett sammanhålletdistributionsnät i statlig ägo.Sveriges Television använder sig inteav satellitsändningar. Däremot är detsändarnät som används av uppbyggtpå så sätt att programmen överförs tillmarksändarna med hjälp av satellit.Personer som bor utom räckhåll förmarksändarna kan ta emot programmendirekt från satelliten.I proposition 1991/92:140 om denavgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten 1993-1996 m.m. angavregeringen att även Televisionborde kunna ges möjlighet att användasatellitdistribution för att nå mindredelar av befolkningen, och därvid avsågsi första hand sådana hushåll som i daginte nås från marksändare. Om SverigesTelevision senare under avtalsperiodenskulle överväga en sådan lösning bordedet ankomma på regeringen att i avtalreglera de närmare villkoren.Sveriges Televisions program sänds pånorskt initiativ upp till satellit förmatning av kabelnät i . Avupphovsrättsliga skäl får dessasändningar dock inte tas emot utanförNorge.Sveriges Television har i sin digital-TV-policy redovisat att man på kort siktvill få till stånd digitala sändningarvia satellit med inriktning på hushållmed dålig mottagning i ,svensktalande i samtutlandssvenskar i övriga Europa.Förslag i proposition 1995/96:161 m.m.Om ett programföretag vill uppfylla endel av skyldigheten om nåbarhet genomsatellit eller annars inleda nyasändningar över satellit, behöverregeringens medgivande inhämtas. Genomsatellitsändningar skulle det vidare blimöjligt att ta emot Televisionsprogram utanför , underförutsättning att vissa upphovsrättsligafrågor kan lösas.Frågan om på vilket sätt SverigesTelevisions program skall distribuerashar ett nära samband med frågan omvilken teknik för TV-sändningar somskall användas i . Inför deviktiga avgöranden som kommer att behövaträffas är det angeläget attprogramföretagen agerar i enlighet medden strategi för tekniska förändringarsom statsmakterna kan komma att fattabeslut om. Därför bör regeringensmedgivande inhämtas före beslut om attinleda nya satellitsändningar.Kulturutskottet anser i sitt betänkandei denna del, med anledning av en motion(m) om att SVT skall få tillstånd attomedelbart inleda digitala sändningarvia satellit, att det arbete som pågår ien arbetsgrupp inom ,och som innebär attdistributionsfrågorna analyseras, intebör föregripas. Utskottet godtar därförregeringens förslag om att regeringensmedgivande skall inhämtas om ettprogramföretag vill uppfylla en del avsin skyldighet att nå så gott som helabefolkningen genom satellitsändningar.Sveriges Television har i en skrivelse iapril 1996 till regeringen ansökt omförhandlingar om ett sådant avtal omsatellitdistribution som nämndes ipropositionen om dess verksamhet underinnevarande avtalsperiod.Utskottets bedömningDen fråga om förbättrademottagningsförhållanden som tas upp imotion 1994/95:K416 har nära samband medutvecklingen av den nya tekniken för TV-sändningar och om vilken teknik försådana sändningar som skall användas iframtiden. Frågan har ocksåaktualiserats inom regeringskanslietgenom ovan nämndaskrivelse. Utskottet anser attberedningen av detta ärende bör avvaktasoch anser inte att motionen bör ledatill något tillkännagivande.Nordiskt utbyte av TV-sändningar finns,som berörts ovan, mellan ochFinland. Detta utbyte innebär att i dedelar av som har svenskspråkigbefolkning kan en specialskapad kanal,, med program från och 2tas emot och att i delsStorstockholmsområdet, dels särskildadelar av en