bet · GK01AU7 · 1996-11-28 00:00:00 — Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet (prop. 1996/97:1) I detta betänkande behandlas anslagen påutgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vidarbetslöshet. Genom besluthar ramen för utgiftsområdet höjts med924 i förhållande tillregeringens förslag.Arbetsmarknadsutskottet anser att dennahöjning bör utnyttjas för att räkna uppanslaget A 1. Bidrag tillarbetslöshetsersättning med motsvarandebelopp. Uppräkningen är en följd avutskottets ställningstagande till deförändringar i arbetslöshetsförsäkringenoch det kontanta arbetsmarknadsstödetsom beslutade om ochsom skulle träda i kraft den 1 januari1997. I avvaktan på ett samlat förslagom arbetslöshetsförsäkringen frånregeringen , som skallbygga på principerna om fast förankringpå arbetsmarknaden och en bortre gränsför ersättningen, anser utskottet att dei somras beslutade lagändringarna börskjutas upp till nästa halvårsskifte. Isammanhanget avstyrker utskottet ettantal motioner med yrkanden som röranslagen m.m.Särskilda yttranden har avgetts avföreträdare för Moderatasamlingspartiet, Folkpartietliberalerna, ,och . I proposition 1996/97:1 föreslårregeringen att riksdagenför utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghetvid arbetslöshet3. medger att en rörlig kredit fårdisponeras i om högst3 under budgetåret 1997för utbetalningar av lönegaranti(avsnitt A 2. Bidrag tilllönegarantiersättning),4. godkänner vad som anförts om medelför att inrätta ett lönegarantiregister(avsnitt A 2, Bidrag tilllönegarantiersättning),5. för anvisar anslagenunder utgiftsområde 13 Ekonomisktrygghet vid arbetslöshet enligtföljande uppställning:Anslag Ansla Anslagsbegstyp loppA Bidrag till raman 33 1641 arbetslöshetsersät slag 334 000tningA Bidrag till raman 2 086 0502 lönegarantiersättn slag 000ingSumma för 35 250utgiftsområdet 384 000Regeringens förslag såvitt avser punkter1 och 2 i propositionen behandlas inte idetta betänkande utan skjuts upp tillsvidare.Motioner1996/97:A274 av m.fl.(mp) vari yrkas1. att beslutar att anvisa anslagen underutgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vidarbetslöshet, i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om beräknad fördelning på anslaginom utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghetvid arbetslöshet ,i enlighet med vad som anförts imotionen,7. att beslutar attersättningen i arbetslöshetsförsäkringenfr.o.m. skall utgå med80 % på inkomster upp till 4,2 basbeloppoch på överskjutandeinkomstdelar, i enlighet med vad somanförts i motionen,8. att beslutar attgarantinivån i arbetslöshetsförsäkringenfr.o.m. skall vara 246kr per dag, i enlighet med vad somanförts i motionen,9. att beslutar attersättningsnivån i KAS fr. o. m. den 1juli 1997 skall vara per dag, ienlighet med vad som anförts i motionen,10. att beslutar att upphävabeslut från angåendeförlängda kvalificeringstider förersättning i a-kassa och KAS, i enlighetmed vad som anförts i motionen,11. att beslutar att upphävabeslut från attrekryteringsstöd inte skall få medräknasför att uppfylla ett förstaarbetsvillkor, i enlighet med vad somanförts i motionen.1996/97:A296 av m.fl. (v)vari yrkas1. att beslutar attförändringarna som beslutades i lagarnaom arbetslöshetsförsäkring och kontantarbetslöshetsstöd i samband medriksdagsbehandlingen av proposition1995/96:222 ej skall träda i kraft,enligt vad i motionen anförts,2. att beslutar om höjning aversättningsnivån i a-kassan till 80 %från ,3. att beslutar återinföra deregler som gällde före den 1 januari1996 i arbetslöshetsförsäkringen förersättning till deltidsarbetslösa,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheten att avbryta sin a-kasseperiod för att försörja sig på egenverksamhet,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om finansiering avarbetslöshetsförsäkringen,6. att med ändring avregeringens förslag för budgetåret 1997anvisar anslagen under utgiftsområde 13Ekonomisk trygghet vid arbetslöshetenligt följande uppställning:Anslag