bet · GK01FiU1 · 1996-11-14 00:00:00 — Skatterna påverkar i hög grad prisbildningenoch utgör ett mycket viktigt politiskt medel att påverkasamhällsutvecklingen.Enligt utskottets uppfattning kommer behovet av skattefinansiering av of-fentliga verksamheter att vara stort även . Skattetrycket ärsamti-digt mycket högt i jämfört med vår omvärld. Det beror främstpå de omfattande offentliga transfereringarna. Det höga skattetrycket harde up-penbara fördelar som att det bekostar viktiga offentliga verksamhetersom skola, vård och omsorg och att det ger ett väl utvecklattrygghetssystem i livets alla faser. Men nackdelarna är också påtagliga.Medborgarnas möjlig-het att själva välja vad de vill göra med sinaförtjänster minskar i samma grad som de betalar skatt, och deras beroendeav de offentliga trygghetssys-temen ökar. Graden av frihet för egenskaparkraft och självtillit minskar. Det höga skattetrycket gör svenskekonomi mer känslig för konjunktursväng-ningar och ökar riskerna förbudgetunderskott, högre räntenivåer och obalan-ser i ekonomin. Paradoxaltnog innebär detta att manöverutrymmet för den offentliga sektorn blirinskränkt. Det ökade internationella samarbetet och den tilltagandeinternationaliseringen av ekonomin innebär att dessa höga skatter i ökandegrad är en nackdel för svensk ekonomi. I vissa fall innebär samarbetet inomEU att vi direkt eller indirekt tvingas att minska vissa skat-ter. Detgäller bl.a. kapitalbeskattningen och sannolikt också momsen. Sam-mantagetbör därför skattetrycket sänkas. förslag omgrundtrygghet och minskad koppling av de offentligt finansierade trygghets-och pensionssystemen till lön och inkomst innebär att skattetrycket långsik-tigt kan sänkas. förslag till arbetstidsförkortning innebäratt kostnaderna för arbetsmarknadspolitiska åtgärder och ersättningarminskar, vilket också skapar ett utrymme för lägre skatter. ÄvenMiljöpartiets förslag till skatteväxling, som innebär att skatt på arbetesänks och miljörelaterade skatter höjs, bör gynna framväxten av enstörre privat sektor och därmed en större skattebas totalt sett, vilket isig också skapar möjligheter till lägre skattetryck. Dessa effekter äremellertid långsiktiga och skall kortsik-tigt ställas emot denstatsfinansiella situationen och behovet av att minska statsskulden.Utskottet bedömer att den totala skattekvoten kommer att ligga kvar påungefär nuvarande nivå . Inom ramen för ett totaltoförändrat skatteuttag måste enligt utskottets mening en skatteväxling ge-nomföras med lägre skatter på arbete och högre på energi, utsläpp och råva-ruförbrukning. Skatteväxlingen bör omfatta 1999 och ca100 miljarder kronor . Inom den ramen kan skatten på arbete (arbets-givaravgifter, egenavgifter och i viss mån inkomstskatten) sänkas . Det behövs klara långsiktiga beslut som anger färdrikt-ningen mot ett ekologiskt hållbart kretsloppssamhälle. bör därförnu fatta bindande beslut om skatteväxling och princip-beslut om en fortsatt skatteväxling fram till år 2010.När det gäller företagsbeskattningen framhålls i motionen att det är ange-läget att regeringen presenterar ett konkret förslag tillskattelättnader för bolags- och kapitalbeskattningen i småföretag, bl.a. iform av lättnader i dubbelbeskattningen.Utskottet återkommer senare i betänkandet och behandlar de konkreta skatte-och avgiftsförslagen för en skattepolitik med den inriktning utskottetförordat ovan. Vad