bet · GK01SfU4 · 1996-10-08 00:00:00 — Förssäkringsskydd vid sjukdom, m.m. Utskottet behandlar i detta betänkandeproposition 1995/96:209 Försäkringsskyddvid sjukdom, m.m. jämte motioner.I propositionen föreslås attarbetsgivaren ges ett lagstadgat ansvarför att utge ersättning tillarbetstagare i form av sjuklön under deförsta av ett sjukdomsfall,dvs. att sjuklöneperioden förlängs från14 . I samband därmedföreslås att den övre gränsen förtecknande av den särskilda försäkringenmot kostnader för sjuklön höjs till enlönesumma av 100 basbelopp.Vidare föreslås att vid beräkning avsjukpenninggrundande inkomst skallsemesterlön beräknas till högst detbelopp som skulle ha utgjort ersättningför utfört arbete under den tidsemesterlönen kan anses motsvara. Enmotsvarande begränsning föreslås gällaför semesterersättning. I propositionenläggs även fram förslag om att det i densjukpenninggrundande inkomsten inteskall ingå andra skattepliktiga förmånerän ersättning i pengar och inte hellerskattepliktiga kostnadsersättningar.Det föreslås också att den förhöjdaersättning som utges inom föräldra-försäkringen i sambandmed barns födelse eller adoption (des.k. pappa- och mammamånaderna) slopas.Slutligen föreslås en höjning av denallmänna egenavgiften i form avsjukförsäkringsavgift, sänktavgiftsuttag avseendesjukförsäkringsavgiften för arbetsgivarerespektive för inkomst av annatförvärvsarbete samt höjning av denallmänna löneavgiften, de särskildalöneskatterna och den särskildapremieskatten för grupplivförsäkringarm.m.Ändringarna föreslås träda i kraft den1 . Förslagen rörandeförändrade avgifter och skatter föreslåsdock träda i kraft den 1 januari 1997och den 1 januari 1998.Utskottet tillstyrker propositionensförslag om en förlängd sjuklöneperiodmen föreslår att den övre gränsen förtecknande av den särskilda försäkringenmot kostnader för sjuklön höjs till 130basbelopp. Utskottet föreslår etttillkännagivande om att regeringen böråterkomma med lagförslag om ett utökats.k. I övrigt biträderutskottet propositionens förslag ochavstyrker bifall till motionerna.Till betänkandet har fogats 18reservationer och ett särskilt yttrande. Regeringen () har iproposition 1995/96:209 föreslagitriksdagen att anta regeringens förslagtill1. lag om ändring i lagen (1991:1047)om sjuklön,2. lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring,3. lag om ändring i lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring,4. lag om ändring i lagen (1994:1744)om allmänna egenavgifter,5. lag om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter,6. lag om ändring i lagen (1994:1920)om allmän löneavgift,7. lag om ändring i lagen (1990:659) omsärskild löneskatt på vissaförvärvsinkomster,8. lag om ändring i lagen (1991:687) omsärskild löneskatt på pensionskostnader,9. lag om ändring i lagen (1990:1427)om särskild premieskatt förgrupplivförsäkring, m.m.Lagförslagen återfinns som bilaga tillbetänkandet. 1995/96:Sf29 av m.fl.(m) vari yrkas1. att avslår förslaget omförlängd sjuklöneperiod i enlighet medvad som anförts i motionen,2. att beslutar att införaytterligare en karensdag isjukförsäkringen i enlighet med vad somanförts i motionen,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om reglerna för återförsäkringenhos försäkringskassorna,4. att beslutar att densjukpenninggrundande inkomsten skallräknas på ett medelvärde av de 24senaste månadernas inkomster i enlighetmed vad som anförts i motionen,5. att beslutar avskaffa desärskilda mamma- och pappamånaderna ienlighet med vad som anförts i motionen,6. att avslår förslaget atthöja den allmänna egenavgiften med 1,00procentenheter och1,ienlighet med vad som anförts i motionen,7. att beslutar sänka denallmänna egenavgiften till den nivå somgällde före ienlighet med vad som anförts i motionen,8. att beslutar avslåsänkningen av uttaget av socialavgifterden och den 1 januari1998 i enlighet med vad som anförts imotionen,9. att avslår förslaget atthöja den allmänna löneavgiften den 1januari 1997 