Regeringens Anslagsförförslag ändring(tusental (tusentalkr) kr)A Bidrag till 33 164 334 . arbetslöshetsersättningSumma för 35 250 384 +1 500 000utgiftsområdet1996/97:A298 av m.fl. (kd)vari yrkas2. att beslutar höjaersättningsnivån iarbetslöshetsförsäkringen till 80 %fr.o.m. ,3. att beslutar upphävariksdagens beslut om att från den 1januari 1997 försämra arbetsvillkor ochdagpenningberäkning iarbetslöshetsförsäkringen,4. att med följande ändringari förhållande till regeringens förslagför anvisar anslagetunder utgiftsområdet 13 Ekonomisktrygghet vid arbetslöshet enligtuppställning:Anslag Regeringens Anslagsförförslag ändring(tusental (tusentalkr) kr)A Bidrag till 33 164 334 -1 4001. arbetslöshetsersättning1996/97:Sf242 av m.fl.(fp) vari yrkas7. att hos regeringen begärförslag till tidigarelagd finansieringav återgång till 80 procents ersättningi arbetslöshetsförsäkringen från den 1januari 1997,9. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om sänkta statsbidrag tillarbetslöshetsförsäkringen ochkompensation till löntagarna genom höjtgrundavdrag. I detta betänkande behandlar utskottetregeringens förslag om anslag påutgiftsområde 13, Ekonomisk trygghet vidarbetslöshet. Det är två anslag, Bidragtill arbetslöshetsersättning och Bidragtill lönegarantiersättning. Kostnadernapå utgiftsområdet är starktkonjunkturberoende och påverkas framförallt av arbetslöshetens omfattning menäven av löneutvecklingen och antaletföretagskonkurser. Utgifterna påverkasockså i hög grad av regelverkensutformning.Utskottet tar också upp till behandlingde motioner rörande arbetslöshetsersättningen som avser anslags- elleranslagsrelaterade frågor i den meningenatt de kan påverka medelsbehovet underkommande budgetår. Frågor som rörarbetslöshetsersättningen på längre siktkommer att tas upp ianslutning till behandlingen av denproposition i ämnet som regeringenaviserat.Inga motioner har väckts som röranslaget Bidrag tilllönegarantiersättning.Regeringens och motionärernas förslagtill anslag framgår av nedanståendetabell.Reger Motionärernasingen förslag is förhållande tillförsl utskottets förslagagMotionerA296: A274: A298:46 2 (kd)(v) (mp)A Ersättningvidarbetslöshet1 Bidrag till 33 +1 +965 -1 400arbetslöshet 164 500 000 000sersättning 334 000(ram)2 Bidrag till 2 086lönegaranti 050ersättning(ram)Summa 35 +1 +965 -1 400250 500 000 000384 000Bidrag till arbetslöshetsersättningAnslaget Bidrag tillarbetslöshetsförsäkringen omfattarkostnader för kontant arbetsmarknadsstödoch ersättning till dem som deltar ioffentliga tillfälliga arbeten för äldrearbetslösa (OTA). Belastningen påanslaget Bidrag tillarbetslöshetsförsäkringen är starktberoende av utformningen av lagen omarbetslöshetsförsäkring och lagen omkontant arbetsmarknadsstöd.Riksdagen beslutade om vissaförändringar avarbetslöshetsförsäkringen och KAS. Genomförändringarna (SFS 1996:871 och 872)kom arbetslöshetsförsäkringens roll somomställningsförsäkring att markeras påett tydligare sätt. Enligtriksdagsbeslutet skall lagändringarnaträda i kraft den 1 januari 1997.Regeländringarna innebar bl.a. att dets.k. arbetsvillkoret skärptes både föratt kvalificera sig för en förstaersättningsperiod och för en nyersättningsperiod. Vidare infördes entidsmässig gräns för ersättningen, dens.k. I princip skulleersättning kunna uppbäras . Ändringar gjordes också när detgäller beräkningen av dagpenningensstorlek.Riksdagen har godkäntfinansutskottets betänkande 1996/97:FiU1Utgiftsramar och beräkning avstatsinkomsterna. vidkommandeinnebär riksdagsbeslutet den ändringen iförhållande till propositionen attutgiftsområdena 13 och 14 höjts medsammanlagt . Avhöjningen bör enligt riksdagsbeslutet924 hänföras till det nuberörda utgiftsområdet och återstoden,, till utgiftsområde14 Arbetsmarknad och arbetsliv.Höjningen av ramarna motiveras avriksdagens ställningstagande beträffandede angivna förändringarna avarbetslöshetsersättningen. I samband medbeslutet om ramarna har påförslag av finansutskottet gjort