motsvarandespecialskapad kanal av finländsk TV kantas emot. Något formaliserat utbyte medNorge eller förekommer antog vid sin 42:asession enrekommendation till att vidta åtgärder för attkraftigt öka det nordiska TV-samarbeteti syfte att möjliggöra en överföring avgrannländernas TV-program mellan denordiska länderna (se redog.1993/94:NR1). Rådets kulturutskott hadeuttalat sin besvikelse över bristen påvisioner beträffande närmare TV-samarbete inom samt framhållitatt ministerrådet skyndsamt bordebesluta om överföring av grannländernasTV-program och därvid särskiltprioritera TV-samarbetet inom barn- ochungdomsområdet.Mångåriga försök att nå enöverenskommelse om internordiskt utbytehar fallit på att kostnadernaberäknats bli alltför höga och att deupphovsrättsliga frågorna, även frånsettkostnaderna, blir mycket komplicerade.Från har somytterligare en komplikation pekats påatt den yttrandefrihetsrättsligalagstiftningen har olika utformning i deolika länderna, och att frågor som hörihop med programansvar måste lösas.Utskottet anser att det vore värdefulltmed vidgade möjligheter att i ettnordiskt land ta emot TV-program frånandra nordiska program. Någon utredningav det slag som begärs i motion1994/95:K421 finner utskottet emellertidinte nu skäl till.Våldsskildringsrådets arbeteVåldsskildringsrådet (U 1990:03, dir.1990:40) inrättades med uppgiftatt samordna verksamhet mot skadligavåldsskildringar i rörliga bilder.Rådet har avgivit ett antal rapporteroch skrifter. Bland dessa kan i rådetsskriftserie nämnas nr 9:Våldsskildringar i TV-nyheter och nr 10:Våldet i bildmedierna, reflektionerutifrån en attitydundersökning. Nyligenhar rådet också givit ut skriften 40timmar - En studie av våld isex svenska TV-kanaler, som bygger på enveckas granskning av programutbudet iSVT:s två kanaler, , , Kanal femoch TV 1000.I motion 1994/95:Kr205 av . (mp) yrkande 23 begärs etttillkännagivande om att regeringen nogabör följa upp och utvärderaVåldsskildringsrådets verksamhet.Utskottet behandlade motioner omskadliga våldsskildringar i medierna isitt av godkända betänkande1994/95:KU14. Utskottet hänvisade därvidtill verksamhetoch avstyrkte föreliggande motioner.Utskottet utgår från att regeringenföljer rådets verksamhet och avstyrkermotion 1994/95:Kr205 yrkande 23.Etik på datanätenI motion 1994/95:K810 av . (fp) yrkande 6 begärs etttillkännagivande om behovet av etik pådatanäten. Enligt motionärerna böretiska användarprinciper formuleras föratt motverka oetiskt bruk av tjänsteroch brottslig kontaktverksamhet pådatanäten. Detta bör enligt motionärernaske i samverkan mellan företrädare föranvändarorganisationer och berördabranscher inom data- och teleområdet,och kan spela en viktigförmedlande roll. Motionärerna pekar påatt etiska rekommendationer harutarbetats av EEMA, . Viktigt är också attarbetet samordnas över världen.I början av 1995 tillsattes enkommission (SB 1995:01, dir. 1995:1) föratt främja en bred användning avinformationsteknik. Kommissionen skallvara rådgivande till regeringen iövergripande och strategiska frågor inominformationsteknikens område.En särskild utredare, (Ju 1994:00, dir. 1994:42), har hafttill uppgift att utarbeta sådana förslagtill rättslig reglering som kan behövasi samband med inrättandet av s.k.elektroniska anslagstavlor och föranvändningen av elektroniska dokumentinom både förvaltningen ochnäringslivet. Utredningen har i mars1996 avlämnat betänkandet Elektroniskdokumenthantering (SOU 