utskottet här anfört om skattepolitikens inriktning börriksdagen med bifall till motionerna Fi213 (mp) yrkande 12 och Fi420 (mp)yrkandena 1 och 2 som sin mening ge regeringen till känna. Övriga häraktuella motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande skattepolitikens inriktningatt med bifall till motionerna 1996/97:Fi213 yrkande 12 och 1996/97:Fi420 yrkandena 1 och 2 och med avslag på motionerna 1996/97:Fi212yrkande 6, 1996/97:Fi406, 1996/97:Fi407 yrkande 1, 1996/97:Fi414, 1996/97:Fi419 yrkande 1, 1996/97:Fi907, 1996/97: Sk370 yrkande 1 och 1996/97:Sk371yrkandena 1 och 2 som sin me-ning ger regeringen till känna vad utskottetanfört,37. Skattepolitikens inriktning (mom. 14)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken börjar med "ser ingen" och slutar med "Sk371 (kd) yrkandena 1 och 2" bort ha följande lydelse:Vad gäller skattepolitikens inriktning vill utskottet anföra följande.Kristdemokraternas mål och riktlinjer för skattepolitiken läggs fram i mo-tionerna Fi214 och Sk371 av m.fl. (kd). Partiets alternativtill budgetpropositionen tar sikte på tre huvuduppgifter. Den första gälleratt skapa förutsättningar för nya och växande företag för att åstadkomma denya jobben. Den andra huvuduppgiften är att skapa resurser så att kommuneroch landsting kan möta de snabbt växande behoven av vård och omsorg. Dentredje huvuduppgiften är att se till att den ekonomiska saneringen bedrivspå ett sådant sätt att inte de mest utsatta grupperna drabbas ytterligareoch att de som drabbats mest av regeringens nedskärningar kompenseras.Utskottet instämmer i att dessa uppgifter är viktiga och attskattepolitiken bör ha en sådan inriktning att målen kan nås.Det svenska skattetrycket måste sänkas. Skatterna får dock inte sänkas såatt det rubbar den samhällsekonomiska balansen eller leder till problem medfinansieringen av en god utbildning, vård och omsorg. Skattetrycket börinte överstiga av BNP, och på måste skatterna sänkas underdenna nivå. I samband med skatteväxling där skatter på arbete växlas motskatter på energi, miljöfarliga utsläpp och ändliga naturresurser kansucces-sivt krympande miljöskattebaser på ett naturligt sätt bidra till ensänkning av skattetrycket.Utskottet anser att det är angeläget att skattepolitiken inriktas påsänkning-ar av det totala skattetrycket, främst genom att skatten på arbetesänks. Skattesystemet måste ge incitament för arbete. Skattereformens målom enkelhet och en maximal marginalskatt om måste upprätthållas. Denstatliga skatten skall därför uppgå till och den s.k. värnskattenskall alltså slopas. I stället bör man enligt utskottets uppfattning slopagrundav-draget vid den statliga beskattningen.Kristdemokraterna presenterar en stor satsning på tjänstesektorn som gernya och bättre förutsättningar för tjänster riktade till de enskildahushållen och som leder till utveckling och expansion. För att öka ny- ochsmåföreta-gande föreslår vi sänkt skatt inom tjänstesektorn genom en modellför skatte-reduktion som liknar ROT-avdraget och att den danska modellenför hem-tjänster införs även här i landet. Utskottet finner en sådaninriktning av skat-tepolitiken tilltalande och menar att förslag med dennainnebörd bör utredas så att de snabbt skall kunna sjösättas.Ett gynnsamt klimat för små- och nyföretagande är av största vikt inför1990-talets kamp mot den höga arbetslösheten. Kapitalförsörjningen