och ienlighet med vad som anförts i motionen,10. att avslår förslaget atthöja den särskilda löneskatten och densärskilda premieskatten förgrupplivförsäkringar den 1 januari 1997och i enlighet medvad som anförts i motionen.1995/96:Sf30 av m.fl. (s)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en uppföljning ochutvärdering av effekterna av införandetoch förläggningen av sjuklöneperioden isjukförsäkringen,2. att beslutar att gränsenför antalet basbelopp för att få tecknaförsäkring mot sjuklönekostnader höjstill minst 130 basbelopp,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om omedelbarainformationsinsatser till små ochmedelstora företag om möjligheten attförsäkra sig mot sjuklönekostnader.1995/96:Sf31 av m.fl. (v)vari yrkas1. att avslår regeringensförslag om förlängd sjuklöneperiodenligt vad i motionen anförts om deproblem som förslaget innebär,2. att hos regeringen begäratt minskningsregeln i det allmännaförsäkringssystemet slopas enligt vad imotionen anförts om beslut om friförhandlings- och avtalsrätt,3. att avslår regeringensförslag om att semesterlönefaktorn inteskall inräknas i densjukpenninggrundande inkomsten enligtvad i motionen anförts om att dettamåste ses som en intjänad lön,4. att avslår regeringensförslag om slopandet av den s.k.pappamånaden enligt vad i motionenanförts om otillräcklig analys avförslaget,5. att hos regeringen begären översyn av egenavgifter somfinansieringsform för sjukförsäkringarnaenligt vad i motionen anförts om dessnegativa fördelningseffekter.1995/96:Sf32 av och () vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om särskilt högriskskydd isamband med sjuklön,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om information till arbetsgivareoch arbetstagare om möjligheterna tillundantag vid särskilt omfattandesjukfrånvaro.1995/96:Sf33 av ()vari yrkas1. att avslår regeringensproposition i den del som föreslår höjdaegenavgifter,2. att begär att regeringenåterkommer med en analys av hur denförlängda sjuklöneperioden kommer attslå mot högriskbranscher och speciellagrupper av arbetstagare.1995/96:Sf34 av ()vari yrkas att hos regeringenbegär en utredning aversättningsmöjligheter för oftalångtidssjuka efter samma principer somnuvarande ersättningsregler förkorttidssjuka.1995/96:Sf35 av m.fl.(kd) vari yrkas1. att avslår förslaget omförlängd arbetsgivarperiod isjukförsäkringen,2. att avslår förslaget omhöjd övre gräns i den särskildaförsäkringen för kostnader för sjuklön,3. att beslutar omytterligare en karensdag isjukförsäkringen,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad imotionenanförts om behovet av sänktapremier i den särskilda försäkringen förkostnader för sjuklön,5. att beslutar att beräkningav arbetsskadelivränta skall ske påmotsvarande sätt som densjukpenninggrundande inkomsten vadgäller inkomster av semesterlön ochsemesterersättning,6. att avslår förslaget omatt skattepliktiga förmåner ochkostnadsersättningar inte skall ingå iberäkningen i den sjukpenninggrundandeinkomsten,7. att beslutar att densjukpenninggrundande inkomsten skallbaseras på inkomster ,8. att beslutar om en höjningav föräldraförsäkringen till attgälla redan fr.o.m. ,9. att avslår enprocentenhets höjning av den allmännaegenavgiften till sjukförsäkringen framtill ,10. att avslår förslaget omavgiftsväxling mellansjukförsäkringsavgift för arbetsgivareoch den allmänna löneavgiften,11. att avslår förslaget omhöjning av de särskilda löneskatternaoch premieskatten.1995/96:Sf36 av m.fl. (fp)vari yrkas1. att avslår propositionen iden del som berör förlängdsjuklöneperiod,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om sjukpenninggrundande inkomst,3. att avslår propositionen ide delar som berör de s.k. pappa- ochmammamånaderna,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om avgiftsfrågor m.m. SjuklönefrågorNuvarande regler om rätt till sjuklönm.m.Lagen (1991:1047) om sjuklön (SjLL)reglerar rätten till sjukersättning vidkorta sjukdomsfall för anställda. Enligtlagen