bet · GJ01SkU31 · 1996-05-30 00:00:00 — I denna delåterkommer vi i en senare reservation.Jag avstyrker med det anfördaregeringens förslag om skärptbeskattning av börsnoterade aktier.dels vid mom. 1 och mom. 24 imotsvarande del hemställt1. beträffande förmögenhetsskattenvid taxeringatt med bifall till motion1995/96:Sk47 yrkande 1 och medanledning av motionerna 1995/96:Sk45yrkande 9, 1995/96:Sk46 yrkandena 1och 2, 1995/96:Sk50 yrkandena 1 och 3och 1995/96:Sk51 yrkandena 1-3 ochmed anledning av proposition1995/96:198 i denna del bifallerförslaget om höjt fribelopp ochavslår förslaget omfullvärdesbeskattning av börsnoteradeaktier m.m.,24. beträffande lagförslagenatt till följd av vadutskottet anfört och hemställt antardet vid proposition 1995/96:198fogade förslaget till lag om ändringi lagen (1991:1850) om upphävande avlagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt med den ändringenatt punkt 2 av övergångsbestämmelserna utgår ur förslaget.3. Förmögenhetsskatten (mom. 1 ochmom. 24 i motsvarande del)() hardels anfört följande:Regeringen anger att de nyataxeringsvärdena för villor motiverar enhöjning av fribeloppet vidförmögenhetsbeskattningen från800 till 900 000 kr.Vi delar regeringens uppfattning attde nya taxeringsvärdena kan skapaeffekter som inte är rimliga när detgäller uttaget av förmögenhetsskatt menär inte övertygade om att det bästasättet att möta detta problem är atthöja fribeloppet förförmögenhetsskatten.En höjning av fribeloppet innebär enlindring även för personer medförmögenhet som inte är bunden i envillafastighet. Lättnader av en sådankaraktär kan inte ses somfördelningspolitiskt acceptabla i detansträngda statsfinansiella läge sområder.Vi anser att man i stället bör övervägaatt reducera taxeringsvärdet vidförmögenhetsbeskattningen, så attfastigheten inte tas upp till det fullataxeringsvärdet när det gällerförmögenhetsskatt. För ett beslut isådan riktning fordras dock ytterligareberedning, och regeringens förslag tillhöjt fribelopp bör avslås i avvaktan påen sådan utredning. Vad här anförts börriksdagen vidare som sin mening geregeringen till känna.I propositionen anför regeringen attförmögenhetsskatten sesöver med sikte på en enklare ochrättvisare ordning. Regeringen angervidare att ett förslag till enreformerad förmögenhetsbeskattning inomkort kommer att remissbehandlas för attdärefter föreläggas så att ettbeslut kan träda i kraft till 1998 årstaxering.Vänsterpartiet har länge krävt enfullständig reformering av förmögenhetsbeskattningen och ser positivt påatt regeringen aviserar ett kommandesamlat förslag. anser atten sådan reform bl.a. bör omfatta enbredare skattebas, dock så att principenom att undanta s.k. arbetande kapital imindre företag bibehålls. Dendifferentierade skattesatsen böråterinföras så att större förmögenheterdrabbas av en högre skattesats änmindre.Vänsterpartiet är dessutom berett attpositivt pröva en övergång frånsambeskattning till enkelbeskattning iförmögenhetsbeskattningen. En sådanåtgärd kräver dock en justering avfribelopp och skiktgränser.Övervägande skäl talar för att allabeslut om en reformeradförmögenhetsskatt borde tas vid ett ochsamma tillfälle.Det anförda bör som sinmening ge regeringen till känna. I dennadel återkommer jag i en senarereservation.dels vid mom. 1 och mom. 24 imotsvarande del hemställt1. beträffande förmögenhetsskattenvid taxeringatt med bifall till motion1995/96:Sk46 yrkandena 1 och 2 ochmed anledning av motionerna1995/96:Sk45 yrkande 9, 1995/96:Sk47yrkande 1, 1995/96:Sk50 yrkandena 1och 3, 1995/96:Sk51 yrkandena 1-3 ochmed anledning av proposition1995/96:198 i denna del avslårförslaget om höjt fribelopp och somsin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts,24. beträffande lagförslagenatt till följd av vadutskottet anfört och hemställtdels antar det vid proposition1995/96:198 fogade förslaget till lagom ändring i lagen (1991:1850) omupphävande av lagen (1947:577) omstatlig förmögenhetsskatt med denändringen att punkt 3 