bet · GK01SoU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Motionärerna föreslår attsamtliga personer eller företag som inågon form använder alternativmedicinskabehandlings- och diagnosmetoder i sinverksamhet skall få möjlighet tillregistrering. Registrering bör enligtmotionärerna skötas av en särskild enhetinom . Regi-streringenskall enligt motionärerna inte ses somnågon form av auktorisation ellerlegitimering. Registreringen hosSocialstyrelsen skulle kunna ge vissasanktionsmöjligheter motalternativmedicinska utövare som ejuppfyller kraven på registrering. Somexempel på krav för att bli registreradnämns att vederbörande förbinder sig atthålla en kundförteckning, förajournalanteckningar, inneha fullgottförsäkringsskydd samt rapportera skadoreller biverkningar till Socialstyrelsen.På initiativ av tillsatteregeringen enparlamentarisk kommitté med uppgift attgöra en samlad översyn av principernaför legitimation och behörighet och motbakgrund av översynen lämna förslagbl.a. i frågor om legitimation ochbehörighetsföreskrifter för olikayrkesgrupper inom hälso- och sjukvårdenoch närliggande områden. Översyneninnefattade också den s.k.kvacksalverilagen.Kommittén, som antagit namnet 1994års behörighetskommitté, har nyligenöverlämnat sitt betänkande Nybehörighetsreglering på hälso- ochsjukvårdens område m.m. (SOU 1996:138)till regeringen. I betänkandet föreslåsbl.a. att fyra nya yrkeskategorier skallomfattas av bestämmelserna omlegitimation: Apotekare, receptarier,arbetsterapeuter och sjukhusfysiker.Röntgensjuksköterskor skall kunnaerhålla särskild legitimation somröntgensjuksköterska. Vidare föreslåsatt nio olikavidareutbildningar/specialiteter försjuksköterskor regleras.Som ett komplement till legitimationenföreslår kommittén att de yrkesgruppersom omfattas av legitimationsreglernasom huvudregel också får ensamrätt tillyrkestiteln och inte enbart skydd förbeteckningen legitimerad i kombinationmed yrkestiteln. Skyddet för yrkestitelnskall inte som vara förbehålletbarnmorskor, läkare, psykologer,psykoterapeuter och tandläkare. En sådanreglering skulle enligt kommittén bl.a.stärka patientsäkerheten. Vidareföreslås en utvidgning av begreppethälso- och sjukvårdspersonal vilketinnebär att även yrkesutövare medfastställd vårdutbildning som i annatfall bedriver vård, behandling ellerundersökning av patienter skall omfattasav detta begrepp.Omfattningen och betydelsen avkiropraktorers och naprapatersverksamhet talar enligt kommittén föratt en mera enhetlig reglering av demanuella behandlingsmetoderna börövervägas. Kommittén föreslår därför atten särskild utredning om de manuellabehandlingsmetoderna inleds. Närdet gäller svenskutbildade kiropraktorerhar regeringen uppdragit åtSocialstyrelsen att göra en uppföljningav tidigare utvärdering av denkiropraktor-utbildning som bedrivs vidSkandinaviska Kiropraktorhögskolan.Socialstyrelsen har tillregeringen redovisat resultatet avutvärderingen. Avsikten är attresultatet av utvärderingen skall ingå iregeringens beredning avBehörighetskommitténs förslag. Enproposition från regeringen kanförväntas under sommaren 1997.Psykologer och psykoterapeutersutbildning, kompetens och rättsligabehörighet tas också upp i betänkandet.När det gäller icke legitimeradepsykologer eller psykoterapeuter somanvänt en yrkestitel som de enligtbehörighetslagen inte har rätt tillerinrar kommittén om att det i dessafall redan finns en möjlighet attingripa. En motsvarande bestämmelsefinns också i kommitténs förslag tilllag om yrkesverksamhet på hälso- ochsjukvårdens område och som även germöjlighet att med vitesföreläggandeingripa mot obehörigt användande avbl.a. Något förslag omreglering av vidareutbildning avpsykologer (specialistkompetens) lämnasinte i betänkandet.Kommittén anser att kvacksalverilageni sin nuvarande utformning har spelat utsin roll och att de begränsningar iutövandet av hälso- och sjukvårdandeyrkesverksamhet i vid mening som ärnödvändiga för patientsäkerheten kanrymmas i en reformeradbehörighetslagstiftning.Stöd