etttillkännagivande till regeringen i dennafråga. I korthet innebärtillkännagivandet följande.Finansutskottet har anslutit sig tillvad arbetsmarknadsutskottet i sittyttrande AU1y anfört om den starkakopplingen mellanarbetslöshetsförsäkringen ocharbetsmarknadspolitikens nya inriktning.Finansutskottet anför att några av de isomras beslutade ändringarna utsatts förkritik, inte enbart för att de allmäntsett upplevts som försämringar utandärför att de givit upphov till direktoönskade konsekvenser. Utskottetkonstaterar att ARBOM-utredningensedermera också presenterat ett samlatförslag till omläggning av försäkringensom enligt finansutskottet i vissaavseenden bör kunna ge bättre lösningar.Låter man de beslutade förändringarnaträda i kraft är det därför inteosannolikt att de kan komma att omprövasredan efter några månader. Hos dearbetssökande skulle detta kunna skapaoklarhet och osäkerhet om vilka reglersom faktiskt gäller. Sett mot dennabakgrund säger sig finansutskottet hastor förståelse för de betänklighetersom arbetsmarknadsutskottet redovisade isitt yttrande. Å andra sidan, anförutskottet, måste hänsyn också tas tillatt ett uppskov kommer att leda till attangelägna förändringar senareläggs ochatt en eftersträvad besparing skjuts påframtiden. kommer framtill att de förändringar som beslutadesi somras inte bör träda i kraft den 1januari utan skjutas upp för att geriksdagen tillfälle att ta ställningtill ett sådant sammanhållet förslag.Regeringen bör enligt tillkännagivandetsenast presentera riksdagenförslag om detta. Finansutskottetförutsätter liksomarbetsmarknadsutskottet i sitt yttrandeatt detta samlade förslag bygger påprincipen att arbetslöshetsförsäkringenskall vara en omställningsförsäkring somger skydd till personer med fastförankring på arbetsmarknaden. För attmarkera karaktären avomställningsförsäkring skall detföreslagna försäkringsskyddet varatidsmässigt begränsat. Liksom i fråga omde tidigare beslutade förändringarnautgår finansutskottet från att denersättningstid som skall beaktas därvidbörjar räknas fr.o.m. den 1 januari1996.Arbetsmarknadsutskottet kan med dettakonstatera att nu anslutit sigtill den bedömning som först kom tilluttryck i utskottets yttrande AU1y islutet av . De i somrasbeslutade förändringarna iarbetslöshetsförsäkringen bör inte trädai kraft vid årsskiftet.Ett starkt skäl till att skjuta uppförändringarna i försäkringen är denstora fördel som kan nås med ett samlatförslag. Som utskottet påpekade iyttrandet kan man då vinna i klarhet ochöverskådlighet. Om mera tid ges till attöverväga de nödvändiga förändringarnages också möjlighet till samråd intebara med fackföreningsrörelsen utan ävenmed övriga berörda, däribland detillämpande organen ochtillsynsmyndigheten. Regelverket ärkomplicerat och svårtillgängligt. Det ärinte lätt att överblicka konsekvensernaav olika förändringar, därtill lärkrävas både kunskap och erfarenhet.Arbetsmarknadsutskottet förutsätter attde kommande förslagen beretts i sådanordning som för att de kommer attfungera väl i den praktiskatillämpningen.När det gäller reglernas sakligainnehåll vill arbetsmarknadsutskottet änen gång understryka att försäkringenskall omfatta personer med fastförankring på arbetsmarknaden. Utskottetvill inte binda sig för hur dennaförankring skall komma till uttryck merakonkret, men utgår från att reglernakonstrueras så att de både svarar moteftersträvade besparingar och mot vadsom kan anses rimligt i detta hänseende.Utskottet har redan tidigare ävenställt sig bakom principen att det skallvara fråga om en försäkring vidomställning. återgivnatillkännagivande har också dennainnebörd: försäkringsskyddet skall varatidsmässigt begränsat. Utskottet villundanröja varje tveksamhet på denpunkten. Att de beslutadeförändringarna skjuts upp innebär inteett frånträdande av principen om enbortre gräns för ersättningen.Inte heller i detta hänseende villutskottet nu binda sig för hur dennabegränsning skall konstrueraslagtekniskt. För att ett uppskjutande avsommarens