av övergångsbestämmelserna utgår ur förslaget,dels avslår det vid proposition1995/96:198 fogade förslaget till lagom ändring i lagen (1990:325) omsjälvdeklaration ochkontrolluppgifter.4. Förmögenhetsskatten vid 1997 årstaxering (mom. 1 och mom. 24 imotsvarande del)() hardels anfört följande:Genom en kombination av höjdataxeringsvärden och en höjning avfastighetsskatten, från till 1,7 %av taxeringsvärdet, har den totalakostnaden för fastighetsskatt ökatkraftigt för många hushåll. Grunden förde kraftiga höjningarna är att skattenberäknas på ett fiktivt värde,framräknat med hjälp avförsäljningsvärdet på fastigheter inomsamma värdeområde. De höjdataxeringsvärdena kan i vissa fall ävenpåverka förmögenhetsskatten. En del avfastighetens värde blir på så sättdubbelbeskattad.Den föreslagna höjningen av fribeloppetför förmögenhetsskatt är enligtregeringens motivering en kompensationför den skattehöjning som beror påhöjningen av taxeringsvärdet.Miljöpartiet de gröna delar regeringensuppfattning att det behövs enkompensation för den höjdafastighetsskatten men avvisar den metodsom regeringen föreslår. I stället kanen reducering av taxeringsvärdet med100 tillåtas i underlaget förberäkning av förmögenhetsskatt. På såsätt blir kompensationen riktad enbarttill fastighetsägare. Regeringensförslag bör avslås, och regeringenuppmanas att återkomma med ett nyttförslag i enlighet med det anförda.Regeringens förslag attmarknadsnoterade aktier skall tas upptill fullt värde vidförmögenhetsbeskattning bör avvisas avflera skäl. Marknadsvärdet är fiktivt såtill vida som det oftast innehåller enlatent skatteskuld. För äldre aktier somrealisationsvinstbeskattas enligt dens.k. schablonmetoden kan den latentaskatteskulden uppgå till avförsäljningsvärdet. Det är inte rimligtatt man skall betala förmögenhetsskattför en sådan skatteskuld.Enligt vår mening är det viktigt medett breddat och spritt ägande i svensktnäringsliv. Tyvärr har utvecklingenunder senare år gått åt det motsattahållet. Det institutionella ochutländska ägandet har ökat kraftigt.Samtidigt har den andel av aktierna somägs direkt av svenska privatpersonerminskat från för någradecennier sedan till . Detta är en olycklig utveckling somskulle ytterligare förstärkas med deförsämrade skattevillkor som regeringenföreslår. Förslaget kan också leda tillatt ytterligare riskvilligt kapitalundandras från marknaden, vilket kanförsvåra den nödvändiga förnyelsen avsvenskt näringsliv. Regeringens förslagbeträffande marknadsnoterade aktier böravslås.Med det anförda avstyrker viregeringens förslag om höjt fribeloppoch om fullvärdesbeskattning avmarknadsnoterade aktier. Regeringen böri stället återkomma med ett förslag omen reducering av taxeringsvärdet påvillor vid förmögenhetsbeskattningen.dels vid mom. 1 och mom. 24 imotsvarande del hemställt1. beträffande förmögenhetsskattenvid taxeringatt med bifall till motion1995/96:Sk51 yrkandena 1-3 och medanledning av motionerna 1995/96:Sk45yrkande 9, 1995/96:Sk46 yrkandena 1och 2, 1995/96:Sk47 yrkande 1,1995/96:Sk50 yrkandena 1 och 3 avslårproposition 1995/96:198 i denna deloch som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,24. beträffande lagförslagenatt till följd av vadutskottet anfört och hemställt avslårde vid proposition 1995/96:198 fogadeförslagen till lag om ändring i lagen(1991:1850) om upphävande av lagen(1947:577) om statligförmögenhetsskatt och lag om ändringi lagen (1990:325) omsjälvdeklaration ochkontrolluppgifter.5. Förmögenhetsskatten (mom. 1 ochmom. 