till forskning (E1-E2)(E1-E 2)() är en forskningsfinansieradmyndighet. Rådets uppgift ochövergripande mål är att stödjabetydelsefull grundforskning ochtillämpad forskning inomsocialvetenskap, socialpolitik ochfolkhälsovetenskap samt informera omkunskapsläge och aktuell forskning.Enligt budgetpropositionen har SFR isin fördjupade anslagsframställan visatatt det finns en del områden där behovetav forskningsbaserad kunskap ärbetydande. Inte minst har de senasteårens stora omställningar i samhälletinneburit ett accentuerat behov avkunskap om bl.a. de sociala trygghetssy-stemen, försörjningsfrågor,arbetslöshet, folkhälsa, inklusiveepidemiologi, alkohol, socialtjänst,handikapp, etniska relationer m.m.Regeringen anser att de riktlinjer somanges i propositionen Forskning ochsamhälle (prop. 1996/97:5) omprioriterade forskningsområden skallbeaktas av SFR under de närmaste årenvid rådets avvägningar mellan satsningarpå olika områden. Vidare bör SFR få enförstärkt samordnande roll när detgäller forskningsfrågor inomSocialdepartementets ansvarsområde.Reservationsanslaget förforskningsmedel bör för göras omtill ett ramanslag, anförs det.Eventuellt kvarstående reservation från1995/96 som inte är intecknad för annatändamål bör användas för satsning påalkoholforskning.I budgetpropositionen föreslås att SFRdisponerar två ramanslag: ett förforskningsmedel och ett förförvaltningen.Riksdagen föreslås till Forskningsmedelför anvisa ettramanslag på och tillFörvaltning ett ramanslag på 7 650 000kr.I motion So276 av m.fl.(mp) begärs tillkännagivanden dels ombehovet av forskningsinsatser som knytersamman skolmedicinska ochalternativmedicinska behandlingsinsatser(yrkande 5), dels om att 3 miljonerkronor skall avsättas för alternativmedicinsk forskning. Medlen bör enligtmotionärerna tas från anslaget E 1Socialvetenskapliga forskningsrådet(yrkande 7). Motionärerna anser attForskningsrådsnämnden bör ges i uppdragatt initiera vederhäftig forskningrörande alternativmedicinskabehandlingsåtgärder. Ny forskning,speciellt med inriktning på hurskolmedicinska undersöknings- ochbehandlingsmetoder kan förbättras genomaktiv samverkan med alternativmedicinskabehandlingsmetoder, är enligtmotionärerna den länk som saknas för attde medicinska disciplinernas strävanefter en helhetssyn skall kunna bliverklighet.I motion So807 av . (mp) begärs ett tillkännagivandeom behovet av att forskning inom områdetalternativmedicin initieras inomSocialvetenskapliga forskningsrådetsverksamhet (yrkande 5). Motionärernaanser att det eventuellaanslagssparande som finns inomforskningsrådets budget bör användas förforskningsinsatser inom detalternativmedicinska området. Insatsernabör inriktas på att bilda en bryggamellan skolmedicin ochalternativmedicin i syfte att utvecklaskolmedicinen i human-ekologiskriktning.Utskottet har tidigare behandlatmotionsyrkanden gällandealternativmedicin, senast i betänkandet1994/95:SoU2 (s. 31 f.). Utskottet hargenomgående haft inställningen attriksdagen inte bör göra några uttalandeni dessa frågor i avvaktan på beredningeni avAlternativmedicinkommitténs betänkande(SOU 1989:60). Kommitténs förslag haremellertid inte genomförts.Den av regeringen tillsattaBehörighetskommitténs uppdraginnefattade enligt direktiven en översynav bestämmelserna i den s.k.kvacksalverilagen. I kommitténs nyligenavlämnade betänkande Ny behörighetsre-glering på hälso- och sjukvårdens områdem.m. (SOU 1996:138) anges bl.a. (s. 411)att forskningen om alternativmedicinhaft en relativt begränsad omfattning iSverige. Bl.a. gjorde efter initiativ av enav de sakkunniga iAlternativmedicinkommittén en studie avvilka olika former av biverkningar ochskadeverkningar som kan ha uppkommit isamband med alternativmedicinskbehandling.