bet · GJ01KU22 · 1996-02-08 00:00:00 — Enligt utredningenarbetar främst företag ochorganisationer med en typ avlobbyverksamhet som tar sikte på attförse politiker med s.k. faktaunderlag,vilket inte antas ha lika allvarligaföljder som den lobbyverksamhet sombedrivs i andra länder, främst USA.Utredningen ansåg att de förslag tillförändringar beträffande möjlighetertill ökade personvalsinslag somutredningen framlagt inte skulle ledatill ökad lobbyverksamhet, varför någonreglering av verksamheten inte varpåkallad.Inom har vid olikatillfällen framlagts förslag om vissariktlinjer för lobbyism inomparlamentets område. En kommitté lämnadehösten 1995 vissa rekommendationer,bl.a. att bordefastställa regler för lobbyisternasverksamhet och att en frivilligregistrering av lobbyister borde kommatill stånd. Förslaget föll vidparlamentets behandling av frågan ijanuari 1996.Utskottets bedömningDet finns i en lång tradition avintressebevakning från organisationernassida gentemot bl.a. ochregeringen. Kontakter i den omfattningoch i de former som förekommer mellanorganisationsföreträdare och enskildaledamöter, utskott etc. bör enligtutskottets mening betraktas som ettnaturligt och legitimt inslag i denpolitiska processen. Mot denna bakgrundifrågasätter utskottet behovet ochvärdet av ett registreringsförfarandeenligt motionens förslag, varför motionK203 avstyrks.Ersättare för riksdagsledamöternaGällande bestämmelserEnligt 3 kap. 1 § regeringsformen skalldet finnas ersättare för riksdagensledamöter. För varje mandat som ettparti erhållit i riksdagsvalet utsesersättare enligt 3 kap. 9 § RF. Enligtvallagen skall för varje ledamot utseslika många ersättare som partieterhållit mandat i valkretsen, dock minsttre. Ersättare är följaktligengruppersättare, inte personligaersättare. Ersättare inträder enligt 4kap. 9 § RF då riksdagsledamot ärriksdagens talman eller tillhörregeringen. kan iriksdagsordningen föreskriva attersättare skall träda i riksdagsledamotsställe när denne är ledig.Enligt 1 kap. 8 § riksdagsordningen kanriksdagsledamot efter prövning erhållaledighet från sitt uppdrag. Om ledighetbeviljas för minst en månad skalluppdraget utövas av ersättare.Antalet vid riksdagsval invaldaersättare uppgår till 556.MotionenI motion 1994/95:K326 begär StigSandström (v) att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ge ersättarnatill riksdagsledamöterna en mer aktivroll i arbete. Motionärenanför att ersättare i imotsats till vad som är fallet ilandsting och kommuner tilldelats enunderordnad roll i det parlamentariskasystemet. I landsting och kommuner harförste ersättaren ofta rätt att medersättning närvara vid fullmäktigemöten,delta vid gruppmöten och delta istudieresor. Ersättaren kan för denenskilde riksdagsledamoten vara enviktig länk till hemmavalkretsen enligtmotionärens mening. Som lämpligaåtgärder för att stärka ersättarnas rolli riksdagsarbetet nämns i motionen attde högst placerade ersättarna ivalkretsarna under t.ex. per årkunde informera sig om de aktuellapolitiska frågorna och vardagsarbetet iriksdagen och att de för detta ändamålfick ett par fria resor per år.Förarbeten till lagstiftningen, tidigarebehandling m.m.Grundlagberedningen föreslog i sittbetänkande Ersättare förriksdagsledamöterna (1970:17) attdet skulle finnas ersättare förriksdagsledamot som antingen ärfrånvarande eller är talman ellertillhör regeringen. Det främsta skälettill förslaget var enligt beredningenatt ersättarsystemet skulle bidra tillatt upprätthålla den partimässigabalansen i riksdagen.I betänkandet tog Grundlagberedningenkortfattat upp några aspekter på frågansom omnämns i den här aktuella motionen.I betänkandet anförs sålunda i sambandmed en diskussion om ersättaresställning att det kunde vara lämpligtatt i syfte att hålla ersättarna à jourmed de frågor som behandlas i riksdagentillställa dem eller vissa av demriksdagstryck eller annat material (s.53).I anslutning till behandlingen avfrågan om en