för demindre företagen måste förbättras genom ett permanent riskkapitalavdrag ochavskaffande av dubbelbeskattningen för samtliga bolag. De skärptabetalningsreglerna för mervärdesskatten bör slopas för alla företag.För att finansiera nödvändiga åtgärder är en återgång till en samordnadlivsmedelsmoms nödvändig. Denna höjning av momsen drabbar alla, men deförbättringar som föreslås kommer de sämst ställda till del. Bland skatteåt-gärderna i övrigt på inkomstsidan bör ingå höjd tobaksskatt och införandeav en avfallsskatt.Utskottets förslag till riktlinjer för skattepolitiken leder till ettskattesystem som så långt som möjligt är långsiktigt stabilt, någorlundaenkelt och främjar en god ekonomisk utveckling. Åtgärderna innebär ocksåatt målkonflikterna i beskattningen begränsas och att man motverkar enurholkning av skattemo-ralen.Vad utskottet här har anfört om skattepolitikens inriktning bör riksdagenmed bifall till motion Sk371 (kd) yrkandena 1 och 2 som sin mening geregeringen till känna. Utskottet återkommer senare i betänkandet till dekonkreta förslag till åtgärder som denna inriktning ger upphov till. Övrigahär aktuella motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande skattepolitikens inriktningatt med bifall till motion 1996/97:Sk371 yrkandena 1 och 2 ochmed avslag på motionerna 1996/97:Fi212 yrkande 6, 1996/97: Fi213 yrkande 12, 1996/97:Fi406, 1996/97:Fi407 yrkande 1, 1996/97: Fi414, 1996/97:Fi419yrkande 1, 1996/97:Fi420 yrkandena 1 och 2, 1996/97: Fi907 och 1996/97:Sk370 yrkande 1 som sin mening ger re-geringen till känna vad utskottetanfört,38. Skattskyldighet för rabatter (mom. 15)(), (), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken rabatter m.m. börjar med "delar skatteutskottets" ochslutar med "Fi12 (fp) avstyrks" bort ha följande lydelse:Regeringens förslag om skyldighet att betala arbetsgivaravgifter och lämnakontrolluppgift om kundtrohetsrabatter och liknande förmåner bör avvisas.Finansutskottet anser att regeringens förslag till skatteplikt för s.k.frequent flyer-bonus och liknande kundtrohetsrabatter leder till enkrånglig administ-ration för företagen. Enligt utskottets mening är detorimligt att begära att arbetsgivaren skall vara avgifts- ochkontrolluppgiftsskyldig för uppgifter de inte har fullständig tillgång tilleller kontroll över. En beskattning av dessa förmåner saknar dessutomekonomisk betydelse för det offentligas inkoms-ter. Frequent flyer-bonusoch liknande kundtrohetsrabatter bör vara skattefria också i fortsättningen. Därmed behövs inte heller den krångliga administra-tiva reglering somregeringen har föreslagit.utskottet tillstyrker följaktligen motionernaFi10 (m) yrkande 1 och Fi12 (fp) om avslag på propositionen i denna del.Utskottet anser även, med anlening av yrkande 2 i motion Fi10, att reger-ingen bör återkomma till med en lagändring som ut-tryckligeninnebär att dessa förmåner skall vara skattefria även efter den 1 januari1997.