24 i motsvarande del)() hardels anfört följande:Regeringen skriver i propositionen atthöjningen av fribeloppet motiveras medhöjda taxeringsvärden. Problemen med dehöjda taxeringsvärdena kräver dock andramer kraftfulla åtgärder. Därför avvisarvi kristdemokrater förslaget.Vi förordar bl.a. att fastighetsskattenpå bostadsfastigheter sänks till 1,5 %av taxeringsvärdet och att en takregelsom begränsar fastighetsskatten istorstäder och skärgårdar införs. Entakregel kan t.ex. utformas så attskatten på marken slopas över vissttaxeringsvärde eller att skatten påmarken halveras över vissttaxeringsvärde.Det finns många motiv till varföraktier vid förmögenhetsbeskattningeninte skall tas upp till fulla värdet.Det främsta skälet är att det i kursenligger en latent skatteskuld avseendereavinst vid en framtida försäljning sombelastar aktierna. I propositionenskriver regeringen att aktier sominnehas får enförhållandevis förmånlig behandling vidinkomstbeskattningen genom attvärdestegring på aktien inte beskattasföre försäljning. Detta är en mycketmärklig skrivning. Om aktien ökar ivärde kommer ju ävenförmögenhetsskatten att öka. Skrivningensynes vidare innebära att regeringen serdet som något negativt att aktierinnehas för då fårstaten inte in någon reavinstskatt underden perioden. Detta är ett mycketinskränkt fiskalt och kortsiktigttankesätt.Regeringen skriver i propositionen attytterligare överväganden bör göras ifråga om de skattebefriadebörsaktierna. Ambitionen är dock mycketklar. Regeringen vill införaförmögenhetsskatt även på aktierna på O-och OTC-listan samt på de aktier på A-listan som var förmånsbehandlade vidutgången av . En sådan förändringskulle vara förödande för mindre ochmedelstora företags möjligheter att fåtillgång till riskvilligt kapital.Kristdemokraterna anser att det privatasparandet skall gynnas. Genomopinionsbildning och skatteregler skallsparande uppmuntras. Tyvärr harregeringen fortsatt den politik somundergräver det privata sparandet, bl.a.genom begränsningar av avdragsutrymmetför pensionssparande, genom höjdavkastningsskatt på pensionssparande ochnu genom föreslagna regler för skärptförmögenhetsbeskattning av aktier.Regeringens politik synes vara inriktadpå att öka det statskontrollerade ochinstitutionella ägandet av svensktnäringsliv. Genom att metodisktskattemässigt missgynna privat sparandeoch förmögenhetsuppbyggande harSocialdemokraterna minskat detriskvilliga kapital som står tillförfogande för näringslivet.Institutionerna betalar ingenförmögenhetsskatt på aktier vilketinnebär att förslaget drabbar privatasparare. De rika privatpersoner somomfattas av den s.k. begränsningsregelnom maximalt i total skatt kommerinte heller att betala någon ökadförmögenhetsskatt.Sambeskattning av förmögenhet är detenda kvarvarande momentet avsambeskattning som finns i nuvarandeskattesystem den sista föråldradekvarlevan av den syn på kvinnor som förrgenomsyrade hela samhället.Förmögenhetsskatten är på den delav den beskattningsbara förmögenhetensom överstiger . Denskattepliktiga förmögenheten beräknasbl.a. gemensamt för makar som sammanbottstörre delen av beskattningsåret. Medmakar jämställs de som utan att varagifta bor tillsammans och har eller harhaft barn eller tidigare varit gifta medvarandra. Detta innebär att samboendeutan barn inte sambeskattas.I praktiken innebär detta att tvåpersoner eller t.ex. ett samboende parutan barn kan förlora flera tusen kronorper år om de gifter sig. Makar och samboende måstebeskattas lika när det gällerförmögenhet.Riksskatteverket anser i sin rapportFörslag till förenklingar iskattelagstiftningen (RSV Rapport1995:10) att ett slopande av sambeskattningen av familjs förmögenhet skullevara till stor fördel och innebäraavsevärda förenklingar i de tekniskasystemen.Jag anser att sambeskattningen avförmögenhet skall slopas. I denna delåterkommer jag i en senare reservation.Med det anförda tillstyrker jag motionSk50 om avslag på regeringens förslag omhöjt fribelopp och fullvärdesbeskattningav börsnoterade aktier.dels vid mom. 1 och mom. 24 imotsvarande del hemställt1. beträffande förmögenhetsskattenvid taxeringatt med bifall till motion1995/96:Sk50 yrkandena 1 och 3 ochmed anledning av motionerna1995/96:Sk45 yrkande 9, 1995/96:Sk46yrkandena 1 och 2, 1995/96:Sk47yrkande 1 och 1995/96:Sk51 yrkandena1-3 avslår proposition 1995/96:198 idenna del,24. beträffande lagförslagenatt till följd av vadutskottet anfört och hemställt avslårde vid proposition 