lagändringar inte skall fåtill följd att genomförandet av defastlagda principerna skjuts påframtiden anser utskottet, liksomfinansutskottet, att den ersättningstidsom skall beaktas börjar räknas från den1 . Detta kan regleras genomövergångsregler till den kommandelagstiftningen.Arbetsmarknadsutskottet förutsätter attregeringen återkommer till medförslag i enlighet med det ovanståendeunder och i sådan tid att denya lagreglerna kan träda i kraft . Ikraftträdandet av de isomras antagna lagändringarna skjutsupp till samma tidpunkt.Vad som sagts ovan gäller i tillämpligadelar även beträffande det kontantaarbetsmarknadsstödet (KAS).Det anförda bör ges regeringen tillkänna.Det lagtekniska genomförandet av deuppskjutna förändringarna bör enligtutskottets mening ske på följande sätt.Genom lagar bestäms att de lagar somriksdagen antog omändringar i lagen omarbetslöshetsförsäkring () respektivelagen om kontant arbetsmarknadsstöd(KAS) inte skall träda i kraft . Detta innebär attlagreglerna fortsätteratt ha det innehåll som de har ochhaft från . Avlagtekniska skäl görs beträffande 6 och7 §§ i respektive lag den ändringen attparagraferna inte längre hänvisar tillden lag om tillfällig avvikelse frånlagen (1981:691) om socialavgifter somupphör . Skälet till dettaär den ändrade konstruktionen avutbildningsvikariat. Stöd ges i form av direkt bidrag tillarbetsgivaren och inte genom avdrag påsocialavgifterna. Avsikten är attutbildningsvikariaten inte hellerfortsättningsvis skall kvalificera fören första ersättningsperiod.Hänvisningen i de angivna 6 och 7 §§ bördärför i stället avse den nyaregleringen av utbildningsvikariaten,som fortsättningsvis skall benämnasvikariatsstöd.Lagarna om arbetslivsutveckling (ALU)och offentliga tillfälliga arbeten föräldre arbetslösa (OTA) hänvisar till ALFrespektive KAS i deras lydelse enligtsommarens riksdagsbeslut. Vissanpassning krävs av respektive lag. Dennya åtgärden OTA föranleder även enanpassning av 14 § i respektive KASså att det där klargörs att dagar då enperson varit anvisad OTA inte skallinräknas i ersättningsperioden.Motsvarande gäller beträffandeALU.Lagförslag i enlighet med detta läggsfram i utskottets hemställan.Utskottets ställningstagande innebäratt de i propositionen framlagdalagförslagen, som innebär justeringar iförhållande till de antagnalagändringarna, inte bör prövas i dettasammanhang.Det innebär också att de motionsvägenframlagda förslagen om ändringar isommarens beslut bör avslås avriksdagen. Såväl (motionA296 yrk. 1), (A274 yrk. 10och 11) som (yrk.3) tar nämligen mera definitivt avståndfrån hela eller delar av beslutet.De övriga motionsförslagen avserfinansieringsfrågor, ersättningsnivåer,ersättningsrätten för deltidsarbetslösaoch möjligheten att avbryta enersättningsperiod. Med anledning avdessa förslag vill utskottet anföraföljande.Det är främst för att avvakta ettsamlat förslag som lagändringarna skjutsupp. I detta ligger att utskottet intevill föregripa det kommanderegeringsförslaget - utöver vad somomfattas av det ovan angivnatillkännagivandet - med uttalanden medanledning av motionsförslagen.Vad utskottet nu anfört innebär attmotionerna A274 (yrk. 7-9), A296 (yrk.2-5), A298 (yrk. 2) och Sf242 (yrk. 7,9) avstyrks.Utskottet övergår nu till frågan omanslag.I propositionen föreslås ett ramanslagpå 33 164 miljoner kronor.Finansutskottets ställningstagande, somgodkänts av , innebär att ramenför utgiftsområde 13 höjts med 924miljoner kronor. mening bördenna höjning utnyttjas för att räknaupp anslaget A 1. med motsvarandebelopp. För börriksdagen således anvisa 34 088 miljonerkronor på anslaget.Bidrag till lönegarantiersättningPropositionenAnslaget finansierar utbetalning aversättning till arbetstagare förlönefordringar i konkurs enligtlönegarantilagen. Anslaget finansieraräven avbetalningar tillRiksgäldskontoret för den skuld somkvarstår från Lönegarantifonden. Skuldenuppgick till drygt 2,3miljarder kronor. skallfrån anslaget även betalas ersättningartill länsstyrelserna för