ges arbetstagaren rätt att underde första av varjesjukdomsfall (sjuklöneperioden) behållaen viss del av lön och andraanställningsförmåner. För den förstadagen i sjuklöneperioden betalas ingenersättning (karensdag). För deåterstående dagarna i perioden har denanställde rätt att behålla av lönoch andra anställningsförmåner som haneller hon gått miste om till följd avnedsättningen i arbetsförmågan. Om en nysjukperiod börjar fråndet att en tidigare sjukperiod avslutatsskall den enligt SjLL betraktas som enfortsättning på den tidigaresjuklöneperioden när det gällerkarensdag och avgränsningen avsjuklöneperioden.Den anställdes rätt till sjuklön gällerfr.o.m. Den som är anställdkortare tid än en månad har dock rätttill sjuklön bara om vissakvalifikationsvillkor är uppfyllda.Uppdragstagare och egenföretagareomfattas inte av sjuklönesystemet.SjLL är tvingande till den anställdesförmån. Från vissa av lagens regler fårdock avvikelser göras genomkollektivavtal som på arbetstagarsidanslutits eller godkänts av en sådancentral arbetstagarorganisation somavses i lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet. Bl.a. fården närmare beräkningen av lön och andraanställningsförmåner ske utifrån bransch-och arbetsanpassade avtalsbestämmelser.Någon principiell avvikelse från lagenssjuklönenivåer är inte avsedd. SjLLinskränker inte den rätt till sjuklönsom kan finnas enligt någon annan lag.En sådan rätt har sjömän enligt sjömans-lagen (1973:282). Dessa bestämmelsermedför rätt till full lön vid sjukdomoch än vad som följerav SjLL.För rätt till sjuklön krävs enligt SjLLatt anmälan om sjukfallet görs tillarbetsgivaren. Den anställde skalldärvid lämna arbetsgivaren en skriftligförsäkran om att han varit sjuk och ivilken omfattning sjukdomen satt nedarbetsförmågan. Fr.o.m. den sjundekalenderdagen efter sjukanmälningsdagenskall arbetstagaren styrka nedsättningenav arbetsförmågan genom läkarintyg. Ett intyg till arbetsgivarenbehöver dock inte innehålla närmareuppgifter om sjukdomen om inte annatöverenskommits genom kollektivavtal.Arbetsgivaren skall tillRiksförsäkringsverket lämna uppgift omsjukdomsfall som har gett enarbetstagare hos honom rätt tillsjuklön. Vidare skall arbetsgivaren tillförsäkringskassan anmäla sjukdomsfallsom har gett rätt till sjuklön och somfortsätter efter sjuklöneperiodensutgång.Enligt SjLL begränsas antaletkarensdagar till tio under entolvmånadersperiod. Antalet karensdagarberäknas i förhållande till sjuklön frånvarje arbetsgivare för sig och iförhållande till sjukpenning för sig.Efter ansökan av en anställd som pågrund av sjukdom kan antas komma attvara borta från arbetet i särskilt storomfattning kan beslutaatt särskilda bestämmelser skall gällaför en sådan arbetstagare och dennesarbetsgivare, s.k. särskilthögriskskydd. Ett sådant beslut kanmeddelas endast om arbetstagaren liderav sjukdom som kan antas medföra ettstörre antal sjukperioder med sjuklönunder en tolvmånadersperiod. Ett beslutvarigenom kassan bifallit en ansökanmedför dels att den anställde har rätttill sjuklön efter en kompensationsnivåom för i varjesjuklöneperiod, dels att ersättning kanbetalas till arbetsgivaren frånsjukförsäkringen för kostnader försjuklön till den anställde.Företag med en viss högsta lönekostnadhar enligt SjLL möjlighet att försäkrasig hos motsjuklönekostnader avseende tid fr.o.m.den tredje ersättningsdagen. Rätt attteckna en sådan försäkring hararbetsgivare vars sammanlagdalönekostnader under ett kalenderår -exklusive sociala avgifter och särskildlöneskatt - inte beräknas överstiga 90gånger basbeloppet.Om det uppkommer en tvist mellan enanställd och en arbetsgivare om rätttill sjuklön och tvisten gäller fråganom den anställdes arbetsförmåga ärnedsatt på grund av sjukdom,nedsättningens omfattning eller om ettarbetstagarförhållande föreligger, kanförsäkringskassan betala ersättning tillden anställde, s.k. sjuklönegaranti.Ersättningen betalas med skäligt beloppom det är sannolikt att av den