bet · GJ01NU18 · 1996-03-12 00:00:00 — 1995/96NU18ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1995/96:105 medförslag om tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /96såvitt gäller avsnitt 5() punkt D 3 ochavsnitt 10 (),dels - delvis - en motion som har väcktsmed anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringensförslag om tilläggsanslag tillFinansinspektionen och till ().Härutöver tillstyrks att ytterligare ca62,anslås tillrymdverksamhet. I en reservation (mp)föreslås ett lägre belopp - 50 miljonerkronor - under detta anslag.Vidare tillstyrker utskottet att statenutfärdar en kreditgaranti för lån påhögst till den svensk-norska industrifonden. Slutligen harutskottet inget att erinra mot denförändring av verksamhetsinriktningenvid AB som redovisasi propositionen. I proposition 1995/96:105 avsnitt 5() framläggerregeringen förslag om anslag m.m. undersjunde huvudtiteln. Under här angivenrubrik föreslåsD 3. (s. 11)att till Finansinspektionenpå tilläggsbudget till statsbudgeten /96 anvisar ett ramanslagpå 2 800 000 kr.Vidare framläggs under avsnitt 10() förslag om anslagm.m. under tolfte huvudtiteln. Under härangivna rubriker föreslås följande:Statlig garanti till svensk-norskIndustrifond, m.m. (s. 40)att godkänner vad regeringenförordar om en garanti för lån på högst20 till Stiftelsen försvenskt-norskt industriellt samarbete.Förändrad verksamhetsinriktning för ABSvensk Exportkredit (s. 41) attriksdagen godkänner vad som anförts ominriktningen av verksamheten vid ABSvensk Exportkredit.A 1. Närings- ochteknikutvecklingsverket:Förvaltningskostnader (s. 43)att till Närings- ochteknikutvecklingsverket:Förvaltningskostnader på tilläggsbudgettill statsbudgeten för budgetåret1995/96 anvisar ett ramanslag på 4 000000 kr.F 5. Rymdverksamhet (s. 44)att till Rymdverksamhet påtilläggsbudget till statsbudgeten /96 anvisar ett ramanslagpå . Den motion som har väckts med anledningav propositionen och behandlas här är1995/96:Jo16 av . (mp) såvitt gäller yrkandet (4)att på tilläggsbudget /96 anslår 50 000 000 krtill Rymdverksamhet i enlighet med vadsom anförts i motionen. FinansinspektionenTill har förinnevarande budgetår uppförts ettramanslag på ca 150 miljoner kronor.Av propositionen framgår att påförfrågan har accepterat att varavärdland internationellakonferens för tillsynsmyndigheter,International Conference of BankingSupervisors (ICBS). Regeringens avsiktär att med visstbiträde av skall arrangeraICBS-konferensen. Av den totalakostnaden för att arrangera konferensen,som regeringen har beräknat till ca 5miljoner kronor, skall enligten överenskommelse mellan banken ochinspektionen bestrida kostnadermotsvarande ca . Föratt täcka återstående medelsbehovföreslår regeringen att inspektionen påtilläggsbudget anvisas 2,8 miljonerkronor. Resterande kostnader skalltäckas av redan tilldelat anslag.Utskottet tillstyrker regeringensförslag.Statlig garanti till svensk-norskindustrifondVåren 1981 träffades avtal mellan densvenska regeringen och den norskaregeringen om ekonomiskt samarbete,särskilt på industri- ochenergiområdena. Som en del i detta avtalundertecknades ett särskilt protokoll omupprättande av en fond för svenskt-norskt industriellt samarbete. Sverigehar tillfört ett kapital på 200 miljonerkronor och ett kapital påmotsvarande 50 miljoner svenska kronor.Den svensk-norska industrifondensverksamhet består i att med bl.a.villkorslån delfinansiera riskfylldautvecklingsprojekt där minst ett norsktoch ett svenskt företag medverkar.Fonden hade likvida medel påca , varav ca 100miljoner kronor var avsatta för lån m.m.som ännu inte hade lyfts av företagen.Med tillgängliga medel kan fondenfortsätta sin verksamhet på nuvarandenivå endast till. Därefterberäknar fonden att den måste reducerasin verksamhet, såvida inte ökaderesurser tillförs