Övrig statlig verksamhetÖvrig statlig verksamhet med anknytningtill utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvårdoch social omsorg omfattarLäkemedelsverket (avgiftsfinansieradverksamhet), de statliga bolagenApoteksbolaget, Systembolaget och samt Allmänna arvsfonden.Systembolaget propositionen föreslås att riksdagengodkänner att den statliga garantin förpensionsförpliktelser vid SystembolagetAB även skall omfatta helägdadotterbolag.Systembolaget är ett av staten helägtföretag. I koncernen ingår förutommoderbolaget också etthelägt dotterbolag, Lagena DistributionAB. Verksamheten omfattar detaljhandeloch partihandel med alkoholdrycker.Avskaffandet av monopolen förtillverkning, import och partihandelunder har inneburitväsentliga ändrade förutsättningar förSystembolaget. bildadesdet helägda dotterbolaget för att skötahemtagning, lagring,ordersammanställning och distribution avsprit, vin och starköl för ett stortantal av Systembolagets leverantörer.Löne- och pensionsadministrationen förLagena handhas avSystembolaget och sammapensionsreglemente tillämpas som förSystembolaget.Genom beslut den 8 december1982 har staten garanterat Sy-stembolaget AB:s pensionsförpliktelsertill . För att äventrygga Lagenas pensionsutfästelser börstatens nuvarande garanti för utvidgas till att ävenomfatta , anförregeringen.Utskottets bedömningRiksdagen har den 22 november 1996fastställt utgiftsramen förutgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård ochsocial omsorg för till23 . Summan av de tillutgiftsområdet hörande utgifterna fåralltså högst uppgå till detta belopp. Iett antal motioner framställs yrkandenom ökningar av enskilda anslag. I flerafall skulle ett bifall till motionernainnebära att utgiftsramen överskrids ominte omdisponeringar sker inomutgiftsramen. Några yrkanden omomdisponeringar inom ramen har inteframförts. Utifrån den sålundafastställda utgiftsramen gör utskottetföljande bedömning vad gällerinriktningen av politiken ochrespektive anslags storlek ochanvändning.Inriktningen av hälso- och sjukvårdensamt av omsorgen om äldre och personermed funktionshinderDen enskilde skall enligt utskottetalltid kunna vara förvissad om att iutsatta situationer vid sjukdom, skadaoch ålderdom eller funktionshinder fåden vård, omsorg, bemötande och respektsom kännetecknar ett välfärdssamhälle.Vården och omsorgen skall vara ettprioriterat område i svensk politik.En solidariskt finansieradvälfärdspolitik förutsätter enligtutskottet ett gemensamt ansvar och attalla görs delaktiga i välfärden genomgenerella lösningar som ger rättigheterutifrån behov och intebetalningsförmåga. I ett välfärdssystemsom omfattar alla gynnas de som behöverstödet mest. För att tillgängligaresurser skall kunna användas på bästasätt krävs också enligt utskottetsmening samverkan och engagemang övermyndighets- och organisationsgränser.Utskottet delar regeringens uppfattningatt en viktig förutsättning för en godvälfärdspolitik är att statsfinansernaär i balans. För att välfärdenlångsiktigt skall tryggas krävs attarbetslösheten sänks. En högsysselsättning är enförutsättning för att upprätthålla engodtagbar standard på social service ochtrygghet. Saneringen av statsfinansernahar lagt en god grund för den ekonomiskautvecklingen . Genomriksdagens beslut om enutgiftsram för utgiftsområdet för år1997 har tidigare beslut om besparingarinom området fullföljts.Hälso- och sjukvårdHälso- och sjukvården är avgrundläggande betydelse för välfärdenoch människors trygghet. Detövergripande målet för hälso- ochsjukvården är en god hälsa och vård pålika villkor för hela befolkningen.Detta innebär bl.a. att den som är sjukalltid skall kunna få den vård ochomsorg som behövs oberoende av den egnabetalningsförmågan. En viktigförutsättning för att uppnå detta målär, som också framhålls av regeringen,fortsatt gemensam finansiering av vårdengenom i första hand skatter. Dennaståndpunkt förs också fram i motionernaSo261 (c) och So277 (fp). Deexpertrapporter om hälso- ochsjukvårdsreformer i andra länder somtagits fram på uppdrag av Kommittén omhälso- och sjukvårdens organisation (HSU2000) ger enligt utskottet inga beläggför att skulle ha något attvinna på att överge skattefinansieringenav vården. Tvärtom tyder deinternationella erfarenheterna på att