bet · GK01KrU1 · 1996-12-03 00:00:00 — sammanlagt 20 miljonerkronor.Mot bakgrund av vad som här redovisatsoch av vad regeringen anför ibudgetpropositionen om överskridande avvissa anslag under /96förutsätter utskottet att fårregeringens medgivande att överskridaförslagsanslaget Stöd till icke-statligakulturlokaler för att kunna betala utredan beslutade bidrag till byggen ochbyggetapper som slutförs före den 1januari 1997.Som redovisas ovan sker således den 1januari 1997 en övergång från ett system- där ger bemyndiganden attbesluta om bidrag inom angivna ramar ochanvisar medel under förslagsanslag somkan överskridas - till ett nytt system,där medel anvisas under ramanslag sominte får överskridas. Under sådanaförhållanden måste det enligt utskottetsmening övergångsvis finnas tillräckligamedel för att betala ut de bidrag sombeslutats under det tidigare systemetoch inom de av fastställdaramarna. Dessa utbetalningar förfärdigställda byggen bör inte skjutasfram till ett följande budgetår på grundav medelsbrist det år byggenafärdigställs. Staten bör fullfölja sinaåtaganden gentemot dem som fått beslutom bidrag inom det hittillsvarandesystemet, dvs. utbetalning bör ske ianslutning till att ett bygge ärslutfört. Ett annat skäl till attutbetalningarna inte bör skjutas framtill ett påföljande budgetår är att detenligt utskottets uppfattning i vartfall från och med börfinnas visst utrymme inom anslaget förnya beslut om bidrag till icke-statligakulturlokaler. När regeringen kan överblicka hur mångabyggen som beräknas bli klara detta åroch hur mycket större än anslagetmedelsbehovet beräknas bli, börregeringen återkomma till medförslag om ytterligare medelsanvisningpå tilläggsbudget för budgetåret 1997.Vad utskottet här anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Utskottet har även informerat sig omomfattningen av de bidragsansökningarsom lämnats in till både i vadavser stöd till icke-statligakulturlokaler och bidrag till allmännasamlingslokaler. Utskottet kankonstatera att dessa ansökningar avserett mycket stort antal byggobjekt som -om de genomfördes - skulle genererasysselsättning av betydande omfattningoch även få betydelse för utvecklingenoch sysselsättningen inom kulturområdeti hela landet. I och med bidragsansökanhar huvudmännen visat en beredskap attsatsa egna medel och att startabyggandet av lokalerna. Beslut om bidragfattas av inom av riksdagenbeslutade ramar. Utskottet tar inteställning till om dessa byggen bör fåstatligt bidrag och inte heller till omeller när de skulle kunna påbörjas.Utskottet vill dock i sammanhangetuppmärksamma att denna beredskap attstarta byggen finns hos huvudmännen ochframhålla att i den månarbetsmarknadsmyndigheterna bedömer attarbetsmarknadsinsatser behövs i olikadelar av landet finns här en radpotentiella sysselsättningsmöjligheter.Utskottet föreslår, med hänvisning tilldet anförda, att med avslag påmotionerna Kr260 (m) yrkande 17 ochKr280 (v) under anslaget Stöd till icke-statliga kulturlokaler anvisar 10miljoner kronor i enlighet medregeringens förslag. Utskottettillstyrker - med en formell jämkning -att lämnar det av regeringenföreslagna bemyndigandet att inom ramenför anslaget H 5 Stöd till icke-statligakulturlokaler besluta om bidrag förutbetalning än ,dock längst t.o.m. år 1999.Med anledning av motion Kr281 (s, fp,v) om bidrag till ett visst byggobjekt() erinrarutskottet om att beslut i fråga ombidrag till icke-statliga kulturlokalerfattas av och föreslår attriksdagen avslår motionen.23.6 Stiftelsen (H 6)Regeringen föreslår attgodkänna att det övergripande målet förRiksutställningar skall vara att bevaravårt kulturarv. Riksutställningar skalltillsammans med bl.a. museer utvecklaoch förmedla kunskap om och upplevelserav kulturarvet och härigenom geperspektiv på samhällsutvecklingen.Utskottet tillstyrker det föreslagnaövergripande målet.Regeringen föreslår att 33 849 000kronor skall anvisas för budgetåret 1997under förevarande anslag.Motionärerna bakom