eller någon annanlösning skapas.En ansökan från fonden om ytterligaresammanlagt 250 miljoner svenska kronoringavs till de två regeringarna år 1993.I första hand eftersträvas en lösningsom gör att fonden kan fortsättaverksamheten på enoförändrad nivå utan att nya medeltillskjuts från svensk sida.I propositionen förordar regeringen attstaten utfärdar en kreditgaranti för attfonden vid behov skall kunna ta upp lånpå marknaden och sålunda fullgöra sinaförpliktelser. Garantin från den svenskastaten föreslås uppgå till högst 20miljoner kronor och gälla underförutsättning att den norska statenlämnar en motsvarande garanti på lägstca eller ett direkttillskott av medel på lägst dettabelopp. Fonden beräknas med dessa ökaderesurser kunna fortsätta sin verksamhetpå i stort sett oförändrad nivå underytterligare . I sammanhangetanmäler regeringen för riksdagenskännedom att fonden för regeringarnaanmält behov av att i särskilda fall,främst för att skydda en lånefordran,temporärt kunna omvandla en fordran tillaktier i kundföretaget. Det ankommer påregeringen att ta ställning till dettaförslag.Utskottet tillstyrker regeringensförslag om en garanti för lån på högst20 till den svensk-norska industrifonden.Förändrad verksamhetsinriktning för ABSvensk ExportkreditUnder anmälde regeringen(prop. 1994/95:150 bil. 12) att ABSvensk Exportkredit (SEK) avsåg attförmedla lån från EuropeiskaInvesteringsbanken till svenska mindreoch medelstora företag, bl.a. via och bankerna.I propositionen anförs att störreutbyggnader av svensk infrastruktur ochexportindustri kan komma att kräva ökadefinansieringsinsatser. Enligt och bolagsstämma bör det därförskapas möjligheter för SEK att utnyttjaden upplåningskapacitet och denupplåningskompetens som byggts upp tilllångfristig finansiering för utbyggnadav infrastrukturen i ochutvecklingsprojekt inom exportindustrinmed syfte att stärka den svenskaindustrins internationellakonkurrenskraft. SEK:s medverkan kommeratt ske på affärsmässig basis och medoförändrad riskprofil. Regeringen serpositivt på en sådan förändring avverksamheten. Enligt SEK:s bolagsordningfår den inte ändras utan regeringensgodkännande. Regeringen anser emellertidatt även bör ges möjlighet attta ställning i frågan innan regeringenslutligt godkänner ändringen avbolagsordningen.När SEK bildades varinriktningen enbart exportfinansiering.Dennu aviserade ändringen avbolagsordningen innebär en utvidgadverksamhet. I propositionen föreslårregeringen att godkänner denändrade inriktningen av SEK:sverksamhet.Utskottet har inget att erinra mot denredovisade förändringen av verksamhetenvid AB . Utskottet vill dockbetona vikten av att ett ökat deltagandefrån SEK:s sida i nu aktuella satsningarinte inkräktar på bankernastraditionella finansiering av svensktnäringslivs utbyggnad inom landet.Närings- och teknikutvecklingsverketFör innevarande budgetår har tillNärings- och teknikutvecklingsverket() anvisats ett anslag på ca 303miljoner kronor förförvaltningskostnader. Ibudgetpropositionen 1995 reserveradesmedel för vissa kommande utgiftsbehovhos myndigheternas förvaltning för attdessa skulle kunna fullgöra Sverigesåtaganden gentemot EU. Ikompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150) föreslog regeringenhur merparten av dessa medel skullefördelas. Det stod emellertid klart attytterligare erfarenhet från EU-medlemskapet skulle krävas förbedömningen av vissa politikområden. nu aktuella propositionen föreslårregeringen därför vissa ramhöjningar förnågra myndigheter.En del av de medel som föreslås ipropositionen är avsedda att täckakostnaderna för de insatser som krävs avNUTEK för hanteringen av återflödet frånEU:s strukturfonder. skall svaraför den ekonomiadministrativasamordningen av återflödet från samtligafyra strukturfonder och av utbetalningarfrån regionalfonden. Vidare