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande skattskyldighet för rabatteratt riksdagendels med bifall till motionerna 1996/97:Fi10 yrkande 1 och 1996/97:Fi12yrkande 2 avslår regeringens förslag i proposition 1996/97:19 omkontrolluppgiftsskyldighet och skyldighet att betala skatt ochsocialavgifter för rabatter och andra förmåner,dels med anledning av motion 1996/97:Fi10 yrkande 2 som sin me-ning gerregeringen till känna vad utskottet anfört,39. Löneskatt på vinstandelar (mom. 22)(), (), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken påvinstandelar börjar med "delar socialförsäkringsutskottets"och slutar med "(m, fp och kd) avstyrks därmed" bort ha följande lydelse:Finansutskottet motsätter sig förslaget om särskild löneskatt på avsätt-ningar till vinstandelsstiftelse. Enligt utskottet kan sådana avsättningarinte jämställas med lön. Beloppen bestäms i efterhand och andelarna bindsunder viss tid.Utskottet vill framhålla att ett vinstandelssystem i företagen gör deanställ-da delaktiga i företagens resultat och sprider ägandet. Systemetfrämjar pro-duktivitet och utgör ett långsiktigt sparande.Vinstandelssystemet kan även ha en positiv effekt med avseende på deanställdas engagemang och intresse för det egna företagets verksamhet.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet förslaget om löneskattpå vinstandelsmedel. Motionerna Fi14 (c), Fi17 (m, fp, kd), Fi419 (fp) yr-kande 9, Sk371 (kd) yrkande 30 samt N269 (m) yrkande 19 tillstyrks.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande löneskatt på vinstandelaratt med bifall till motionerna 1996/97:Fi14, 1996/97:Fi17, 1996/97:Fi419 yrkande 9, 1996/97:Sk371 yrkande 30 och 1996/97: N269 yrkande 19samt med avslag på proposition 1996/97:21 yrkan-dena 1 och 2, båda i dennadel, godkänner vad utskottet anfört om lö-neskatt på vinstandelar.40. En översyn av fastighetstaxeringen, m.m. (mom. 23), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som under , m.m. börjar med "instämmer i" ochslutar med en tabell med slutorden "Per m.fl. (mp)" bort ha följandelydelse:Med anledning av förslagen om en översyn av fastighetstaxeringen vill fi-nansutskottet anföra följande.När taxeringsvärdena som fastställts vid allmänna fastighetstaxer-ing blev kända stod det klart att de ledde till orimliga effekter på mångaområden. I vissa fall innebar upptaxeringen en sådan nivå att småhusägareförklarade att de inte längre skulle ha råd att bo kvar på grund av denhöga fastighetsskatten. Trots alla uppvaktningar i ärendet beslötriksdagsmajori-teten dessutom att höja fastighetsskatten med 0,2procentenheter, vilket ytterligare förvärrade läget för småhusägarna. Nuvill regeringen lindra de omedelbara effekterna av den mycket kraftigaskattehöjningen för vissa särskilt utsatta småhusägare genom att stegvisinföra den nya skattenivån. Detta är naturligtvis ingen lösning påproblemen. Reglerna innebär fortfa-rande att vissa medborgargrupperbeskattas på ett orättfärdigt sätt. Fastig-hetsskatten på bostäder ikombination med förmögenhetsskatten är i dagslä-get av en sådan storlek attden ter sig som helt orimlig sedd i ett perspektiv av höga skatter påarbete och företagande. Saknar man stora löpande in-komster, vilket mångapensionärer och låginkomsttagare gör, kan man inte klara ytterligareskatter, och många tvingas därför att lämna sina bostäder. Detta är heltorimliga konsekvenser.Den översyn som skatteutskottet respektive bostadsutskottet förordar i sittyttrande är inte heller avsedd att göra något åt de grundläggande felen medfastighetsbeskattningen. Utskottet instämmer i och för sig i uppfattningenatt det kan vara bra att rätta till felaktigheter i förfarande vidfastighetstaxering-en så att de värden som åsätts blir så korrekta sommöjligt. Enligt skatteut-skottets mening bör dock nuvarande regler förbeskattningen