motion Kr260 (m)föreslår en minskning av anslagsnivånmed (yrkande 18).Utskottet godtar regeringens förslagoch avstyrker motionsyrkandet.24 Film och medier (I)24.1 Filmstöd (I 1)I budgetpropositionen har anslaget Stödtill svensk filmproduktion och anslagetStöd till filmkulturell verksamhet förtssamman under ett nytt anslag, benämntFilmstöd.Regeringen föreslår att 125 338 000kronor skall anvisas för budgetåret 1997under ramanslaget Filmstöd.Av beloppet föreslås 4,5 miljonerkronor anvisas för stöd till regionalaresurscentrum för film och video.Utskottet har i ett tidigare avsnitt idetta betänkande tillstyrkt regeringensförslag att inrätta ett sådant bidrag(avsnitt 9.5).Utskottet tillstyrker den föreslagnamedelsanvisningen.24.2 (I 2)Regeringen föreslår attgodkänna att det övergripande målet förStatens biografbyrå skall vara attförhindra förekomsten av filmer sominnehåller framställningar som kan verkaskadliga.Utskottet tillstyrker det föreslagnaövergripande målet.Regeringen anför att Biografbyrånsgranskningsverksamhet bekostas medavgifter som redovisas på statsbudgetensinkomstsida. /95 varintäkterna 9 756 000 kronor.Granskningsavgifterna skall motsvarakostnaderna för Biografbyrånsgranskningsverksamhet. Trots attgranskningsavgifterna sänktes från den 1juli 1994 visar Biografbyråns ekonomiskaredovisning att intäkterna vidavverstigit kostnaderna under de fyrasenaste budgetåren. Regeringen föreslårsänkningar av de olika avgifterna inombyråns verksamhet motsvarande totalt av Biografbyråns intäkter. Förslagetföranleder ändringar i lagen (1990:886)om granskning och kontroll av filmer ochvideogram.Utskottet tillstyrker regeringensförslag till lag om ändring i lagen(1990:886) om granskning och kontroll avfilmer och videogram.Regeringen föreslår att 7 591 000kronor skall anvisas för budgetåret 1997under ramanslaget Statens biografbyrå.Utskottet tillstyrker den föreslagnamedelsanvisningen.24.3 Utbyte av TV-sändningar mellanSverige och (I 3)Regeringen föreslår att 30 744 000kronor skall anvisas för budgetåret 1997under anslaget Utbyte av TV-sändningarmellan och Finland.Utskottet tillstyrker den föreslagnamedelsanvisningen.24.4 Bidrag till dokumentation om denmediepolitiska utvecklingen och tilleuropeiskt mediesamarbete (I 4)Regeringen föreslår att 1 510 000 kronorskall anvisas för underramanslaget Bidrag till dokumentation omden mediepolitiska utvecklingen och tilleuropeiskt mediesamarbete.Utskottet tillstyrker den föreslagnamedelsanvisningen.25 Radio och TVRegeringens förslag rörande bl.a. ändradmedelstilldelning till , ochSveriges harbehandlats av utskottet i bet.1996/97:KrU3. kommer i dagarnaatt besluta i ärendet.26 Forskning (J)26.1 InledningRegeringen har i proposition 1996/97:5Forskning och samhälle föreslagitövergripande mål för forskningen (s.34-45). Forskningen skall enligt dessamål bidra med nya väsentliga fakta ombl.a. Forskningen skall ocksåbidra till att bevara och utvecklakultur för alla individer ochbefolkningsgrupper i samhället liksomför kommande generationer. Den skallockså främja och stärka demokratin,bidra till en hög allmän utbildningsnivåsamt främja den kulturella utvecklingen.I propositionen behandlas frågor omförbättrad forskningsinformation. Vidaretas under särskilda avsnitt rörandeKulturdepartementets ochInrikesdepartementets verksamhetsområdenupp frågor om kulturområdets ochmedieområdets forskning (s. 246-256), omungdomsforskning och forskning omfolkrörelser (s. 295-297).Forskningspropositionen har beretts avutbildningsutskottet, socialutskottetoch jordbruksutskottet.I forskningspropositionen och ibudgetpropositionen (utgiftsområde 17)understryker regeringen vikten av attlångsiktigt utvecklaforskningsinformationen i det svenskasamhället och efterlyser en aktivaresamverkan mellan kulturinstitutioner,folkbildning, organisationer ochuniversitet och högskolor.26.2 Forsknings- och utvecklingsinsatserinom kulturområdet (J 1)Från anslaget Forsknings- ochutvecklingsinsatser inom kulturområdetutgår