1996:40).Utredningen föreslår i fråga omelektroniska anslagstavlor en särskildlag med vissa undantag från datalagen -och därmed från EG:s dataskyddsdirektiv- så att ett fritt meningsutbyte intehindras. Vidare föreslås bestämmelser iden särskilda lagen för att hindramissbruk av sådana elektroniskaförmedlingstjänster. Eftersom denanvändare som ligger bakom ett missbrukofta inte kan återfinnas till följd avutformningen av de tekniska ochadministrativa rutinerna i anknytningtill elektroniska förmedlingstjänster,föreslås att den som tillhandahåller entjänst för förmedling av elektroniskameddelanden skall informera om bl.a. vemsom tillhandahåller tjänsten samt hauppsikt över den. För vissa fallföreslås också en skyldighet attförhindra fortsatt spridning avmeddelanden och att denna skyldighetsamt skyldigheten att informeraanvändarna straffsanktioneras. Slutligenföreslås en bestämmelse om att datoreroch andra hjälpmedel som har använts vidbrott enligt den föreslagna lagen skallfå förklaras förverkade, om åtgärdenbehövs för att förebygga brott eller detannars finns särskilda skäl.Barnpornografiutredningen (Ju 1994:14,dir. 1994:117) skall utreda på vilketsätt och med vilka medel barnpornografibäst kan bekämpas. Kommittén skalldärför undersöka på vilka områden detkrävs insatser för att på ett effektivtsätt förebygga att det produceras ochdistribueras barnpornografiskt materialsamt närmare överväga vilka ändringar ilagstiftningen och vilka andra åtgärdersom kan anses motiverade för attförhindra förekomst och spridning avbarnpornografiskt material. Därvid skallfrågor om kriminalisering av innehav ochannan befattning med barnpornografiövervägas särskilt. Kommittén skallsamråda med kommittén om nya medier ochgrundlagarna (se inledningen av dettabetänkande), varvid särskilt skallbeaktas innebörden av den tekniskautvecklingen och de ökade distributions-och framställningsmöjligheter som dennamedför beträffande barnpornografiskabilder.Utskottet konstaterar att utredningar påområdet pågår och avstyrker motion1994/95:K810 yrkande 6. beträffande översyn av radio-och TV-lagstiftningenatt avslår motion1995/96:K30 yrkandena 1 och 2,res. 1 (m, fp)2. beträffande tillstånd tillnya kanaleratt avslår motionerna1994/95:K403 yrkandena 6 och 7,1994/95:K417 yrkande 7, 1994/95:K418yrkandena 1, 2 och 4 och1994/95:Kr265 yrkande 15,res. 2 (m)3. beträffande lokal- ochnärradioatt avslår motionerna1994/95:K417 yrkandena 10 och 11 och1994/95:K434 i denna del,4. beträffande lokalradiolagenatt avslår motion1995/96:K30 yrkande 5,res. 3 (fp)5. beträffande radio- och TV-lagen och de kulturpolitiska målenatt avslår motionerna1995/96:K32 yrkande 1 och1994/95:Kr265 yrkandena 11 och 12,res. 4 (v)6. beträffande förbud att ägafler TV-stationeratt avslår motion1995/96:K31 yrkande 8,res. 5 (m)7. beträffandetillståndsmyndighetatt avslår motion1995/96:K31 yrkande 1,res. 6 (m)8. beträffande undantag fråntillståndspliktatt med avslag på motion1995/96:K30 yrkande 4 antarregeringens förslag till radio- ochTV-lag såvitt avser 2 kap. 1 §,9. beträffande innehållet iprogramutbudatt med avslag på motion1995/96:K31 yrkandena 2, 4 och 5antar regeringens förslag till radio-och TV-lag såvitt avser 6 kap. 2 §,res. 7 (m)res. 8 (mp) - motiv10. beträffande tillgång tillradio- och TV-programatt avslår motionerna1994/95:So294 yrkande 15,1994/95:Kr210 yrkande 2,1994/95:Kr231 yrkande 2 och 1994/95:Kr232 yrkande 2,11. beträffande förbud motåsiktsannonseratt