ligga kvar. Detta är enligt finansustkottet fel väg att välja. I stället bör fastighetsskatten avvecklas och för småhus läggasom till beskattning av en schablo-ninkomst på en väsentligt lägre nivå.Utskottet anser att omedelbara föränd-ringar av skattereglerna och enlångsiktig omläggning av bostadsbeskatt-ningen är nödvändig som ett led ien hållbar bostadspolitik för ett växande samhälle. Utskottet förordardärför en sänkning av fastighetsskatten till med verkan från 1996.För åren 1998 och 1999 förordas en ytterligare sänkning med 0,1procentenhet vardera året. Dessutom bör endast hälften av markvärdet varaunderlag för fastighetsskatt.Detta bör med anledning av motionerna Fi4 yrkandena 7 och 8,Fi401 i denna del, Fi404, Fi407 yrkandena 13 och 14, Fi415 yrkandena 2 och3, Sk346, Sk347 yrkande 1, A425 yrkande 3 samt Bo201 yrkande 5 (alla m) somsin mening ge regeringen till känna. Övriga här aktuella motioner avslås.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande en översyn av fastighetstaxeringen, m.m.att med anledning av motionerna 1996/97:Fi4 yrkandena 7 och 8,1996/97:Fi401 i denna del, 1996/97:Fi404, 1996/97:Fi407 yr-kandena 13 och14, 1996/97:Fi415 yrkandena 2 och 3, 1996/97: Sk346, 1996/97:Sk347yrkandena 1, 1996/97:A425 yrkande 3 samt 1996/97:Bo201 yrkande 5 och medavslag på motionerna 1996/97:Fi1 yrkandena 1 och 2, 1996/97:Fi2, 1996/97:Fi3 yrkande 1, 1996/97:Fi5, 1996/97:Fi7, 1996/97:Fi8 yrkande 1, 1996/97:Fi402, 1996/97:Fi403, 1996/97:Fi405 yrkandena 1-3, 1996/97:Fi409, 1996/97:Fi420 yrkan-dena 16 och 19, 1996/97:Sk329, 1996/97:Sk330, 1996/97:Sk331,1996/97:Sk349, 1996/97:Sk366, 1996/97:Sk367, 1996/97:Sk370 yr-kandena 22-24och 26, 1996/97:Sk371 yrkande 26, 1996/97:L713 yr-kande 23, 1996/97:A427yrkande 3, 1996/97:A433 yrkande 5 och 1994/95:Bo519 yrkande 3 som sinmening ger reger- ingen till känna vad utskottet anfört.41. En översyn av fastighetstaxeringen, m.m. (mom. 23)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under , m.m. börjar med "instämmer i" ochslutar med en tabell med slutorden "Per m.fl. (mp)" bort ha följandelydelse:Finansutskottet vill med anledning av förslagen om översyn av fastig-hetstaxeringen m.m. anföra följande.Bostadsutskottet har i sitt yttrande framhållit att det krävs en genomgri-pande översyn av fastighetstaxeringen. Även skatteutskottet har framställtett sådant förslag, men förespråkar en mer begränsad teknisk översyn. Detfinns en bred uppslutning bakom en översyn och bakgrunden till detta ärgivetvis att även företrädarna för regeringspartiet kommit till insikt omatt den skatte-reduktion som föreslagits av regeringen inte löser denorimliga situation som uppkommit i bl.a. våra skärgårdsområden.Som anförs i motion Fi6 av m.fl. (fp) och A433 av KarinPilsäter m.fl. (fp) bör sättet att beräkna taxeringsvärdena reformeras. Bl.a. spelar markvärdet för stor roll i beräkningen av taxeringsvärdet. Enlösning kan här vara att marktaxeringsvärdet för småhus begränsas till enviss nivå eller att den s.k. belägenhetsfaktorn för strand och strandnärafastigheter slopas för permanentbebodda fastigheter. Det är också orimligtatt energiför-bättrande åtgärder skall bestraffas med höjt taxeringsvärde.Förändringar i dessa hänseenden bör enligt utskottets uppfattninggenomföras utan onödig tidsspillan. Vidare bör fastighetsskatten reformerasockså på annat sätt. Det är orimligt att fastigheter drabbas