skall NUTEKvara sekretariat åt vissaövervakningskommittéer m.m. Regeringenbedömer att extra medel behövs för attNUTEK skall kunna fullgöra sinaarbetsuppgifter och föreslår attriksdagen för /96 anvisarytterligare 4 miljoner kronor.Utskottet tillstyrker regeringensförslag.RymdverksamhetFör rymdverksamhet har för innevarandebudgetår uppförts ett ramanslag på ca758 . Merparten avutgifterna inom anslaget utgörs avavtalsbundna bidrag till den europeiskarymdorganisationen (), avseende långsiktigautvecklingsprojekt. Regeringen anför ipropositionen att utrymme saknas attinom anvisat anslag delta i nya projekt.Två för svenskt vidkommande viktigaprojekt planeras inomramen för ESA-samarbetet.Av propositionen framgår att det vidESA:s ministermöte i oktober 1995fattades beslut om ett europeisktdeltagande i den planeradeinternationella innebär det störstainternationella samarbetsprojektetnågonsin, framhålls det i propositionen.Regeringen beskriver projektet som enteknisk utmaning, som också bedöms kunnautgöra modell för framtidens alltmerglobala samarbete på rymdområdet.Projektet leds av Förenta staterna.Övriga parter är , , Kanadaoch via . Målet för projektetär att tillhandahålla rymd- ochmarkinstallationer för utforskande ochanvändning av rymden. Det europeiskadeltagandet förutsätter bl.a.delfinansiering av de gemensammadriftskostnaderna för stationen från år2001 och under dess beräknade livstidfram liksom täckande av deeuropeiska utvecklingskostnaderna (des.k. europeiska elementen).Enligt regeringen bör sommedlem i delta i utvecklingen avEuropas bidrag till den internationellarymdstationen. Kostnaderna för ettsvenskt deltagande (på nivån )beräknas till 102,5 miljoner kronorunder (prisnivå1995). Deltagandet innebär också attSverige ansluter sig till detmellanstatliga avtal som reglerarsamarbetet mellan rymdstationsparterna.Vidare driver ochanvändarorganisationen ettgemensamt projekt, Metop, för attutveckla s.k. polära vädersatelliter.Dessa satelliter skall komplettera deredan beslutade s.k. geostationäravädersatelliterna. I propositionenanförs att de polära satelliterna är avstort intresse för den svenskavädertjänsten eftersom de ger en bättrebild av vädersituationen på nordligabreddgrader än vad de geostationärasatelliterna ger. deltar i ettförberedande program för Metop sedan år1993, och regeringen anser att Sverigebör fortsätta att delta i utvecklingenav Metop. Kostnaderna beräknas till150,för perioden1996-2002 (prisnivå 1995).Regeringen beräknar det sammanlagdamedelsbehovet för de två projekten till30 för budgetåret1995/96. Vidare tillkommer kostnadernaför pris- och valutajusteringar av deavtalsbundna bidragen till (på nivån2 %) om ca förinnevarande budgetår.I propositionen föreslås därför attriksdagen för /96 anvisarett ramanslag på ytterligare ca 62,5miljoner kronor. Anslagshöjningen skallfinansieras genom motsvarande besparinginom Näringsdepartementetsverksamhetsområde. På vilket sätt dennabesparing skall genomföras nämns inte ipropositionenEnligt vad som sägs i motion1995/96:Jo16 (mp) saknas det ekonomisktutrymme för projekt med bemannaderymdtransporter och drift av en komplexutpost i rymden. bör därförvarken delta i den planeradeinternationella bidra till driftskostnaderna förstationen, anser motionärerna.Satsningar borde i stället göras påtillämpning av rymdteknologi, t.ex. imiljödatacentrumet i och ivädersatelliter. Mot den bakgrundenbegärs i motionen att anslaget sänks med12,till 50 miljonerkronor.Utskottet, som gör samma bedömning somregeringen när det gäller det svenskadeltagandet i ,finner det naturligt att sommedlem i deltar i det europeiskabidraget till den planeradeinternationella rymdstationen. Sompåpekas i propositionen är rymdstationenett gigantiskt samverkansprojekt ochutgör modell för det alltmer globalasamarbetet på