1995/96:198 fogadeförslagen till lag om ändring i lagen(1991:1850) om upphävande av lagen(1947:577) om statligförmögenhetsskatt och lag om ändringi lagen (1990:325) omsjälvdeklaration ochkontrolluppgifter.6. En reformeradförmögenhetsbeskattning (mom. 2)() hardels anfört följande:Som jag utvecklat i reservation 2innebär en förmögenhetsbeskattning av O-och i praktiken attförmögenhetsskatten på det arbetandekapitalet i företagen återinförs, vilketmåste avvisas.Det anförda bör som sinmening ge regeringen till känna.dels vid mom. 2 hemställt2. beträffande en reformeradförmögenhetsbeskattningatt med bifall till motion1995/96:Sk47 yrkande 2 och med avslagpå motion 1995/96:Sk46 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts.7. En reformeradförmögenhetsbeskattning (mom. 2)() hardels anfört följande:Som jag anfört i reservation 4 ser viinom positivt på enreformering av förmögenhetsskatten sominnebär en breddad bas med undantag fördet arbetande kapitalet i mindreföretag, differentierade skattesatseroch eventuellt slopad sambeskattning. Vivill dock särskilt betona vikten av attbeslutet om en reformeradförmögenhetsskatt fattas vid ett ochsamma tillfälle.Det anförda bör som sinmening ge regeringen till känna.dels vid mom. 2 hemställt2. beträffande en reformeradförmögenhetsbeskattningatt med bifall till motion1995/96:Sk46 yrkande 3 och med avslagpå motion 1995/96:Sk47 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts.8. Sambeskattningen av förmögenhet(mom. 3)() och HolgerGustafsson (kds) hardels anfört följande:Som vi anfört i reservationerna 2 och 5bör regeringen återkomma med ett förslagsom innebär att problemen medsambeskattningen löses så att makar ochsambor beskattas lika.Det anförda bör som sinmening ge regeringen till känna.dels vid mom. 3 hemställt3. beträffande sambeskattningen avförmögenhetatt med bifall till motion1995/96:Sk50 yrkande 2 och medanledning av motion 1995/96:Sk54 hosregeringen begär ett förslag ienlighet med vad ovan anförts.9. Redovisning och betalning avmervärdesskatt (mom. 4)(), (), (), Jan-OlofFranzén (m), () ochCarl () hardels anfört följande:Enligt vår mening bör de tidigaregällande reglerna för betalning avmervärdesskatt återinföras. Denlikviditetsförsämring som genomfördesförsvagar möjligheterna att investera inya arbetstillfällen, och de långsiktigakostnaderna skärper uttaget för deföretag som har nyckeln till högretillväxt, nya arbeten och ökat välståndi sin hand.Vi avvisade ändringarna imervärdesskattereglerna som gällde nyaredovisningsperioder och ny tidpunkt förredovisning och betalning avmervärdesskatt. Ändringarna innebär attmånga företag blir tvungna att betala inmervärdesskatt till staten redan innande fått betalt av sina kunder. Detta ärprincipiellt oacceptabelt och medförstora likviditetsproblem för mångaföretag. Företagen fungerar genommomsredovisningssystemet som statensuppbördsmän och skall ges rimligaförutsättningar att klara denna uppgiftutan att det skall påverka derasmöjligheter att klara sin ordinarieverksamhet.Statens intressen tycks genomändringarna gå före företagensmöjligheter att utvecklas. Det uppstårnegativa statsfinansiella effekter genomatt de nya reglerna orsakar praktiskaoch organisatoriska problem hosföretagen och försämrad likviditet.Detta försvårar i sin tur möjligheternatill utveckling och expansion, vilkethämmar rekryteringsbenägenheten,särskilt hos mindre och medelstoraföretag.Förslaget om att höjaomsättningsgränsen från 10 till 40miljoner kronor är ett steg i rättriktning. Men det räcker inte. Vi anseratt samtliga företag skall ha sinbetalningstidpunkt för moms den 5:e iandra månaden efterredovisningsperiodens utgång. Ingetföretag skall behöva redovisa moms redan20 dagar efter redovisningsperiodensutgång.Näringslivet, samhället och människorefterfrågar långsiktighet ochstabilitet i det regelverk som styrderas verksamhet och liv. Långsiktigainvesteringar, expansion ochnyetableringar kräver möjligheter förföretagare att även på lång