medel för verksamhetsforskning ochutvecklingsarbete inom kultursektorn.Medlen utnyttjas för projekt inomStatens kulturråds, ansvarsmuseernas(, Statenskonstmuseer, ,- etnografiska ochStiftelsen ),, ochSpråk- och folkminnesinstitutets ansvars-områden. Vidare betalas kostnader förgrundforskning vid Naturhistoriskariksmuseet.Myndigheter som disponerar medel förforsknings- och utvecklingsarbete inomkulturområdet skall enligtbudgetpropositionen- stödja långsiktig kunskapsuppbyggnadinom sitt ansvarsområde. Forskning sommyndigheterna stöder eller självabedriver skall hålla hög kvalitet ochvara relevant för myndigheternasansvarsområde,- beakta behovet av attforskningsresultat av betydelse förmyndighetens ansvarsområde återförs tillverksamheten,- verka till förmån för ökad rörlighetav forskare mellan forsknings- ochutbildningsväsendet och samhället iövrigt,- vidga det internationellasamarbetet,- utveckla sektorsforskningen inomkulturområdet.Anslaget föreslås föras upp med , varav skalldisponeras av () för att i samverkan med berördamyndigheter och institutioner utreda ochföreslå åtgärder för uppbyggnad ochutveckling av sektorsforskningen inomkulturområdet. skall enligt vad somanförs i frågan iforskningspropositionen bl.a. göra enkartläggning innefattande kulturarvetoch kulturvårdsinriktad forskning samtgränsöverskridande ansatser mellan konstoch vetenskap och andra kulturområden.HSFR bör utifrån denna översikt byggaupp och stödja forskning inom ettsammanhållet program för forskning omvårt kulturarv och om olikakulturområden. Genom stöd tillsådan och annan forskning som har näraanknytning till sektorsforskningen inomkulturområdet bör sektorsforskningenkunna förstärkas genom synergieffekter.I två motioner, Kr260 (m) yrkande 19och Ub411 (m) yrkande 39, hemställs attav de medel som anvisas under anslagetbör fördelas av HSFRoch inte av sektorsmyndigheterna. Syftetmed förslaget är att sektorsforskningenskall prövas vetenskapligt på sammavillkor som övrig forskning för attuppnå så hög kvalitet i forsknings- ochutvecklingsarbetet som möjligt.Utskottet anser att det är viktigt attde kulturmyndigheter som hittillsdisponerat medel för sektorsforskningäven fortsättningsvis kan besluta ominom vilka områden detta forsknings- ochutvecklingsarbete skall bedrivas.Myndigheterna vet vilka behov avkunskapsuppbyggnad och utveckling sombehöver tillgodoses inom sinaverksamhetsområden.Sektorsforskningsmyndigheterna börsjälvfallet i eget intresse sträva efteren så hög vetenskaplig kvalitet i dennaforskning och utveckling som möjligt,eftersom det i första hand är de somskall tillgodogöra sig resultaten.Regeringen har i budgetpropositionen ochi forskningspropositionen tagit uppvissa problem med gränsdragning mellanvad som är insamlings-, dokumentations-,utrednings- och publiceringsverksamhetoch vad som i strikt mening kanbeskrivas som forskning. Regeringenanser att denna gränsdragning börförtydligas. Utskottet föreslår attriksdagen avslår de båda aktuellamotionsyrkandena om att skallfördela en stor del av kultursektornsforskningsanslag.I två motioner, Kr257 (mp) yrkande 1och Kr259 (v) yrkande 3, hemställs attriksdagen skall anvisa ytterligare 1miljon kronor under förevarande anslagoch att dessa medel skall tillförasnätverket för folkbildningsforskning vidLinköpings universitet, benämnt . Imotion Kr257 (mp) anförs att forskningom folkbildning är en förutsättning föratt folkbildningen skall kunna bedrivaspå bästa sätt och förnyas.Utskottet vill för sin del instämma ivad motionärerna anför om betydelsen avatt det finns forskning inomuniversiteten och högskolorna omfolkbildning. bas vid i ärsom nämns i motionerna inriktat påfolkbildningforskning. fickuniversitetet inom sitt ordinarieforskningsanslag 1 miljon kronorsärskilt avsatta för detta nätverk.Utskottet anser att om en motsvarandespecialdestinerad medelsanvisning skullegöras till borde även detta skeinom Utgiftsområde 16 underuniversitetets forskningsanslag.Utskottet vill peka