av en högbeskattning bara för att ett grannhus har sålts till ett högt pris. Det ärinte acceptabelt att människor som arbetat hårt i hela sitt liv inte skallkunna få bo kvar i sina hem bara för att just deras område råkat blipopulärt som sommarviste. Ett alternativ som bör utredas seriöst är attlägga inköpspriset till grund för uttag av fastighetsskatt.Vad som här har anförts bör med bifall till motion A433 (fp) yr-kande 5 som sin mening ge regeringen till känna. Övriga motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande en översyn av fastighetstaxeringen, m.m.att med bifall till motion 1996/97:A433 yrkande 5 och med avslagpå motionerna 1996/97:Fi1 yrkandena 1 och 2, 1996/97:Fi2, 1996/97:Fi3yrkande 1, 1996/97:Fi4 yrkandena 7 och 8, 1996/97:Fi5, 1996/97:Fi7, 1996/97:Fi8 yrkande 1, 1996/97:Fi401, 1996/97:Fi402, 1996/97:Fi403, 1996/97:Fi404,1996/97:Fi405 yrkandena 1-3, 1996/97:Fi407 yrkandena 13 och 14, 1996/97:Fi409, 1996/97:Fi415 yrkandena 2 och 3, 1996/97:Fi420 yrkandena 16 och 19,1996/97: Sk329, 1996/97:Sk330, 1996/97:Sk331, 1996/97:Sk346, 1996/97: Sk347yrkande 1, 1996/97:Sk349, 1996/97:Sk366, 1996/97:Sk367, 1996/97:Sk370yrkandena 22-24 och 26, 1996/97:Sk371 yrkande 26, 1996/97:L713 yrkande 23,1996/97:A425 yrkande 3, 1996/97:A427 yrkande 3, 1996/97:Bo201 yrkande 5 och1994/95:Bo519 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.42. En översyn av fastighetstaxeringen, m.m. (mom. 23)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under , m.m. börjar med "instämmer i" ochslutar med en tabell med slutorden "Per m.fl. (mp)" bort ha följandelydelse:Finansutskottet vill med anledning av förslagen om översyn av fastig-hetstaxeringen m.m. anföra följande.Som anförs i motionerna Fi212 (v) och Sk370 av m.fl. (v) ochFi1 av Per m.fl. (v) är det positivt att regeringen medger attdet finns anledning till justeringar av fastighetsskatten till följd av densenaste fastighetstaxeringen. Enligt utskottets uppfattning räcker det intemed de föreslagna förändringarna av fastighetsskatten. En renodlat teknisköversyn är också otillräcklig för att lösa de svårigheter som har uppstått.Många fastighetsägare i attraktiva områden kommer fortfarande att få pro-blem med att kunna bo kvar, om inte reglerna ändras även på andra sätt.Utskottet anser också att det är fel att människor skall behöva låna pengarför att kunna betala sin fastighetsskatt eller kanske behöva lämna sinafastigheter bara därför att de bor i ett område där fastigheter är föremålför uppköp av kapitalstarka personer.I motion Fi1 (v) yrkas att regeringen skall återkomma till medförslag om takregler för att lösa den akuta krisen. På lång sikt bör manför-söka komma till rätta med problemen genom att utforma fastighetsbeskatt-ningen på annat sätt. En modell som bör övervägas närmare är att man sombasvärde använder sig av senaste köpeskilling som sedan räknas upp med enårlig koefficient.Vad som här har anförts bör med anledning av motion Fi1 (v)yrkandena 1 och 2 och Sk370 (v) yrkandena 22-24 och 26 som sin mening geregeringen till känna. Övriga motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande en översyn av fastighetstaxeringen, m.m.att med anledning av motionerna Fi1 yrkandena 1 och 2 och 1996/97:Sk370 yrkandena 22-24 och 26 och med avslag på motio-nerna 1996/97:Fi2,1996/97:Fi3 yrkande 1, 1996/97:Fi4 yrkandena 7 och 8, 1996/97:Fi5, 1996/97:Fi7, 