sikt kunnaöverblicka de regler som påverkarfinansieringen. I avvaktan påSkattebetalningsutredningens eventuellaförslag om ett s.k. skattekonto bordeman inte gjort några förändringar ireglerna för momsinbetalningar.Regeringen medgav själv i propositionenatt införandet av ett system medskattekonto kan medföra ändradeförutsättningar även för redovisnings-och betalningstiden förmervärdesskatten. Att återigenförändra reglerna för företagarnafrämjar definitivt inte långsiktighetoch stabilitet, vilket har storbetydelse för aktörerna på marknaden.I sammanhanget kan också hänvisas tillden rekommendation gavtill medlemsländerna attföretag inte skall behöva betala in momsförrän de själva fått fakturan betald.Särskilt gäller detta de små ochmedelstora företag med färre än 500anställda. Kommissionen hänvisar tillföretagens likviditet som påverkas avlånga betalningstider.Regeringen bör återkomma med ettskyndsamt förslag som innebär att detidigare reglerna återställs.dels vid mom. 4 hemställt4. beträffande redovisning ochbetalning av mervärdesskattatt med anledningmotionerna 1995/96:Sk45 yrkande 14,1995/96:Sk47 yrkande 4 och1995/96:Sk50 yrkande 4 ochproposition 1995/96:198 i denna delhos regeringen begär ett skyndsamtförslag i enlighet med vad ovananförts.10. Återbetalning av överskjutandemervärdesskatt (mom. 6)(), (), (), Jan-OlofFranzén (m) och ()hardels anfört följande:Den uppsnabbning av momsinbetalningarnasom infördes harinneburit ökade påfrestningar pålikviditeten hos detaljhandelsföretageni landet. För vissa företag uppstår s.k.negativ moms. Det gäller inte minstföretag som gör säsongmässiga inköp avvaror. För dessa företag är det viktigtatt den negativa momsen återbetalas pådet sätt som lagstiftaren avsett, dvs.skyndsamt. harrapporterats stora svårigheter förseriösa företag att inom rimlig tidåterfå berättigad moms. Skattemyndigheterna har hänvisat till kravet påutredning, vilket dröjt. Detta harinneburit stora problem för mångaföretag i detaljhandeln. Avsikten haraldrig varit att seriösa små ochmedelstora företags fortlevnad skallriskeras på grund avskattemyndigheternas bristande hastigheti kontrollen. Regeringen böruppmärksamma problemet och vidta deåtgärder som krävs för att s.k. negativmoms inte skall åsamka företagareproblem.Vad vi anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.dels vid mom. 6 hemställt6. beträffande återbetalning avöverskjutande mervärdesskattatt med bifall till motion1995/96:Sk44 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad ovananförts.11. Mervärdesskatten på livsmedel ochtidningar (mom. 7), ,och (alla m) hardels anfört följande:Regeringens och Centerpartietsöverenskommelse om sänkt mervärdesskatt på livsmedel fick starkkritik när den presenterades. I detekonomiska läge befinner sig ibör det utrymme som kan skapas försänkta skatter i stället inriktas på attskapa bättre förutsättningar förtillväxt och nya arbeten. Det är dåviktigt att skapa förutsättningar försänkt skatt på arbete i stället för attgenomföra en fördelningspolitiskt myckettveksam skattesänkning. Flera studierhar visat att sänkt skatt på livsmedelär ett synnerligen trubbigt instrument,om syftet är att förbättra situationenför hushåll med lägre inkomster och medflera barn. Särskilt vad gällerbarnfamiljerna är det bättre attgenomföra skattesänkningar som är direktriktade till dessa, t.ex. genomgrundavdrag för barn.Vi föreslår i övrigt kraftigt sänktaskatter på arbete genom en egenavgifttill sjukförsäkringen som är treprocentenheter lägre än vad regeringengenomfört och aviserat, slopad allmänlöneavgift vilket leder till lägrepriser eller större löneutrymme samtutrymme för rejält sänkt kommunalskatt.Mot denna bakgrund bör den genomfördasänkningen av mervärdesskatten pålivsmedel undanröjas. skall deskattesänkningar som ovan redovisatsgenomföras.Enligt vår uppfattning börreklamskatten slopas. Reklamskattensnedvrider förutsättningarna för olikamedia. gäller reklamskattendagstidningar medan etermedia intebelastas. Det