på universitetetsmöjlighet att inom sitt forskningsanslagtilldela ökademedel. Utskottet ser ingen möjlighet attinom den fastställda ramen förkulturbudgeten omfördela medel tillförmån för ökad forskning omfolkbildning. Utskottet avstyrker meddet anförda motionsförslagen ochföreslår att anvisar det avregeringen begärda beloppet underanslaget Forsknings- ochutvecklingsinsatser inom kulturområdet.26.3 Forskning och dokumentation ommedieutvecklingen (J 2)Regeringen föreslår att medel skallanvisas under anslaget, ,för att möjliggöra fortsatt genomförandeav arbetet med den årligaräckviddsundersökningen av de svenskamedievanorna och en fortsatt utgivningav rapporten . Utskottettillstyrker den föreslagnamedelsanvisningen.27 Trossamfund (K)27.1 Stöd till trossamfund (K 1)Enligt förordningen (1987:271) omstatsbidrag till andra trossamfund änsvenska kyrkan kan statsbidrag lämnasför religiös verksamhet (verksam-hetsbidrag), lokaler till religiösverksamhet (lokalbidrag) och teologiskase-minarier m.m. (utbildningsbidrag). Uranslaget betalas även efter beslut avregeringen statsbidrag till de danska,norska och isländska församlingarna iSverige samt till ekumenisk verksamhet,kyrklig beredskap och restaurering aväldre domkyrkor m.m.Ett principbeslut har fattats omändrade relationer mellan staten ochSvenska kyrkan. Med anledning härav sesbl.a. stödet till trossamfunden över avutredningen om kyrkans personal och omsamfundsstöd (C 1995:14, dir. 1995:162)tilltrossamfund har redovisat hur bidragentill trossamfunden har fördelats.Regeringen gör bedömningen att dennuvarande ordningen för fördelning avbidragen skall vara oförändrad iavvaktan på den ovan nämnda utredningen.Utöver bidrag från anslaget har avarbetsmarknadspolitiska skäl förbudgetåren 1992/93, 1993/94 och 1994/95anvisats sammanlagt 80 miljoner kronortill lokaler åt trossamfund. En stor delav samfundens byggprojekt har kunnattidigareläggas genom de extra anslagensom enligt regeringen fått en mycket godsysselsättningseffekt.Med hänsyn till regeringens program försanering av de statliga finanserna anserregeringen att det är rimligt att en besparing görsbeträffande detta anslag med 3 miljonerkronor utöver en tidigare aviseradbesparing på 0,5 miljoner kronor.Regeringen anser att även dennabesparing huvudsakligen bör avselokalbidragen med tanke på de satsningarsom av arbetsmarknadspolitiska skältidigare gjorts på trossamfundenslokaler.Regeringen föreslår att skallanvisa sammanlagt 57 300 000 kronorunder ramanslaget Stöd till trossamfund.I budgetpropositionen 1994/95:100 (bil.14) gjorde regeringen bedömningen atttidigareläggandet av projekt under deovan angivna budgetåren medfört attmedelsbehovet för lokalbidrag skullekomma att minska under de närmaste åren.Motionärerna bakom motionerna Kr258(kd) yrkande 12 och yrkande 16 i dennadel samt Kr604 (kd) yrkande 5framhåller den stimulans för frigörandeav trossamfundens resurser förbyggverksamhet som lokalbidraget utgöroch bidragets positiva inverkan påbyggsektorn. Som angelägna områden försatsningar nämns i motionerna fortsatthandikappanpassning av trossamfundenssamlingslokaler och bättreförutsättningar för de trossamfund sombetjänar invandrare. Motionärernamotsätter sig därför den av regeringenföreslagna besparingen på sammanlagt 3,5miljoner kronor.I motion Kr503 (s) betonas vikten avatt stödet till trossamfunden bevaras påoförändrad nivå i avvaktan på resultatetav utredningen om kyrkans personal ochom samfundsstöd. Även i denna motionframhålls behovet av stöd till deinvandrarrelaterade trossamfunden.Utskottet delar motionärernasuppfattning om bidragens stora betydelseför de fria samfunden och omlokalbidragets betydelse förinvesteringar med mycket godsysselsättningseffekt. Som framgår avpropositionen och som redovisats i detföregående har emellertid - utöverbidrag från anslaget - avarbetsmarknadspolitiska skäl anvisatsbetydande belopp och en stor del avsamfundens byggprojekt har kunnattidigareläggas genom de extra