rymdområdet. Härtill kanläggas de tekniska och vetenskapliga rönsom projektet kan förväntas tillföraflera områden inom svensk forskning.Verksamheten kommer dessutom att gynnasvensk högteknologisk industri.Den utredning som regeringen tillsattehösten 1994 med uppdrag att genomföra engenomgripande översyn av den svenskarymdverksamheten avlämnade i september1995 sitt betänkande (SOU 1995:78). Närdet gäller de meteorologiskasatellitprogrammen betonas i betänkandetbl.a. vikten av att långsiktigaengagemang i och bekräftasoch att forskning ochutvecklingsverksamhet i Sverigebibehålls. Beträffande miljö- ochklimatstudier gör utredaren(landshövding ) denbedömningen att både det i för miljö- ochrymdforskning och de klimatdatabaser ochdet klimatmodelleringscentrum somplaneras av (Sverigesmeteorologiska och hydrologiskainstitut) kan leda till attfjärranalysdata i betydande omfattningkan komma att utnyttjas i samhället.Initiativen betraktas av utredaren sommycket angelägna från rymdsynpunkt.Betänkandet bereds iregeringskansliet. De frågor omrymdteknologiska satsningar som tas uppi motion 1995/96:Jo16 (mp) kommersåledes att få sin belysning underberedningsarbetet.Det anförda innebär att utskottettillstyrker regeringens förslag i dennadel och avstyrker det aktuella yrkandeti nyssnämnda motion. beträffandeFinansinspektionenatt med bifall tillproposition 1995/96:105 avsnitt 5 idenna del till påtilläggsbudget till statsbudgeten /96 under sjundehuvudtiteln anvisar ett ramanslag på2 ,2. beträffande statlig garantitill svensk-norsk industrifondatt med bifall tillproposition 1995/96:105 avsnitt 10 idenna del godkänner vad som anges ipropositionen om en garanti för lån påhögst till StiftelsenFonden för svenskt-norskt industrielltsamarbete,3. beträffande förändradverksamhetsinriktning för AB SvenskExportkreditatt med bifall tillproposition 1995/96:105 avsnitt 10 idenna del godkänner den inriktning avverksamheten vid AB SvenskExportkredit som anges ipropositionen,4. beträffande Närings- ochteknikutvecklingsverketatt med bifall tillproposition 1995/96:105 avsnitt 10 idenna del till Närings- ochteknikutvecklingsverket:Förvaltningskostnader påtilläggsbudget till statsbudgeten /96 under tolftehuvudtiteln anvisar ett ramanslag på ,5. beträffande rymdverksamhetatt med bifall tillproposition 1995/96:105 avsnitt 10 idenna del och med avslag på motion1995/96:Jo16 yrkande 4 tillRymdverksamhet på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /96under tolfte huvudtiteln anvisar ettramanslag på 62 544 000 kr.res. (mp)den 12 mars 1996På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: BirgittaJohansson (s), (),(), (), (), SylviaLindgren (s), (), BarbroAndersson (s), (), MarieGranlund (s), (), DagEricson (s), (), (), (), () och (). Rymdverksamhet (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom börjar på s. 5 med Utskottet, som och slutar på s. 6 med nyssnämndamotion bort ha följande lydelse:Som anförs i motion 1995/96:Jo16 (mp)saknas det i ekonomiskt utrymmeför projekt med bemannaderymdtransporter och drift av komplexautposter i rymden. Mot den bakgrundenbör vi varken delta i den planeradeinternationella bidra till driftskostnaderna förstationen. I stället bör satsningargöras på tillämpning av rymdteknologi,t.ex. i miljödatacentrumet i ochi vädersatelliter. Det föreslagnaanslaget bör därför sänkas till 50miljoner kronor. Det anförda innebär attutskottet tillstyrker det aktuellayrkandet i nyssnämnda motion.dels att utskottets hemställan under 5bort ha följande lydelse:5. beträffande rymdverksamhetatt med anledning avproposition 1995/96:105 avsnitt 10 idenna del och med bifall till motion1995/96:Jo16 yrkande 4 tillRymdverksamhet på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /96under tolfte huvudtiteln anvisar ettramanslag på 50 000 000 kr.Gotab, 1996