eventuell sänkning avantalet ledamöter i vid ettinförande av ett ersättarsystem anfördesatt ersättare kan sägas fylla uppgiftenatt förmedla kontakter och impulser medväljaropinionen på ungefär samma sättsom de ordinarie ledamöterna (s. 73).Grundlagberedningen föreslog attersättare för ledamot skulle kallas inom frånvaron uppgick till minst femtondagar eller, vid kortare frånvaro, omminst tio av ledamöterbegärde det. I propositionen (prop.1972:66) anfördes att ersättarsystemetborde komma till användning under sådanaförhållanden att ersättaren kunde göraen meningsfull insats i riksdagsarbetet.Mot denna bakgrund tillbakavisadesberedningens förslag både vad gäller denminsta tiden för att ersättare skulleinkallas och att ett visst antalledamöter skulle kunna påkalla attersättare kallades in även vid kortarefrånvaro.Förmåner och service åt ersättareErsättare i har under den tidhan eller hon tjänstgör samma ekonomiskaförmåner och service som en ordinarieledamot.I början av en ny mandatperiodkontaktar riksdagsförvaltningen varjeersättare och översänder ett s.k.välkomstpaket, innehållande bl.a. enhälsning från riksdagsdirektören ochallmän information om och dessarbete. Ersättare får också ett reskortav samma slag som ledamöterna, vilketberättigar till fria resor som harsamband med uppdraget med tåg, flyg ochtaxi. De som önskar får engratisprenumeration på tidningen . Ersättare sominte tjänstgör i har rätt attefter rekvisition få sig tillsändriksdagstrycket i de delar somersättaren av sitt parti fått i uppgiftatt bevaka. Härutöver står tre till fyrabostadsrum ständigt i beredskap iförvaltningshuset för ersättarnasräkning.Ersättarna får dock inte någonutbildning av det slag som de ordinarieledamöterna får i form av introduktionför nyvalda.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att ersättarnasmöjligheter att allmänt hålla sig à jourmed riksdagsarbetet är goda och att dedärmed utan alltför stora svårigheterkan komma in i riksdagsarbetet för denhändelse de kallas in för tjänstgöring.Utskottet vill erinra om att depolitiska partierna i givetvishar ett ansvar för att ersättarna fårdet stöd som de, utöver den service defår från riksdagsförvaltningen, behöverför att fullt ut kunna fungera i rollensom ersättare.Ersättare kan enligt utskottets meninginte, på det sätt som motionären anser,jämställas med kommunalt förtroendevaldanär det gäller förmåner av olika slag.Det hänger bl.a. samman med de storaskillnaderna i arbetsförhållanden mellanriksdagen och de kommunala organen.Med hänvisning till vad utskottet anförtavstyrks motion protokollGällande bestämmelser och praxisEnligt 8 kap. 19 § riksdagsordningenförs protokoll över sammanträde med . Vid sammanträde med nämndenskall föras stenografiska uppteckningaröver vad som yttras vid nämndensöverläggningar med regeringen.Den sistnämnda bestämmelsen gäller närregeringen rådgör med nämnden i fall somavses i 8 kap. 15 § riksdagsordningen,dvs. i frågor som avses bli behandlade iEuropeiska unionens råd (ministerrådet).Regeringen skall också rådgöra mednämnden om hur förhandlingarna i rådetskall föras inför beslut som regeringenbedömer som betydelsefulla och i andrafrågor som nämnden bestämmer.Bestämmelserna i 8 kap. 15 och 19 §§trädde i kraft ienlighet med lagen 1994:1651. Bakomdenna lagstiftning låg ett initiativfrån (1994/95:KU22), som ansåg att detförslag som utarbetats avtalmanskonferensen arbetsgrupp inte vartillräckligt långtgående. Arbetsgruppensförslag gick ut på att samma regler förprotokollföring som gäller förriksdagens utskott skulle gälla ocksåför har praxisvad gäller tiden för justering avnämndens protokoll och de stenografiskauppteckningarna av nämndensöverläggningar med regeringen hittillsvarit fyra veckor.MotionenI motion 1994/95:K321 begär BirgerSchlaug (mp) att beslutar attprotokollföringen vid EU-nämndenssammanträden organiseras så attprotokollen kan offentliggöras så fortsom möjligt efter nämndens