deförsäkringsfinansierade systemen gerhögre kostnader och mer ojämliktfördelad sjukvård än system medskattefinansierad hälso- och sjukvård.Hälsoläget i är i ettinternationellt perspektiv mycket gott.Vårdutnyttjandet skiljer sig endastlitet mellan olika samhällsgruppervilket tyder på att hälso- ochsjukvårdslagens (HSL) mål fåttgenomslag. Den svenska sjukvården hållerockså hög medicinsk kvalitet och densvenska modellen har visat sig varakostnadseffektiv somverksamheten effektiviserats. Det finnssåledes enligt utskottets mening allanledning att slå vakt om denskattefinansierade hälso- ochsjukvården.Dagens system med landsting ochkommuner som finansiärer ochtillhandahållare av hälso- ochsjukvården skapar enligt utskottet godaförutsättningar för att tillgodose kravpå såväl kostnadskontroll ochkostnadseffektivitet som demokratiskstyrning, insyn och kontroll. Dendemokratiska styrningen av hälso- ochsjukvården är enligt utskottet en viktigförutsättning för att tillgängligaresurser skall kunna fördelas rättvistoch efter behov. Verksamheterna måsteockså kunna anpassas till förändradebehov och förutsättningar. Deteffektiviserings- och förändringsarbetesom pågår i många landsting och kommunermåste enligt utskottet ske med beaktandeav hälso- och sjukvårdslagens mål.Vidare delar utskottet regeringensbedömning att åtgärder måste övervägasoch en strategi läggas fast för att mötade ökade resursbehoven inom vård ochomsorg. HSU 2000, som fått i uppdrag attbl.a. överväga hälso- och sjukvårdensresursbehov fram och därvidsärskilt beakta den demografiskautvecklingens betydelse för de äldresbehov av hälso- och sjukvård, harnyligen överlämnat delbetänkandet Behovoch resurser i vården (SOU 1996:163).Betänkandet bereds iSocialdepartementet.Mot denna bakgrund anser utskottet attriksdagen inte skall ta något initiativmed anledning av motionerna So207 (m)yrkandena 1, 5 och 9, So211 (m), So401(m) yrkande 3, So431 (m) yrkandena 3 och4, So277 (fp) yrkande 1, So294 (v)yrkande 1, Sf241 (v) yrkande 9, So802(kd) yrkande 1. Motion So261 (c) yrkande1 delvis och yrkande 4 får i alltväsentligt anses tillgodosedd.Utskottet delar regeringens bedömningatt folkhälsoarbetet måste intensifierasoch tydligare inriktas på insatser förden del av befolkningen som är utsattför de största hälsoriskerna. Utskottetser med oro på uppgifterna om attskillnader i hälsa mellan olika grupperi samhället tenderar att öka. Det ärdärför av största vikt att dessauppgifter följs upp och analyseras avsjukvårdshuvudmännen och ansvarigastatliga myndigheter. I detta sammanhangskall också noteras att en särskildstatsrådsgrupp har tillsatts med uppdragatt främja arbetet med folkhälsofrågor.Statsrådsgruppens uppgift skall vara atttillvarata den kunskap som finns omklasskillnadernas,samhällsförhållandenas, miljöns ochlevnadsvanornas betydelse för hälsan ochom hälsans betydelse församhällsutvecklingen. Statsrådsgruppenskall främja folkhälsan genom attsäkerställa att folkhälsoaspekter, isynnerhet åtgärder för att avhjälpaskillnader i ohälsa mellan olikagrupper, vägs in i regeringens arbetesamt att förväntade konsekvenser förfolkhälsan till följd av regeringensbeslut redovisas och följs upp, ochskall säkerställa största möjligasamverkan i folkhälsoarbetet mellanmyndigheter, landsting, kommuner,organisationer och näringsliv. Vidarehar regeringen beslutatom direktiv (1995:158) för enparlamentarisk kommitté med uppgift attutarbeta nationella mål förhälsoutvecklingen. Kommittén skall bl.a.