anställdehar rätt till den begärda sjuklöneneller del därav. I den utsträckning somersättning betalas inträderförsäkringskassan i den anställdes rättgentemot arbetsgivaren.Efter sjuklöneperioden utgessjukpenning enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring (AFL). Sjukpenningenutgör av den sjukpenninggrundandeinkomsten.För den som inte omfattas av SjLL,t.ex. egenföretagare och uppdragstagare,utges sjukpenning enligt AFL frånsjukperiodens början. Sjukpenning utgesdock inte för isjukperioden (karensdag). För tiddärefter utges sjukpenning avden sjukpenninggrundande inkomsten. Ävenenligt AFL är antalet karensdagarbegränsat till högst tio under entolvmånadersperiod och sjukpenning kanefter ansökan utges i ställetför karensdag (särskilt högriskskydd).I AFL finns särskilda regler omminskning av sjukpenning i vissa fall.Minskningsreglerna blir tillämpliga omden försäkrade av arbetsgivaren, församma tid som sjukpenning utges,erhåller skattepliktiga förmåner i formav lön, bil, bostad eller helt fri kost.Fri gruppsjukförsäkring som åtnjutsenligt grunder som faställts ikollektivavtal anses därvid som lön. Omden försäkrade får sjukpenning samtidigtsom han får sådana förmåner frånarbetsgivaren minskas i en sjukperiod sjukpenningenmed det belopp som förmånerna överstiger10 % av vad den försäkrade skulle hafått i motsvarande förmåner om han variti arbete. Fr.o.m. den 91:a dagen minskassjukpenningen med förmånernas helabelopp. Även förmåner som hänför sigtill inkomstdelar över 7,5 basbelopppåverkar sjukpenningen enligt särskildaregler.Förlängd sjuklöneperiod och försäkringenmot kostnader för sjuklönPropositionenRiksförsäkringsverket (RFV) har i enrapport (RFV ANSER 1995:14) redovisateffekter och resultat avsjuklönereformen, karensdagen och sänktakompensationsnivåer inomsjukpenningförsäkringen. Enligt vad somanförs i propositionen visar RFV:suppföljning att införandet av ensjuklöneperiod inneburit stora fördelarför både den enskilde, arbetsgivaren ochförsäkringskassan. Bl.a. har denenskildes kompensation förinkomstbortfall vid sjukdom förbättrats.Enligt propositionen visar uppföljningenvidare att administrationen avsjuklöneperioden i stort fungerartillfredsställande. I propositionenframhålls dock att detrehabiliteringsansvar som infördes förarbetsgivarna intefungerat på det sätt som avsetts. Föratt stärka arbetsgivarnas ansvar för detförebyggande arbetsmiljöarbetet liksomför tidiga och aktivarehabiliteringsinsatser anser regeringenatt det finns starka skäl att förlängasjuklöneperioden. En sådan förlängningskulle enligt regeringen innebära attarbetsgivarens kostnader i högre gradblir rörliga och därmed mer påverkbara.Detta torde stärka incitamenten för attvidta åtgärder och bidra till ensnabbare rehabiliteringsprocess och ettmer effektivt förebyggande arbete. Ipropositionen föreslås därför attsjuklöneperioden förlängs från 14 till28 dagar.Förslaget får enligt propositionentill följd att ca 165 000 färre sjukfallkommer att handläggas hosförsäkringskassan. Vidare medför detökade kostnader för arbetsgivarna.Sjukfrånvaron har enligt propositionenminskat betydligt sedan sjuklöneperiodeninfördes och denna minskning hari allt väsentligt kommitarbetsgivarkollektivet till godo.Regeringen anser därför attarbetsgivarna bör kompenseras förhälften av den totala kostnad som enförlängning av sjuklöneperioden innebärför arbetsgivare, dvs. Regeringenföreslår att sjukförsäkringsavgiften förarbetsgivare med anledning av denförlängda sjuklöneperioden sänks med0,14 procentenheter.Enligt vad som uttalas i propositionenhar regeringen för avsikt att noga följapå vilket sätt förlängningen avsjuklöneperioden påverkar arbetsgivarnassamt försäkringskassornas fortsattarehabiliteringsarbete.Som tidigare nämnts kan en arbetsgivarevars sammanlagda lönekostnader,exklusive sociala avgifter och särskildlöneskatt, under ett kalenderår inteberäknas överstiga 90 gånger basbeloppetförsäkra sig mot kostnader för sjuklön.Antalet arbetsgivare