anslagen.Enligt vad utskottet inhämtat är detfråga om 270 olika projekt som anvisatstill lokalbidrag avarbetsmarknadspolitiska skäl. Bidragenhar kunnat fördelas till fler typer avprojekt än vad som är möjligt med detordinarie lokalbidraget. Bl.a. harbidrag utgått till församlingarnas ochsamfundens gårdar och till sådanupprustning av lokaler som normalt inteberättigar till bidrag.Mot bakgrund av det ovan anförda delarutskottet regeringens uppfattning attmedelsbehovet för lokalbidrag härigenomkan komma att minskas under de närmasteåren. Med hänsyn härtill och till detstatsfinansiella läget anser utskottet ilikhet med regeringen det rimligt attytterligare besparingar bör göras underdetta anslag.Då det gäller medelsanvisningen ärutskottet således inte berett att frångåregeringens förslag. Utskottet avstyrkerpå den grunden motionerna Kr258 (kd)yrkande 12 och yrkande 16 i aktuell delsamt Kr604 (kd) yrkande 5.På samma grund avstyrks även motionKr503 (s).Enligt motion Kr512 (fp) bör bl.a.arbetsmarknadspolitiska skäl ingå iprövningen av ansökningar omlokalbidrag. Med ett avsysselsättningsskäl förstärkt anslagskulle de fria trossamfunden kunna gesmöjlighet att - trots det begränsadestödet - satsa på önskvärda ochbehövliga lokalbyggnationer.Utskottet delar motionärernasuppfattning att lokalbidragen kangenerera investeringar som ger godsysselsättningseffekt. Behovet avlokalbidrag är också stort. Utskottet äremellertid inte berett att tillmötesgåmotionärernas krav på ytterligaremedel för ändamålet på tilläggsbudget,vilket synes vara syftet med motionen.Motion Kr512 (fp) avstyrks således.28 Folkbildning (L)28.1 Bidrag till folkbildningen (L 1)Regeringen anför i kulturpropositionen(s. 21) att folkbildningen och särskiltstudieförbunden med sin breda verksamhetbehöver spela en än mer aktiv ochförnyande roll i kulturpolitiken.Folkbildningen bidrar till att det finnsett utbud av kulturaktiviteter ochmöjligheter för människor till egetskapande i hela landet. Regeringenmeddelar i budgetpropositionen sinavsikt att senare återkomma tillriksdagen med en närmare redovisning avsin syn på folkbildningen och statensansvar för utvecklingen. I dettasammanhang skall även folkbildningenskulturverksamhet och dess roll i ettstörre kultursammanhang behandlas.En omfattande utvärdering avfolkbildningen pågår både inomfolkbildningens organisationer och genomkommittéer tillsatta av regeringen.Utredningen (U 1994:03) för statligutvärdering av folkbildningen (SUFO 96)har tidigare avgivit ett antaldelbetänkanden. I november 1996avlämnade utredningen sittslutbetänkande. tillkallades enparlamentariskt sammansatt kommitté (U1995:09), , föratt arbeta med frågor om ett nationelltkunskapslyft för vuxna (Dir. 1995:67).Kommittén skall arbeta fram till år2000.Under den tid som gått sedan det nyafolkbildningsanslaget /92 har besparingar påanslaget gjorts med 100 miljoner /92, 300 miljoner /93 och ytterligare 100miljoner kronor /95.Samtidigt har anslaget tillförtssärskilda medel av varierande storlekför att göra det möjligt att anordnautbildning med syfte att förbättrasituationen på arbetsmarknaden för demsom är eller riskerar att bliarbetslösa. /93tillfördes anslaget ,/94 ca 539 miljonerkronor, /95 ca 509miljoner kronor och det /96 739 miljoner kronor.Under /att en särskild statligvuxenutbildningssatsning skall görasunder för att åstadkomma ettkraftigt kunskapslyft för den gruppvuxna som har störst behov av utbildningoch som har fått minst avsamhällets utbildningsinsatser (prop.1995/96: 222, yttr. 1995/96:KrU12y, bet.1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307). Dehittillsvarande tillfälliga,arbetsmarknadsmotiverade satsningarna påutbildning inom folkbildningen och denkommunala vuxenutbildningen ersätts medpermanenta medel inom denna femårigautbildningssatsning. Medel beräknas ibudgetpropositionen för totalt 100 000platser inom vuxenutbildningen från ochmed . Inom ramen fördenna satsning avser 10 000 platserfolkhögskolan med start redan