deras arbetemed utbetalning av lönegarantimedel.Anslaget finansieras genom enlönegarantiavgift enligt lagen omsocialavgifter.Antalet konkurser och berördaarbetstagare har minskat kraftigt. Enallt större del av anslaget kan därförutnyttjas för avbetalningar på den skuldsom kvarstår från Lönegarantifonden. Mednuvarande regler för lönegarantin och enförhållandevis låg nivå på antaletkonkurser beräknas skulden varaamorterad . Till desskvarstår behovet av den rörliga kreditenhos . För budgetåret1997 föreslås den uppgå till 3 miljarderkronor.Ett särskilt lönegarantiregister fårenligt förordningen omlönegarantiregister inrättas och förashos . tillgodose behovet av statistiskauppgifter om lönegarantiutbetalningar.Riksdagen har godkänt attkostnaderna för registret får belastaLönegarantifonden. Regeringen föreslårnu att kostnaderna i stället belastaranslaget. Av anslagsmedlen bör fåanvändas för att inrätta registret.Utskottet godkänner de angivnaförslagen liksom regeringsförslaget ommedelsanvisning på anslaget A 2. Utskottet hemställerbeträffande anslag förbudgetåret 1997att riksdagena) antar det i bilaga framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen(1996:871) om ändring i lagen(1973:370) omarbetslöshetsförsäkring,b) antar det i bilaga framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen(1996:872) om ändring i lagen(1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd,c) antar det i bilaga framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen(1973:370) omarbetslöshetsförsäkring,d) antar det i bilaga framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen(1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd,e) antar det i bilaga framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen(1996:869) om arbetslivsutveckling,f) antar det i bilaga framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen(1996:870) om offentliga tillfälligaarbeten för äldre arbetslösa,g) med bifall till propositionen idenna del medger att en rörlig kreditfår disponeras i omhögst 3 för utbetalningar avlönegaranti,h) med bifall till propositionen idenna del godkänner vad som anförtsom medel för att inrätta ettlönegarantiregister,i) med anledning av propositionen anvisar anslagenunder utgiftsområde 13 Ekonomisktrygghet vid arbetslöshet enligtföljande uppställning:Beslut om anslag inom utgiftsområde13 Ekonomisk trygghet vidarbetslöshet1 000-tal kronorUtskottets förslag överensstämmer medregeringens förslag tillanslagsfördelning utom i de fallangivna belopp har kursiverats.UtskottetsförslagA Ersättning vidarbetslöshet1 Bidrag till 34 088 334arbetslöshetsersättning (ram)2 Bidrag till 2 086lönegarantiersättning 050(ram)Summa 36 174 384j) som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts om kommandeförslag som rörarbetslöshetsförsäkringen och detkontanta arbetsmarknadsstödet,k) avslår motionerna 1996/97:A274yrkandena 1, 2 och 7-11,1996/97:A296, 1996/97:A298 yrkandena2-4 samt 1996/97:Sf242 yrkandena 7och 9.Stockholm den 28 november 1996På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), LailaBjurling (s), (), SonjaFransson (s), (),(), (), (), () och ().Särskilda yttranden1. Anslag för budgetåret 1997Kent , , och (alla m)anför:Den 22 november beslutade riksdagensmajoritet bestående avSocialdemokraterna och attfastställa ekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena i den statliga budgetenoch en beräkning av statens inkomsteravseende . beslutades enpreliminär fördelning av statensutgifter på utgiftsområden förbudgetåren 1998 och 1999.Moderata samlingspartiet har i parti-och kommittémotioner förordat en annaninriktning av den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken. Våra förslag syftartill att skapa förutsättningar för ettekonomiskt, kulturellt och socialtväxande . Genom en större enskildsektor och ett starkare civilt samhällekan både företag och människor växa.Massarbetslösheten kan steg för stegpressas tillbaka som densociala tryggheten också i andrabemärkelser kan öka