som har tecknatförsäkring har enligt propositionenminskat från ca 13 300 tillca 9 600 . De försäkradearbetsgivarnas genomsnittliga lönesummahar sjunkit från ca till ca . Även omendast ett fåtal arbetsgivare med enmaximal lönesumma har tecknat försäkringfinns det enligt propositionen skäl atthöja den övre gränsen för lönesummannågot till följd av den ökade kostnadensom vissa arbetsgivare kan få försjuklön på grund av en förlängdsjuklöneperiod. I propositionen föreslåsdärför att arbetsgivare vars sammanlagdalönekostnader, exklusive socialaavgifter och särskild löneskatt, underett kalenderår inte beräknas överstiga100 gånger basbeloppet skall kunnaförsäkra sig mot kostnader för sjuklönenligt SjLL.I propositionen framhålls att det ärviktigt att arbetsgivarna informeras omförsäkringen och att informationen ärtydlig så att t.ex. även gruppeninvandrare som är småföretagare fårtillgång till denna information.De nya reglerna föreslås träda i kraftden och, såvitt avserförlängd sjuklöneperiod, tillämpas ifråga om sjuklöneperioder som påbörjasfr.o.m. den tidpunkten.MotionernaFyra av partierna (m, fp, v och kd)motsätter sig i sina respektive motionerförslaget att förlänga sjuklöneperiodenfrån 14 till 28 dagar.I motion Sf29 yrkande 1 av GullanLindblad m.fl. (m) begärs avslag påförslaget om förlängd sjuklöneperiod.Enligt motionärerna kommer enförlängning att slå särskilt hårt motsmåföretagen som endastbevisat kärnfriska personer kommer attfå arbete. I samma motion yrkande 8(delvis) begärs som en konsekvens häravavslag på sänkningen av uttaget avsocial-avgifter respektive år1998.Sigge Godin m.fl. (fp) begär i motionSf36 yrkande 1 avslag på förslaget omförlängd sjuklöneperiod. Enligtmotionärerna innebär förslaget ipraktiken en skattehöjning. I sammamotion yrkande 4 (delvis) begärs etttillkännagivande om avgiftsfrågor m.m.Motionärerna avvisar förslaget att sänkasjukförsäkringsavgiften med 0,14procentenheter.I motion Sf31 yrkande 1 av UllaHoffmann m.fl. (v) begärs avslag påförslaget om förlängd sjuklöneperiod.Motionärerna anser att en förlängninginnebär risk för ökad selektering i såmåtto att endast friska personerkommer att anställas. De framhållervidare att förslaget att kompenseraarbetsgivarna endast till hälften kankomma att belasta små och medelstoraföretag på ett sätt som hotarverksamheten.Rose-Marie Frebran m.fl. (kd) begär imotion Sf35 yrkande 1 avslag påförslaget om förlängd sjuklöneperiod.Motionärerna framhåller att det äroklart om arbetsgivarna tidigare fåttkompensation för sina sjuklönekostnader.Detta bör klargöras innan beslut tas omen förlängning av sjuklöneperioden.Enligt motionärerna bör principen varafull kompensation till arbetsgivarna.I motion Sf33 yrkande 2 av RagnhildPohanka (mp) begärs en analys av hur denförlängda sjuklöneperioden kommer attslå mot högriskbranscher och speciellagrupper av arbetstagare. Motionärenbefarar att förslaget kanresultera i en segregerad arbetsmarknad.I motion Sf30 yrkande 1 av Dag Ericsonm.fl. (s) begärs ett tillkännagivande omen uppföljning och utvärdering aveffekterna av införandet ochförläggningen av sjuklöneperioden isjukförsäkringen. Motionärerna anser attdet är angeläget att följa upp hurförlängningen påverkar inte bararehabiliteringsarbetet utan ocksålångtidssjukskrivningen ochutestängningen från arbetslivet.Regeringen bör återkomma till riksdagenmed en allsidig utvärdering inom två år.I några motioner behandlas frågorrörande försäkringen mot kostnader försjuklön. I motion Sf35 yrkande 2 (kd)begärs avslag på förslaget om höjd övregräns i den särskilda försäkringen motkostnader för sjuklön. Enligtmotionärerna är förslaget onödigt sålänge få arbetsgivare anser sig ha rådmed försäkringen. I samma motion yrkande4 begärs ett tillkännagivande om behovetav sänkta i försäkringen motkostnader för sjuklön. Motionärernaförutser en höjning av premien på grundav förlängd sjuklöneperiod. De som redani dag inte anser sig ha råd medförsäkringen kommer enligt motionärernainte