bet · GJ01KU20 · 1996-02-06 00:00:00 — Ändring i sametingslagen (1992:1433) m.m. I betänkandet behandlas proposition1995/96:77 om ändring i sametingslagen(1992:1433) m.m. I propositionenföreslås att skall kunnalämna partistöd till de partier som ärrepresenterade i . Vidareföreslås att ledamöter och ersättare iSametinget skall få rätt till denledighet från sina anställningar sombehövs för att kunna fullgöra uppdrageti , dess styrelse och nämnder.Som en följd härav föreslås att en nyparagraf med denna innebörd införs isametingslagen. Propositionen har inteföranlett några motioner. Utskottettillstyrker regeringens förslag. 1995/96:77 vari yrkas att riksdagen1. antar regeringens förslag om ändringi sametingslagen (1992:1433),2. godkänner vad regeringen förordar omrätt för att lämna partistöd(avsnitt 5).Propositionens lagförslag fogas tilldetta betänkande som bilaga. Stöd till partier i SametingetBakgrundRegeringen lade fram ettförslag om en sametingslag (prop.1992/93:32 bil.1). biföll idecember 1992 regeringens förslag (bet.1992/93:KU17, rskr. 1992/93:114). Lagenträdde i kraft (SFS1992:1433).I sametingslagen ges bestämmelser om ensärskild myndighet - - meduppgift att främst bevaka frågor som rörsamisk kultur i . Sametingetskall verka för en levande samisk kulturoch därvid ta initiativ tillverksamheter och föreslå åtgärder somfrämjar denna kultur. Till Sametingetsuppgifter hör särskilt att besluta omfördelningen av statens bidrag och avmedel ur Samefonden till samisk kulturoch samiska organisationer samt av andramedel som ställs till samernasgemensamma förfogande. skallvidare utse den styrelse för sameskolansom avses i 8 kap. 6 § skollagen(1985:1100) och skall leda det samiskaspråkarbetet. Till uppgifterhör också att medverka isamhällsplaneringen och bevaka attsamiska behov beaktas, däriblandrennäringens intressen vid utnyttjandeav mark och vatten. Slutligen är det ensärskild uppgift för attinformera om samiska förhållanden.Sametinget består av 31 ledamöter somutses genom val bland den samiskabefolkningen. skall hållas vartfjärde år. Det första valet tillSametinget ägde rum i maj 1993.Sametinget påbörjade sin verksamhet iaugusti 1993.Sametinget är en statlig myndighetunder regeringen. I propositionen medförslag till sametingslag framhölls attdet trots benämningen ting inte varfråga om något organ för självstyre, somskall verka i stället för riksdag ellerkommunfullmäktige eller i konkurrens meddessa organ. Regeringen förordnar, efterförslag av , ordföranden förtinget. En av utsedd styrelsesköter den löpande verksamheten.Medel till verksamhetanvisas under nionde huvudtitelns anslagD 1. I budgetpropositionen1994/95:100 bil. 10 redogjorderegeringen (s. 50) för attRiksrevisionsverket (RRV) vid singranskning avseende Sametingetsmedelsanvändning under räkenskapsåret1993/94 invänt mot att påSametingets anslag hade betalats ut somstöd till partier representerade iSametinget. Enligt RRV:s uppfattningfick anslaget inte användas tillpartistöd. Enligt villkoren iregleringsbrevet för /94fick anslaget användas tilllönekostnader, arvoden till ledamöter iSametinget, lokalkostnader och övrigaförvaltningskostnader. Regeringenanförde i budgetpropositionen attSametingets medel enligt regeringensbedömning inte bör få användas tillpartistöd eller andra bidrag tillsamiska organisationer. För bidrag tillsamiska organisationer borde enligtregeringen även i fortsättningen de avSametinget disponerade medlen ur bl.a.Samefonden användas.Vid sin behandling avbudgetpropositionen i denna del anfördekonstitutionsutskottet att det deladeregeringens bedömning att Sametingetsmedel inte bör användas för partistödeller andra bidrag till samiskaorganisationer (bet. 1994/95:37 s. 9).Utskottet anförde därefter att denöversyn av det kommunala partistödet sompågick dock eventuellt kunde ge underlagför en annan bedömning i framtiden.Riksdagen följde utskottet (rskr.1994/95:244).I proposition 1994/95:150(kompletteringspropositionen) aviseraderegeringen att den avsåg att fattabeslut om att från Samefonden dra in detför partistöd felaktigt utbetaldabeloppet om . I motioner somavlämnats med anledning avkompletteringspropositionen anfördesbl.a. att partistöd bör utbetalas ocksåtill partier i i enlighet medde regler som gäller för partistöd samtatt det var fel att i efterhandbestraffa samerna som grupp för