är inte möjligt attutvidga reklamskatten. Den bör såledesslopas. Detta leder till ettskattebortfall på en miljard kronor.Samtidigt bör för att uppnå en bättrekonkurrenssituation mellan dagstidningaroch tidskrifter mervärdesskatten pådagstidningar höjas till , vilketenligt vår uppfattning bör vara detlångsiktiga målet för det generellauttaget av mervärdesskatt. Samtidigtkompenseras dagstidningarna genom attreklamskatten slopas.dels vid mom. 7 hemställt7. beträffande mervärdesskatten pålivsmedel och tidningaratt med bifall till motion1995/96:Sk45 yrkande 24 och medanledning av motion 1995/96:Sk45yrkande 21 hos regeringen begär ettförslag i enlighet med vad ovananförts.12. Mervärdesskatten på livsmedel ochtidningar (mom. 7)() hardels anfört följande:Den enda skattesänkning av betydelse somSocialdemokraterna har genomfört ärsänkningen av momsen på mat från 21 %till . Länge stodSocialdemokraterna emot det populistiskakravet på en momsdifferentiering,innebärande lägre moms på mat. Iskattereformen var en enhetlig moms enav hörnstenarna. Av uppenbarligenopportuna skäl har man nu i stället gåttin för en mycket kraftig differentieringsom innebär en väldigkonkurrenssnedvridning påkonsumtionsvarumarknaden. Det är högsttvivelaktigt om de grupper som man villhjälpa har någon nytta av sänkningen.Det kan tvärtom förhålla sig så att denmest gynnar välbeställda människor meddyra matvanor.Vi anser att matmomssänkningen varmycket dålig fördelningspolitik och hari vår motion med anledning avvårpropositionen också framställtyrkanden som syftar till att beslutet omsänkt matmoms skall tas tillbaka.Det finns goda skäl för att i ställetför sänkt matmoms använda en merträffsäker fördelningspolitisk insats,nämligen att stödja barnfamiljerna genomatt barnbidraget återställs till nivånföre sänkningen. Även flerbarnstilläggenbör förbättras.Det anförda bör som sinmening ge regeringen till känna.dels vid mom. 7 hemställt7. beträffande mervärdesskatten pålivsmedel och tidningaratt med anledning av motion1995/96:Sk45 yrkandena 21 och 24 somsin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts.13. Statlig inkomstskatt påförvärvsinkomster (mom. 8 och mom. 24 imotsvarande del), ,och (alla m) hardels anfört följande:Marginalskatten har stigit kraftigt tillföljd av den egenavgift tillsjukförsäkringen som i realiteten är enren inkomstskatt och höjningen av denstatliga inkomstskatten från 20 till25 %. Denna senare höjning varursprungligen avsedd att enbart gällat.o.m. Regeringen har emellertidaviserat att den skall ersättas av andraskattehöjningar med motsvarande effekt.Det innebär, tillsammans med dekommunala skattehöjningar somgenomförts, att marginalskatten för del av de heltidsarbetande i dagligger på . Marginalskatten harskärpts också för alla andrainkomsttagare.Regeringens förslag om en höjning avdet fasta beloppet ger visserligen intenågon höjning av marginalskatten menökar skattebelastningen för allainkomsttagare.Skattetrycket i måste minska omtillväxten skall kunna ta fart, och viföreslår därför en rad skattesänkningarsom skall förbättra förutsättningarnaför sparande och investeringar ochavvisar därför också regeringens olikaförslag om skattehöjningar, bl.a.förslaget om en fördubbling av det fastabeloppet.dels vid mom. 8 och mom. 24 imotsvarande del hemställt8. beträffande statliginkomstskatt på förvärvsinkomsteratt med anledning av motion1995/96:Sk46 yrkande 4 avslårproposition 1995/96:198 i denna deloch som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,24. beträffande lagförslagenatt till följd av vadutskottet anfört och hemställtdels antar det vid proposition1995/96:198 fogade förslaget till lagom ändring i lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt med denändringen i 10 § att siffran 200återställs till siffran 100,dels avslår det vid proposition1995/96:198 fogade förslaget till lagom ändring i lagen (1994:1852) omberäkning av statlig inkomstskatt påförvärvsinkomster vid 1996-1999 årstaxeringar.14.