ägna uppmärksamhet åt att förbättrahälsans villkor för de mest utsatta,framför allt arbetslösa, lågutbildadeoch invandrare. Utskottet anser detangeläget att detta arbete nu snarastpåbörjas. Folkhälsofrågor, förebyggandeinsatser och vård ryms också inomdirektiven för HSU 2000. De frågor somtas upp i motion So261 (c) yrkande 1delvis ryms i stor utsträckning inomdirektiven för HSU 2000. Någottillkännagivande till regeringen behövsinte.Sjukvårdshuvudmännen måste enligtutskottet ha ett planeringsansvar förall hälso- och sjukvård inom sinaområden samt möjligheter att styrakostnadsutvecklingen. När det gällerfrågan om fri etableringsrätt för olikayrkesgrupper inom hälso- och sjukvårdenmed offentlig finansiering, vidhållerutskottet sin tidigare intagnaståndpunkt (bet. 1994/95:SoU24 och1995/96: SoU17) att en sådan rättförsvagar sjukvårdshuvudmännensmöjligheter att planera verksamheten ochstyra kostnadsutvecklingen och därmedmöjligheterna att uppfylla målet om engod hälsa och vård på lika villkor förhela befolkningen. Det finns ocksåenligt utskottet en risk för attvårdkonsumtionen kommer att styras merav tillgång och efterfrågan än avfaktiska vårdbehov om de regler omprivata vårdgivares etablering ochersättning som gällde före den 1 januari1995 skulle återinföras. När det gällerett återinförande av husläkarsystemet såhar utskottet tidigare uttalat att dettasystem lade hinder i vägen försjukvårdshuvudmännens möjligheter attutforma primärvården på det sätt som ärlämpligt och mest effektivt utifrånbefolkningens behov och lokalaförutsättningar. Utskottet, som inteändrat uppfattning, vill erinra om attden enskildes rätt att välja en fastläkarkontakt i primärvården kvarstårefter de ändringar som gjordes i HSL isamband med att husläkarlagen upphävdes.Utskottet vill också erinra ommöjligheten att träffa vårdavtal ellersamverkansavtal med sjukvårdshuvudmännenför att privata vårdgivare skall kunnaetablera sig med tillgång till offentligfinansiering. Den privata vårdensomfattning och framtidaersättningsformer är för närvarandeföremål för överväganden iregeringskansliet. Regeringen har föravsikt att återkomma tillriksdagen i denna fråga. En avregeringen tillsatt delegation församverkan mellan offentlig och privathälso- och sjukvård har i uppdrag attunder åren 1995 - 1997 bedöma utbudetvad gäller specialistläkare ochsjukgymnaster i öppen vård i relationtill landstingens resurser ochbefolkningens vårdbehov. Delegationenskall verka för att underlätta samverkanmellan vård i olika driftsformer samtfölja de lokala samverkansorganensutveckling och funktion. Utskottet kaninte ställa sig bakom motionerna So207(m) yrkandena 2 och 4, So277 (fp)yrkande 5 och So802 (kd) yrkandena 2 och5.Utskottet delar uppfattningen i motionSo294 (v) yrkande 2 att primärvårdenskall svara för befolkningens behov avgrundläggande vård och behandling m.m.Primärvården skall erbjuda ett brettutbud av hälso- och sjukvårdstjänsterdär olika yrkeskategorier samverkar föratt ge den enskilde god vård. Utskottetanser det också viktigt att hälso- ochsjukvården utförs på rätt vårdnivåeftersom det oftast är mestkostnadseffektivt. Utskottet delarregeringens inställning attsjukhusstrukturen måste anpassas tillutvecklingen på det medicinska områdetoch de samhällsekonomiskarestriktionerna. Detta kan, somregeringen anfört, underlättas genomsamverkan mellan olika sjukhus ochmellan den slutna och öppna vården samtomsorgen. Det kan dock finnas skäl,bl.a. kvalitetsaspekter, geografisknärhet och bättre resursutnyttjande,till att vissa verksamheter vid vissasjukhus koncentreras och profileras.Mindre länsdelssjukhus kan enligtutskottet fylla en viktig funktion bl.a.när det gäller vården av äldre somkomplement till hemsjukvården eller vidrehabiliteringsbehov som inte kantillgodoses i öppna vårdformer.Socialstyrelsen arbetar, inom ramen försin uppföljnings- ochtillsynsverksamhet, med frågor om bl.a.sjukhusstrukturen.En fortsatt gemensam finansiering avhälso- och sjukvården förutsätter attsektorn kan bibehålla och utveckla dentrovärdighet och det starka förtroendesom den av tradition har hosbefolkningen. Vården måste därför enligtutskottet bl.a. vara lätt tillgängligför alla som har behov av kontakt medvården, och bemötandet måstekännetecknas av värme och respekt förden vårdsökande.Enligt utskottets mening har patientensställning i vården förbättrats ochstärkts genom de åtgärder som vidtagitspå senare tid. Möjligheterna förpatienterna att välja vårdgivare harökat, och i den träffadeöverenskommelsen mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen är tillgänglighetför alla ett nyckelbegrepp. Enligtöverenskommelsen skall godtillgänglighet åstadkommas genom atttidsgränser införs inom vilka patientenskall få träffa en läkare. Klarar intedet egna att erbjuda vårdinom tidsramarna har patienten rätt attsöka vård i ett annat landsting. Vidarebetonas att det behövs kunskap ochinformation för att patienten aktivtskall kunna delta i beslut som rör denegna behandlingen. Vårdenstillgänglighet har också ökat bl.a., sompåpekas i propositionen, genom en godtillgång till läkare som är specialisteri allmänmedicin. Utskottet anser att detär angeläget att ytterligare stärkapatientens ställning inte bara när detgäller valet av vårdgivare utan ocksånär det gäller möjligheterna att påverkavalet av behandlingsmetod när flerabehandlingsalternativ är möjliga.Utskottet ser positivt på att ambitionenatt ge god information ökat i vården ochatt patienterna i ökad utsträckningblivit delaktiga i det medicinskabeslutsfattandet och den dagligaomvårdnanden. Att formulera nyabestämmelser i eller i en särskildlag om patientens inflytande över vårdenoch behandlingen, som framförs i motionSo277 (fp), är enligt utskottetkomplicerat. Frågan om att stärkapatientens ställning när det gällermöjligheterna att själv medverka vidvalet av behandlingsmetod ingår iuppdraget till HSU 2000. Regeringen harför avsikt att återkomma till riksdageni denna fråga. hari sitt slutbetänkande berört liknandefrågeställningar. En proposition pågrundval av Prioritetsutredningensbetänkande kommer attföreläggas . Mot denna bakgrundanser utskottet att inte nuskall ta något initiativ med anledningav motionerna So277 (fp) yrkande 9 ochSo210 (m).Omsorg om äldreUtskottet delar regeringens uppfattningatt som mål för äldreomsorgen bör gällaatt äldre människor med behov avservice, omsorg och vård skall få sinabehov tillgodosedda och att äldre skallges möjlighet att själva bestämma översin livssituation och det sätt på vilketomsorgen ges.Utskottet anser det angeläget attkartlägga och analysera frågan hur äldrebemöts inom omsorg och vård och annanoffentlig verksamhet.Bemötandeutredningen, som skall avslutasitt arbete , bör geett viktigt underlag för att stärkakvalitetsarbetet inom vård och omsorgoch öka den enskildes inflytande överden vård och omsorg som ges. Utskottetanser det också värdefullt att deanhörigas insatser uppmärksammas och attkommunernas samarbete med de anhörigaföreslås utvecklas. Det utvecklings- ochstimulansbidrag som införs för år 1997kan här bli ett viktigt inslag.I motionerna So403 (m) yrkande 2, So420(c) yrkande 5 och So607 (m) yrkande 8tas frågan om valfrihet och rätt attvälja vårdgivare upp. Utskottet anserdet angeläget att den enskildessynpunkter på hur omsorgen gesrespekteras. För många äldre är detangelägnare att få den service och hjälpde behöver utformad på det sätt desjälva önskar och med personal somkänner dem väl än att kunna gå ut på enmarknad och välja vårdgivare för dennaservice. Motionsyrkandena bör inteföranleda något uttalande.Utskottet anser det självklart attkommunerna så långt möjligt skalltillgodose äldre människors önskan attfå leva sitt liv tillsammans med sinpartner även om denne skulle vara ibehov av mer omfattande stödinsatser ochinte har möjlighet att bo kvar i detegna boendet. Något uttalande medanledning av motion So420 (c) yrkande 6behövs inte.Utskottet konstaterar att detstimulansbidrag till äldrebostäder sominfördes med ädelreformen har inneburitett nettotillskott om 20 000 nyaäldrebostäder. Detta har lett till enbetydligt högre kvalitet i boendet,framför allt för många dementa. Trotsdetta konstaterade utskottet senast ibetänkande 1996/97:SoU7 att många av desjukhemsboende fortfarande inte kansägas ha en egen bostad, dvs. ett egetrum eller en egen privat sfär. Utskottetanförde att valfrihet och integritet ärett par av huvudprinciperna föräldreomsorgen och att en förutsättningför att dessa principer skall kunnagenomföras är att den som så önskarskall kunna få bo i eget rum.