enutbetalning från tillpartistöd.Med anledning avkompletteringspropositionen avlämnadekonstitutionsutskottet ett yttrande tillfinansutskottet rörande frågan om stödtill partier representerade i (1994/95:KU7y). Utskottet noterade isitt yttrande att den kommitté som bl.a.skulle överväga formerna för detkommunala partistödet inte hadetillkallats. I sin bedömning angavutskottet att den vidhöll sinuppfattning att anslag intebör användas för partistöd eller andrabidrag till samiska organisationer.Utskottet avstyrkte därför de ovannämnda motionerna i aktuella delar.Vidare konstaterade utskottet att denverksamhet som bedrivs vid Sametingetännu är under utveckling. De partier sominnehar mandat i tinget är av olikakaraktär och har skilda historiskabakgrunder. Enligt utskottet har dedärför behov av stöd av olika slag ochomfattning. Härvid framhöll utskottetatt det är av vikt att det finns godaförutsättningar för och desspartiers verksamhet. Utskottet anfördeatt det utgick ifrån att regeringenföljer utvecklingen vid äveni detta avseende. Finansutskottetinstämde i vad konstitutionsutskottetanfört (bet. 1994/95:FiU20 s. 159).Riksdagen följde utskottet (rskr.1994/95:447).Bestämmelser om partistödTill politiska partier som deltagit ival till utgår statligt stödenligt lagen (1972:625) om sådant stöd.Stödformerna är partistöd ochkanslistöd. Fråga om stöd prövas avpartibidragsnämnden.Borgerliga kommuner får enligt 2 kap. 9och 10 §§ kommunallagen (1991:900) geekonomiskt bidrag och annat stöd(partistöd) till de politiska partiersom är representerade i fullmäktige.Fullmäktige skall besluta ompartistödets omfattning och formerna fördet. Stödet får inte utformas så att detotillbörligt gynnar eller missgynnar ettparti.Av 12 § lagen (1972:704) omkyrkofullmäktigval m.m. framgår attkyrkliga kommuner saknar befogenhet attutge annat ekonomiskt stöd till depolitiska partierna än bidrag tillvalsedelskostnader. En församling fårbesluta att ett parti som är eller genomvalet blir representerat ikyrkofullmäktige i församlingen skall fåbidrag av denna till partiets kostnaderför valsedlar. Beslutet skall innehållaatt ersättning lämnas till varje sådantparti efter enhetliga grunder. Detsammagäller för kyrkliga samfälligheter därdet ingår en församling med direktvaltkyrkoråd. Beslut om bidrag skall därvidavse ett parti som är eller genom valetblir representerat i kyrkorådet iförsamlingen. avslog underföregående motioner med yrkandeom att möjligheten till ettkyrkokommunalt partistöd skall införas(bet. 1994/95:KU29, rskr. 1994/95:192).Konstitutionsutskottet hänvisade härvidtill att den pågående översynen av detkommunala partistödet kunde utgöra ettvärdefullt underlag för bedömning avfrågan om motsvarande stöd skall införasför de kyrkliga kommunerna. I avvaktanpå resultatet av översynen borderiksdagen enligt utskottet inte taställning i frågan. Som redovisats ovanhar den kommitté som skulle göra nämndaöversyn inte tillkallats.Propositionens innehållRegeringen hänvisar till att det medanledning av beslut anges somvillkor i regleringsbrevet förSametinget för /96 attanslaget inte får användas för partistödeller liknande ändamål.Vidare uppger regeringen att Sametingetgenom skrivelser till och tillRiksrevisionsverket sammanfattningsvishar utvecklat behovet av partistöd påföljande sätt. är ettfolkvalt organ. Ledamöterna i tingetutses genom val bland den samiskabefolkningen - inte av regeringen - ävenom också är en särskildstatlig förvaltningsmyndighet.Partistödet är inte en utgifttillhörande Sametingetsmyndighetsuppdrag, utan det utgår föratt partier som är representerade iSametinget skall kunna fullgöra sinademokratiska förpliktelser mot detsamiska folket. Partistöd utbetalas iSverige till partier som finnsrepresenterade i folkvalda organ påsåväl riksnivå som på regional och lokalnivå och från vilka inteavviker vare sig på det sätt valenförrättas eller i fråga omrepresentativitet och demokrati. Stödetskall inte sammankopplas med de bidragsom lämnas till samiskariksorganisationer och föreningar ochsom fördelas av Sametingetskulturdelegation. Frågan om utbetalandeav partistöd är i stället sammanbundenmed status som folkvaltorgan. Demokratin förutsätter attpartierna i , förutom attaktivt delta i tingets möten, kanbedriva ett politiskt arbete mellanmötestillfällena. Det är därför absolutnödvändigt att