med avslag på motion1995/96:K31 yrkande 3 antarregeringens förslag till radio- ochTV-lag såvitt avser 6 kap. 5 §,res. 9 (m, fp)12. beträffande tillåtenannonsvolym m.m.att avslår motionerna1995/96:K31 yrkande 6, 1994/95:K403 yrkande 5 och 1994/95:K427,res. 10 (m)13. beträffande JK:stillsynsskyldighetatt med avslag påmotionerna 1995/96:K30 yrkande 3 och1995/96:K31 yrkande 7 antarregeringens förslag till radio- ochTV-lag såvitt avser 9 kap. 1 §,res. 11 (m)14. beträffande Konsumentverketsverksamhetatt avslår motion1994/95:A807 yrkande 12,15. beträffande icke-kommersiella lokala TV-företagatt avslår motionerna1994/95:K417 yrkande 9, 1994/95:K434i denna del och 1994/95:Kr265yrkande 14,16. beträffande TV-avgiftenatt med avslag påmotionerna 1995/96:K30 yrkande 6,1995/96:K32 yrkande 2 och1995/96:Kr7 yrkande 12 antarregeringens förslag till lag omändring i lagen (1989:41) om TV-avgift såvitt avser 7 §,res. 12 (m)res. 13 (fp)res. 14 (v)17. beträffande lagförslagenatt antar regeringensförslag till1. radio- och TV-lag i vad förslagetinte berörts ovan under momenten 8,9, 11 eller 13,2. lag om ändring i varumärkeslagen(1960:644) med den ändringen att iingressen ordet varumärkningslagen skall bytas ut mot varumärkeslagen ,3. lag om ändring i lagen (1960:729)om upphovsrätt till litterära ochkonstnärliga verk,4. lag om ändring i patentlagen(1967:837),5. lag om ändring imönsterskyddslagen (1970:485),6. lag om ändring iväxtförädlarrättslagen (1971:392),7. lag om ändring i firmalagen(1974:156),8. lag om ändring i lagen (1978:763)med vissa bestämmelser ommarknadsföring av alkoholdrycker,9. lag om ändring i lagen (1989:41)om TV-avgift i vad förslaget inteberörts ovan under moment 16,10. lag om ändring i lagen (1990:886)om granskning och kontroll av filmeroch videogram,11. lag om ändring i lagen(1991:1559) med föreskrifter påtryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens områden,12. lag om ändring i lagen (1992:72)om koncessionsavgift på televisionensområde,13. lag om ändring i lagen(1992:1685) om skydd för kretsmönsterför halvledarprodukter,14. lag om ändring i lokalradiolagen(1993:120) med den ändringen att 31 b§ första stycket skall ha följandelydelse: Den som åsidosätter vad somsägs i 24, 25, 26 eller 27 § fåråläggas att betala en särskildavgift. ,15. lag om ändring i tobakslagen(1993:581),16. lag om ändring i lagen(1993:1392) om pliktexemplar avdokument,17. lag om ändring i lotterilagen(1994:1000),18. lag om ändring imarknadsföringslagen (1995:450),18. beträffande internationelltsamarbeteatt avslår motionerna1994/95:K407 yrkande 2 och1994/95:K417 yrkande 8,19. beträffande mottagning av TV-program inom Nordenatt avslår motionerna1994/95:K416 och 1994/95:K421,20. beträffandeVåldsskildringsrådets arbeteatt avslår motion1994/95:Kr205 yrkande 23,21. beträffande etik pådatanätenatt avslår motion 1994/95:K810yrkande 6.Stockholm den 28 maj 1996På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), CatarinaRönnung (s), (), AxelAndersson (s), (), ToneTingsgård (s), (),(), JerryMartinger (m), (),(), (),(), (),() och (). Översyn av radio- och TV-lagstiftningen (mom. 1)(), (),(), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 11 börjar med Utskottetvidhåller och slutar med i motionen. bort ha följande lydelse:Den nuvarande regleringen iyttrandefrihetsgrundlagen när det gällerprinciperna för hur tillgängligteterutrymme skall fördelas är enligtutskottets mening alltför allmänthållen.