möten. Enligtmotionären är detta inte fallet förnärvarande. Att det tar fyra veckormellan nämndens möte ochoffentliggörandet är enligt motionäreninte rimligt.Hantering av protokoll och stenografiskauppteckningar vid nämndens kansliEnligt uppgift från EU-nämndens kanslibestäms tiden mellan nämndenssammanträden och offentliggörandet avprotokoll och stenografiskauppteckningar, som varit fyraveckor, av rent fysiska omständigheter.Nämnden håller sina sammanträden påfredagar veckan före överläggningarna iEuropeiska unionens råd. Eftersomberörda statsråd befinner sig i Brysselunder veckan efter EU-nämndenssammanträde, kan granskning ochgodkännande av utskrifterna från derassida ske först under efternämndens sammanträde. Efter statsrådensoch ledamöternas granskning avuppteckningarna sammanställs dessa avkammarkansliet. Därefter vidtar prövningav innehållet mot aktuellasekretessbestämmelser. Justering avprotokollet och de stenografiskauppteckningarna, som utgör separatadokument, sker därefter vid nästasammanträde. Denna process tar iallmänhet under den tidriksdagen är samlad, underövrig tid. Enligt kansliets bedömning ären absolut nedre tidrymd för attgenomföra godkännande- ochjusteringsprocessen , vilketkansliet eftersträvar framgent.Utskottets bedömningUtskottet delar motionärens uppfattningatt det inte är acceptabelt att det efter ett sammanträde innanEU-nämndens protokoll och stenografiskauppteckningar kan offentliggöras.Utskottet utgår från att det finns storamöjligheter att rationaliserahanteringen av protokoll m.m. och därmedavsevärt minska tidsutdräkten. Det börenligt utskottets mening ankomma på själv att vidta de åtgärder sombehövs. Med detta får önskemålet imotion K321 anses tillgodosett.Titeln talman/talkvinnaMotionenI motion 1994/95:K303 begär KiaAndersson m.fl. (mp) att riksdagenbeslutar dels att ändra titeln talmantill talkvinna när det är en kvinna sominnehar uppdraget (yrkande 1), dels attutesluta orden "fru" och "herr" vidtilltal av talmannen/kvinnan (yrkande2), dels också att övriga titlar i detsvenska samhället med ändelsen -man börändras i enlighet med vad som föreslåsbeträffande titeln talman (yrkande 3).Enligt motionärerna krävs en utökning avtiteln talman till talkvinna med hänsyntill att också kvinnor numera inneharordförandeskapet för . Det ärenligt motionärerna ett språkfel attkalla en kvinna för en man även om dethärrör från en gammal titel och ensvunnen tid då det endast fanns män attvälja. Även artighetsfraserna "fru" och"herr" bör uteslutas vid tilltal av denkvinnliga resp. den manliga talmannen,eftersom den i det första fallet geruttryck för ett ålderdomligt synsätt ochi det andra fallet inte har någrasociala aspekter.Språkvetenskapliga aspekter på titlaroch yrkesbeteckningarI en språkvetenskaplig uppsats (RitvaHimanen: Kvinnliga ombudsmän och manligasjuksköterskor, och stil, 1990)behandlas bl.a. förekomsten av titlaroch yrkesbeteckningar i nutida svenskdagspress.Av uppsatsen framgår bl.a. att ordetriksdagsman enligt () finns belagt ochatt betydelsen då var enbart man ibokstavlig mening. Bruket av termenriksdagsledamot har enligt Himanen vuxitfram på ett naturligt sätt: när antaletkvinnor i ökade, blev detvanligt att använda benämningenriksdagsledamot om kvinnor ochriksdagsman om män. Ordet riksdagskvinnafinns enligt belagt första gångenår 1866, men enligt Himanen förefallerdet som om ordet först under senare årbörjat användas i dagstidningarna.Av en enkätundersökning, som redovisas iuppsatsen, framgår bl.a. att ordettalman bland ett trettiotal liknande ordmed slutleden -man ansågs vara mestkönsneutralt som benämning på kvinnor.Drygt 70 % av de svarande ansåg ordettalman helt användbart som benämning påkvinnor, medan ansåg detomöjligt att använda. Resterande knappt20 % av de svarande ansåg ordettillfälligt användbart eller att detkunde tänkas vara användbart. Andra ordsom ansågs i hög grad könsneutrala varrådman, överman, förman, talesman,nämndeman, förtroendeman