1996/97:Fi8 yrkande 1, 1996/97:Fi401 i denna del, 1996/97:Fi402, 1996/97:Fi403, 1996/97:Fi404, 1996/97: Fi405 yrkandena 1-3, 1996/97:Fi407 yrkan-dena 13 och 14, 1996/97: Fi409, 1996/97:Fi415 yrkandena 2 och 3, 1996/97:Fi420 yrkandena 16 och 19, 1996/97:Sk329, 1996/97:Sk330, 1996/97:Sk331,1996/97: Sk346, 1996/97:Sk347 yrkande 1, 1996/97:Sk349, 1996/97:Sk366, 1996/97: Sk367, 1996/97:Sk371 yr-kande 26, 1996/97:L713 yrkande 23, 1996/97:A425 yrkande 3, 1996/97:A427 yrkande 3, 1996/97: A433 yrkande 5, 1996/97:Bo201 yrkande 5 och 1994/95:Bo519 yrkande 3 som sin mening ger rege-ringentill känna vad utskottet anfört.43. En översyn av fastighetstaxeringen, m.m. (mom. 23)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under , m.m. börjar med "instämmer i" ochslutar med en tabell med slutorden "Per m.fl. (mp)" bort ha följandelydelse:Finansutskottet anser att en utvärdering av fastighetstaxering börkomma till stånd. Den av regeringen aviserade utvärderingen riskerar dockatt bli alltför snäv. Även om det är både viktigt och nödvändigt att enutvär-dering snabbt kommer till stånd för att motverka de värsta bristernafår den inte begränsas till att avse enskildheter i dagens system. Denmåste enligt utskottets uppfattning ges en bredare inriktning därfastighetstaxeringen och fastighetsbeskattningen i sin helhet övervägs.De problem som är förknippade med fastighetsskatten är enligt utskottetsmening uppenbara. Skatten åsätts ett fiktivt värde som intemotsvaras av någon inkomst, vilket har fått absurda effekter för t.ex.fastbo-ende i vissa attraktiva skärgårdsområden. Skattens nuvarandeutformning innebär också att den fungerar som en straffskatt för dem somsatsar på att miljöanpassa sin bostad. Detta är naturligtvis heltoaccceptabelt. Utskottet ställer sig därför även bakom motionsförslag frånMiljöpartiet om att fastig-hetsskatten bör avvecklas. Denlångsiktiga strategin bör sålunda vara att växla fastighetsskatten mot bl.a. reducerad avdragsrätt för utgiftsräntor och höjd realisationsvinstskattvid avyttring av fastigheten.Vad utskottet här anfört bör med anledning av motionerna Fi8 (mp)yrkande 1 och Fi420 (mp) yrkande 16 och 19 som sin mening ge reger- ingentill känna. Övriga motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande en översyn av fastighetstaxeringen, m.m.att med anledning av motionerna Fi8 yrkande 1 och Fi420 yrkandena16 och 19 och med avslag på motionerna 1996/97:Fi1 yr-kandena 1 och 2, 1996/97:Fi2, 1996/97:Fi3 yrkande 1, 1996/97:Fi4 yrkandena 7 och 8, 1996/97:Fi5,1996/97:Fi7, 1996/97:Fi401 i denna del, 1996/97:Fi402, 1996/97:Fi403, 1996/97:Fi404, 1996/97:Fi405 yrkandena 1-3, 1996/97:Fi407 yrkandena 13 och 14,1996/97:Fi409, 1996/97:Fi415 yrkandena 2 och 3, 1996/97:Sk329, 1996/97:Sk330, 1996/97:Sk331, 1996/97:Sk346, 1996/97:Sk347 yrkande 1, 1996/97:Sk349, 1996/97:Sk366, 1996/97:Sk367, 1996/97:Sk370 yrkandena 22-24 och 26,1996/97:Sk371 yrkande 26, 1996/97:L713 yrkande 23, 1996/97:A425 yrkande 3,1996/97:A427 yrkande 3, 1996/97:A433 yrkande 5, 1996/97:Bo201 yrkande 5 och1994/95:Bo519 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.44. En översyn av fastighetstaxeringen, m.m. (mom. 23)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under , m.m. börjar med "instämmer i" ochslutar med en tabell med slutorden "Per m.fl. (mp)" bort ha följandelydelse:Finansutskottet instämmer i vad som anförs i motion Sk371 av .