att ha råd efter en premiehöjning.De få som har råd med försäkringenkommer inte att ha det när premien höjs.Dag Ericson m.fl. (s) begär i motionSf30 yrkande 2 att beslutaratt gränsen för antalet basbelopp föratt få teckna försäkring motsjuklönekostnader höjs till minst 130basbelopp. Den förlängdasjuklöneperioden ökar arbetsgivarnaskostnader och det finns skäl att antaatt 100 basbelopp är otillräckligt ochatt de därmed ställs inför valet attinte anställa fler. I samma motionyrkande 3 begärs ett tillkännagivande omomedelbara informationsinsatser till småoch medelstora företag om möjlighetenatt försäkra sig mot sjuklönekostnader.I två motioner tas frågor upp som rördet särskilda högriskskyddet. och (båda s)begär i motion Sf32 tillkännagivanden omdels särskilt högriskskydd i samband medsjuklön (yrkande 1), dels informationtill arbetsgivare och arbetstagare ommöjligheterna till undantag för särskiltomfattande sjukfrånvaro (yrkande 2).Motionärerna anser att vid enförlängning av sjuklöneperioden börskyddet kompletteras att gälla också demsom har återkommande längresjukdomsfall. () begäri motion Sf34 utredning aversättningsmöjligheter för oftalångtidssjuka efter samma principer somnuvarande ersättningsregler förkorttidssjuka. När sjuklöneperiodenförlängs bör enligt motionären detsärskilda högriskskyddet utökas till attomfatta också dem som ofta är sjuka medlängre sjukdomsperioder.UtskottetUtskottet delar bedömningen attinförandet av en sjuklöneperiod harinneburit stora fördelar såväl förenskilda och arbetsgivare som förförsäkringskassan. Arbetsgivarnasinsatser inom det förebyggandearbetsmiljöarbetet och rehabiliteringenav de anställda synes inte ha stärktstill följd av sjuklöneperioden. Däremothar arbetsgivarnas intresse förförebyggande åtgärder ökat något. Enförlängning av sjuklöneperioden skulleenligt utskottets mening innebära attarbetsgivarnas kostnader i högre gradblir påverkbara och därmed stimulera demtill tidigare och effektivarerehabiliteringsåtgärder liksom tillinsatser på det förebyggandearbetsmiljöområdet. Därtill kommer attförsäkringskassan genom ett minskatantal sjukfall får ett ökat utrymme förrehabilitering av långtidssjukskrivnaförsäkrade. Det anförda talar enligtutskottets mening för attsjuklöneperioden bör förlängas frånnuvarande . Enförlängning av sjuklöneperioden bör dockkombineras med vidgade möjligheter förarbetsgivare att teckna försäkring samtett förstärkt högriskskydd.Såvitt gäller frågan om kompensationtill arbetsgivarna med anledning av denförlängda sjuklöneperioden kan utskottetkonstatera att arbetsgivarnas ökadesjuklönekostnader till följd avförlängningen av sjuklöneperioden avregeringen beräknas uppgå till ca . Som tidigare redovisatshar arbetsgivarna genom den ytterligareminskning av sjukfrånvaron som ägt rumsedan sjuklöneperioden infördes fåttvidkännas minskade sjuklönekostnader.Utskottet anser i likhet med regeringenatt arbetsgivarna bör kompenseras tillhälften eller med en sänkning avarbetsgivaravgiften tillsjukförsäkringen med 0,14procentenheter.Mot bakgrund av det anförda tillstyrkerutskottet regeringens förslag om enförlängd sjuklöneperiod och en sänkningav arbetsgivaravgiften tillsjukförsäkringen med 0,14 procentenheterfr.o.m. Utskottetavstyrker bifall till motionerna Sf29yrkandena 1 och 8, Sf36 yrkandena 1 och4 (delvis), Sf31 yrkande 1 och Sf35yrkande 1.Utskottet anser att det förhållandetatt sjuklöneperioden förlängs och attarbetsgivarnas kostnader därmedytterligare differentieras kan fåoönskade konsekvenser för särskilt småföretag som inte har samma möjlighettill riskspridning som stora företag.För att motverka en sådan utveckling harregeringen föreslagit att den särskildaförsäkringen mot kostnader för sjuklönskall kunna tecknas av arbetsgivare varssammanlagda lönekostnader under ettkalenderår inte beräknas överstiga 100basbelopp. mening kommer en förlängdsjuklöneperiod sannolikt att öka behovetför företag att teckna en försäkring motkostnader för sjuklön.