och sagesman.Som minst könsneutrala betraktades bl.a.idrottsman, yrkesman, , kyrkomanoch språkman.Tradition och praxis i den svenskariksdagenNär det gäller sättet på vilketledamöterna uttrycker sig när de talar iparlamentet, finns det en anglosachsisktradition, som fått genomslag även i densvenska . Enligt dennatradition apostroferar man vidanföranden talmannen, och man talarföljaktligen genom talmannen, då manvänder sig till en enskild ledamot idebattsammanhang. Skälet till detta äratt en formalisering beträffandetilltalet avses skapa en viss ordningoch disciplin i parlamentet.Praxis i den svenska är vid tilltal av talmannen använder herr eller fru som prefix, vilketdokumenteras i protokollet. Om talareninte använder uttrycken herr och fru,tillförs dessa protokollet. Ävenuttrycket värderade talman accepterasoch tas in i protokollet. Om en talaretilltalat en ledamot med du ,korrigeras detta genom att namnet på dentilltalade sätts in i protokollet.Utskottets bedömningSom framgått av redovisningen i detföregående uppfattas uttrycket talmanfrån språklig synpunkt som en acceptabelkönsneutral benämning på en kvinna somutövar talmansrollen. Det gäller ävenvissa andra benämningar där ändelsen -man ingår. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet motionen vad avser förslagetatt ändra titeln talman till talkvinnanär en kvinna innehar uppdraget (yrkande1) och förslaget om ändring av övrigatitlar med ändelsen -man (yrkande 3).Vad gäller förslaget i motionen attutesluta orden fru och herr vidtilltal av talmannen, vill utskotteterinra om att användningen av titlarnaherr, fru och fröken vid formellttilltal av ledamöterna upphörde fr.o.m.1977/. Däremot har, somredovisats i det föregående, bruket attanvända titeln herr och fru vid tilltalav talmannen stannat kvar.Utskottet finner ingen anledning attföreslå några förändringar i rådandepraxis, varför motionen även i denna del(yrkande 2) avstyrks.Manifestation av motion 1994/95:K304 begär ElisabethFleetwood (m) att beslutar atti konstnärlig form manifesterariksdagens och det svenska folketsrespekt för gärning ienlighet med vad som anförts i motionen.Motionären hänvisar till den sammankomsti riksdag som talmanneninbjudit till med anledning av att 50 årförflutit sedan under sin tjänsteutövning vidden svenska legationen i Budapest.Motionären erinrar även om de motionersom väckts i med krav påmanifestation i någon konstnärlig formsom bevis på respekt,beundran och tacksamhet för RaoulWallenbergs gärning, motioner somemellertid avslagits med hänvisning tillrådande praxis enligt vilken endastavlidna personer kan bli föremål förhedersbevisningar av det aktuellaslaget. Enligt motionären är detpåkallat och angeläget att återkommatill i frågan i samband medhögtidlighållandet av 50-årsdagen avförsvinnandet.Tidigare behandlingUtskottet har tidigare vid fleratillfällen behandlat motioner om RaoulWallenbergs minne. Senast skedde dettahösten 1990 (bet. 1990/91:KU8) dåutskottet med anledning av en motionbl.a. framhöll att det utöver RaoulWallenberg finns ett flertal tänkbarapersoner och företeelser som har ellerhaft stor betydelse för landet ellernågon internationell uppgift som ärvärda att hedras med t.ex. ettminnesmärke. Det kunde därför enligtutskottet komma att göras fleraframställningar om att få placeramonument och minnesmärken inom eller idirekt anslutning till riksdagensbyggnader. Enligt utskottet borde detankomma på förvaltningsstyrelsen att taställning till den typen avframställningar och avgöra vilkamonument och minnesmärken som kan fogasin i den konstnärliga helhet som maneftersträvat vid utsmyckningen av husenpå . Utskottet avstyrktepå denna grund motion 1989/90:K324.Utskottets bedömningUtskottet delar motionärens uppfattningatt det finns ett allmänt intresse avatt i konstnärlig form manifesterariksdagens och det svenska folketsrespekt för gärning.Utskottet hemställer därför, med bifalltill motion K304, att