den 1januari 1997. Medlen för dessa 10 000platser skall fördelas avFolkbildningsrådet. Kommunerna haransvaret för utbildningssatsningen iövrigt och förutsätts utnyttja fleraolika utbildningsanordnare, bl.a.folkhögskolorna - utöver de 10 000platser som direkt avsätts förfolkhögskolorna och till vilka medelfördelas av - ochstudieförbunden. Regeringen föreslår ibudgetpropositionen attFolkbildningsrådet under det , fram till dess attkommunernas utbildningssatsning startarden , skall få använda medelunder det ordinarie anslaget förstudieförbundens särskilda kurser förarbetslösa.Regeringen har itilläggsdirektiv (dir. 1996:71) givitKunskapslyftskommittén i uppdrag att -som en grund för sina slutsatser ochförslag om framtida vuxenutbildning -följa den femårigavuxenutbildningssatsningen. Kommitténhar fått ett samordningsansvar förutvärdering av satsningen. Den skallgöra avrapporteringar åren 1998 och 1999och slutföra sitt uppdrag senast den 1mars år 2000.Vid beräkningen av bidraget tillfolkbildningen harregeringen fört bort dearbetsmarknadspolitiskt motiverade medelsom beräknats för innevarande förlängdabudgetår () och demedel som beräknats förförsöksverksamhet med distansutbildningvid folkhögskola eller studieförbund (30miljoner kronor).Vidare har regeringen föreslagit enbesparing på anslaget om 100 miljonerkronor.För fortsatt utvecklingsarbete meddistansutbildning beräknas 10 miljonerkronor och för de 10 000folkhögskoleplatser som ingår ivuxenutbildningssatsningen beräknas370,8 miljoner kronor.För stöd till uppsökande verksamhet ochutbildning i samhällsfrågor inom defackliga organisationerna LO, TCO ochSACO samt ,ochFöretagarnas beräknas40 . Medlen skallfördelas bl.a. med utgångspunkt i dessaorganisationers medlemsantal,utbildningsnivån bland medlemmarna samtmed beaktande av syftet med densärskilda vuxenutbildningssatsning somstartar . Regeringen avseratt senare ta ställning till vem somskall handha fördelningen av dessamedel.Sammanlagt föreslår regeringen enmedelsanvisning under anslaget Bidragtill folkbildningen om 2 357 533 000kronor.En minskning av bidraget tillfolkbildningen med 200 miljoner kronorutöver regeringens besparingsförslagyrkas i motion Kr260 (m). Minskningenskall dels avse det föreslagna bidragetom sammanlagt tillvissa organisationers uppsökandeverksamhet och utbildning isamhällsfrågor, dels i övrigt i förstahand tas från den del avfolkbildningsanslaget som går tillstudieförbunden (yrkandena 20 och 22).Motionärerna föreslår vidare attfolkbildningsanslaget fortsättningsvisbör kunna användas även till sådanverksamhet som får stöd frånanslaget N 2 Stöd tilldemokratiutveckling. Som en följd häravföreslås det senare anslaget upphöra.Denna fråga behandlar utskottet i detföljande under avsnitt 32.2 ibetänkandet.Avslag på förslaget att anvisa 40miljoner kronor till vissaorganisationers uppsökande verksamhetoch utbildning i samhällsfrågor yrkasäven i motionerna Kr17 (fp) yrkande 24och Kr601 (m).Folkbildningen bör enligt motion Kr259(v) tillföras utöverregeringens förslag (yrkandena 2 och 3).Motionärerna anser att förslaget om ettbidrag på till vissaorganisationers uppsökande verksamhetoch utbildning i samhällsfrågor böravslås. Dessa medel bör i ställettillföras den ordinarie folkbildningen.Anslaget bör vidare ökas med 80 miljonerkronor utöver regeringens förslag föratt uppnå den i motionen förordadesammanlagda ökningen av bidraget tillfolkbildningen om 120 miljoner kronor.I motion Kr257 (mp) hemställs attbidraget till vissa organisationersuppsökande verksamhet och utbildning isamhällsfrågor skall minskas med 20miljoner kronor (yrkande 1).Motionärerna har uppenbarligen avsettatt yrka avslag på hela bidraget om 40miljoner kronor, men fått uppfattningenatt regeringens förslag endast skulleavse tiden till åretsslut, dvs. för etthalvårs verksamhet. I motionen yrkasnämligen att som sin meningskall ge regeringen till känna attmedel, dvs. , inte börberäknas för ändamålet åren 1998 och1999 (yrkande 2).