genom att hushållenfår en större ekonomisk självständighet.Vi har föreslagit en långtgåendeväxling från subventioner och bidragtill kraftiga skattesänkningar för alla,främst låg- och medelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi de människor som äri störst behov av gemensamma insatseroch som har små eller inga möjligheteratt påverka sin egen situation. Vi slårockså fast att det allmänna skalltillföras resurser för att på etttillfredsställande sätt kunna genomförade uppgifter som skall vara gemensamma.Rättsväsendet måste fungeratillfredsställande och försvaret skallvara så starkt att kanförsvaras.När majoritet nu genomriksdagsbeslutet valt enannan inriktning av politiken, deltar viinte i detaljbesluten. I detta särskildayttrande redovisar vi den del av vårpolitik som berör utgiftsområde 13Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet.För utgiftsområde 13 som sådantförordar vi lägre anslagsnivåer.Besparingar kan uppnås genom enbibehållen 75-procentig ersättningsnivåsamt genom att ytterligare en karensdaginförs. Vi anser också att försäkringenbör göras allmän. Kvalificeringsreglernabör skärpas och en bortre gräns på 300dagar bör införas. Ett sådant förslagfinns redan i den allmännaarbetslöshetsförsäkring somfyrpartiregeringen införde år 1994.Att vi inte framställt några yrkandenrörande a-kassan beror på att vi godtarde regeländringar som beslutades isomras. Det finns alltså inget skäl attskjuta på genomförandet för att avvaktaett samlat förslag från regeringen.Om utskottet inte hade föreslagit ettsådant återställande av reglerna skulleinte heller anslaget förarbetslöshetsförsäkring behövt höjas. Nuförorsakas merkostnader istorleksordningen tillföljd av Socialdemokraternas oförmågaoch obeslutsamhet när det gällerarbetslöshetsförsäkringen.Vi anser att hela hanteringen avarbetslöshetsförsäkringen förtjänarallvarlig kritik. Det tog sin start medupprivandet av fyrpartiregeringensallmänna obligatoriska försäkring 1994.Därefter har reglerna ändrats ett stortantal gånger, för att sedan ändrastillbaka. Det har blivit hart näromöjligt att få en överblick avregelsystemet. Motstridiga besked ges,löften utställs och löften återtas. Detär till skada både för de berörda ochför de som skall tillämpa reglerna.Människor vet inte vad de skall rättasig efter. Rimliga krav på förutsebarhetoch rättssäkerhet uppfylls inte.Oförmågan präglar också hanteringen iutskottet med upprepade bordläggningaroch obefintlig diskussion i sakfrågorna.2. Anslag för budgetåret 1997Elver () anför:Jag anser liksom i motion1996/97:Sf242 attarbetslöshetsersättningen bör motsvara80 % av den arbetslöses inkomstbortfall.Ett kort inkomstskydd av arbetslöshet skapar ökademöjligheter till aktivt arbetssökandeoch förbättrar därför arbetsmarknadensfunktionssätt. Arbetslöshetsförsäkringenoch KAS bör vara enomställningsförsäkring, inte enpermanent försörjningskälla.Det statliga ansvaret för försäkringenbör minska och de försäkrade få ettstörre finansieringsansvar. Omstatsbidraget sänks till förslagsvis av arbetslöshetskassornasutbetalningar innebär detta en besparingpå med dagensarbetslöshetsnivå. Löntagarkollektivetkompenseras genom en skattesänkning.Det var olyckligt attSocialdemokraterna rev upp den allmännaarbetslöshetsförsäkring somfyrpartiregeringen införde 1994. Om maninte gjort det hade man sluppit många avden senaste tidens turer. Det har skapatförvirring om vad som egentligen ärregeringens linje i frågan. Det ärbeklagligt med de motsägelsefullabeskeden, inte minst för de mångaarbetslösa.3. Anslag för budgetåret 1997Ingrid () anför:Arbetslöshetsförsäkringen är ett av demest misskötta sakområdena inompolitiken . Otaligaförändringar har gjorts, ofta med kortvarsel. Det har varit ogenomtänkta,slarviga och dåligt analyserade förslag.Lagändringar har genomförts trotspågående utredningsarbete. Kraftiganedskärningar har drabbat hel- ochdeltidsarbetslösa. Ersättningen liggerpå så låg nivå att försäkringen intefungerar som en trygghetsförsäkring.