uppdraråt förvaltningsstyrelsen att vidtalämpliga åtgärder. Det får ankomma påförvaltningsstyrelsen att utforma enkonstnärlig utsmyckning av detta slagmed hänsyn till den speciella miljön påHelgeandsholmen. beträffande motionsrättenm.m.att avslår motionerna1994/95:K309, 1994/95:K310,1994/95:K322, 1994/95:K323, 1994/95:K327 och1994/95:K328,res. 1 (c, v, mp)2. beträffande ledamöternasplacering i kammarenatt avslår motion1994/95:K307,res. 2 (m)3. beträffande registrering avlobbyisteratt avslår motion1994/95:K203,4. beträffande ersättare förriksdagsledamöternaatt avslår motion1994/95:K326,5. beträffande EU-nämndensprotokollatt avslår motion1994/95:K321,6. beträffande titelntalman/talkvinnaatt avslår motion1994/95:K303,7. beträffande manifestation avRaoul gärningatt med bifall till motion1994/95:K304 uppdrar åtförvaltningsstyrelsen att vidta lämpligaåtgärder.Stockholm den 8 februari 1996På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), CatarinaRönnung (s), (), IngvarJohnsson (s), (m), ToneTingsgård (s), (),(), (), (), (), (), PeterEriksson (mp), ()och (). Motionsrätten m.m. (mom. 1)(), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 7 börjar med Med hänvisningtill och slutar med avstyrks därför bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det nu finns skälatt överväga en ny, mindre restriktivordning beträffande motionsrätten så attden allmänna motionstiden utökas tillatt omfatta någon eller några perioderutöver den motionstid som är knuten tillbudgetpropositionen. Utskottethemställer därför att beslutaruppdra åt talmanskonferensen att utredafrågan om en utökning av den allmännamotionstiden med den inriktningutskottet här angett. Motionerna K309yrkande 1, K322, K327 och K328tillstyrks.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande motionsrätten m.m.att med avslag på motionerna1994/95:K309 yrkande 2, 1994/95:K310och 1994/95:K323 och med bifall tillmotionerna 1994/95:K309 yrkande 1,1994/95:K322, 1994/95:K327 och1994/95: K328 uppdrar tilltalmanskonferensen att utreda fråganom en utökning av den allmännamotionstiden med den inriktningutskottet här angett.2. Ledamöternas placering i kammaren(mom. 2), , JerryMartinger och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 9 börjar med Utskottetfinner och slutar med Motionenavstyrks bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att det i ett ökat intresse för en partivisplacering av ledamöterna i plenisalen.Med hänsyn till detta och till deargument som tidigare framförts och somutvecklas i motion K307 tillstyrksmotionen, innebärande en omgruppering avledamöterna utan föregående ombyggnad avplenisalen.dels att utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse:2. beträffande ledamöternasplacering i kammarenatt bifaller motion1994/95:K307. Sammanfattning 1Motionerna 1Motioner väckta /95 1Utskottet 2Motionsrätten m.m. 2Gällande bestämmelser 2Motionerna 3Tidigare behandling 4Vissa riksdagsbeslut medanknytning till motionsrätt m.m. 5Utskottets bedömning 6Ledamöternas placering i kammaren 7Gällande bestämmelser 7Motionen 7Tidigare behandling 8Programutredning om plenisalensinredning 8Utskottets bedömning 9Registrering av lobbyister 9Motionen 9Lobbyverksamhet i och EU 9Utskottets bedömning 10Ersättare för riksdagsledamöterna 10Gällande bestämmelser 10Motionen 11Förarbeten till lagstiftningen,tidigare behandling m.m. 11Förmåner och service åt ersättare 11Utskottets bedömning 12EU-nämndens protokoll 12Gällande bestämmelser och praxis 12Motionen 13Hantering av protokoll ochstenografiska uppteckningar vidnämndens kansli 13Utskottets bedömning 13Titeln talman/talkvinna 14Motionen 14Språkvetenskapliga aspekter påtitlar och yrkesbeteckningar 14Tradition och praxis i densvenska 14Utskottets bedömning 15Manifestation av 15Motionen 15Tidigare behandling 16Utskottets bedömning 16Hemställan 16Reservationer 171. Motionsrätten m.m. (mom. 1) 172. Ledamöternas placering ikammaren (mom. 2) 17Gotab, 1996