avsätta medel till stödför de partier som finns representeradei för att dessa skall kunnabedriva ett meningsfullt politisktarbete såväl inåt mot tinget som utåtmot det samiska sanhället. Det ärytterst angeläget att den politiskaprocessen inte hindras av att partiernasaknar medel för sin verksamhet. Ettstort ansvar har lagts på de partier somär representerade i för attföra den politiska debatten med såvälsina egna väljare som med andra.Insatsen begränsas naturligtvis om intepartierna kan erhålla stöd för sinverksamhet. Partistöd är en grundpelarei ett folkvalt styrelseskick ochSametinget är delaktigt i en sådanordning.Regeringen anför att den 1juni 1995 har begärt en ändring avsametingslagen så att ekonomiskt bidrag,partistöd, skall kunna lämnas till departier som är representerade iSametinget. Partier representerade iSametinget föreslås, i likhet medpartier i andra folkvalda organ iSverige, få en ekonomisk grund för sininformations- och opinionsbildandeverksamhet och därigenom verka för attstärka en demokratisk utveckling utanatt vara beroende av någon enskildbidragsgivare.Enligt regeringens förslag skallpartistöd kunna lämnas till de partiersom är representerade i Sametinget.Bidraget skall bekostas inom ramen förSametingets förvaltningsanslag och skallfördelas på ett sådant sätt att ingetparti otillbörligt gynnas ellermissgynnas. Regeringen bestämmer hurstort belopp som får användas förpartistöd.Regeringen konstaterar att den kommittéinte har tillkallats som bl.a. skulleöverväga formerna för det kommunalapartistödet och som enligt riksdagensbeslut, som redovisats ovan, skullekunna ge underlag för en framtidabedömning om skall kunnalämna partistöd. Några andra direktiv omen översyn av det kommunala partistödethar inte utfärdats. Enligt regeringensaknas därför anledning att vänta medatt ta ställning till frågan omSametinget skall kunna lämna partistöd.Som skäl för sitt förslag attSametinget skall kunna lämna partistödanger regeringen att är såvälett samiskt folkvalt organ som enstatlig förvaltningsmyndighet underregeringen. Trots att Sametingetsledamöter utses genom val är det intenågot organ för samiskt självstyre.Enligt regeringens uppfattning talaremellertid, inte minst mot bakgrund avvad anfört om behovet avpartistöd, övervägande skäl för att stödbör kunna lämnas till de partier som ärrepresenterade i . Ett sådantpartistöd bör lämnas från niondehuvudtitelns ramanslag . Förinnevarande budgetår har anvisats till . Regeringen anföratt partistödet bör bekostas inom ramenför det anslaget och att ytterligaremedel för ändamålet således inte böranvisas. Enligt regeringen bör den angehur stor del av anslaget som högst fåranvändas för partistöd. Däremot bör detstå fritt att bestämma omstödet, i likhet med vad som gäller förriksdagspartier, skall lämnas i form avkanslistöd, partistöd eller enkombination av båda stödformerna. Enligtregeringens uppfattning skall stödetfördelas mellan de partier som ärrepresenterade i på ettsådant sätt att inget parti otillbörligtgynnas eller missgynnas. Om kanslistödlämnas bör det därför ske med ett likastort belopp för varje parti som ärrepresenterat i . Stöd iövrigt till partierna, partistöd, börfördelas i förhållande till det antalledamöter som representerar partiet iSametinget. Några ändringar avsametingslagen behövs enligt regeringeninte.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens bedömningatt övervägande skäl talar för att stödbör kunnas lämnas till de partier som ärrepresenterade i . Ett sådantstöd bör lämnas från nionde huvudtitelnsanslag . I enlighet med vadregeringen förordat anser utskottet attpartistödet bör bekostas inom ramen förde medel som för innevarande budgetårhar anvisats för detta anslag. Någraytterligare medel skall därför inteanvisas. Utskottet anser att regeringenskall ange hur stor del av anslaget somhögst får användas för partistöd. Detbör däremot, såsom regeringen anfört,stå fritt att bestämma omstödet skall lämnas i form avkanslistöd, partistöd eller enkombination av båda stödformerna. Härvidskall stödet fördelas mellan de partiersom är representerade i påett sådant sätt att inget partiotillbörligt gynnas eller missgynnas. Omkanslistöd lämnas bör detta ske med ettlika stort belopp för varje parti som ärrepresenterat i . Övrigt stödtill partierna bör fördelas iförhållande till det antal ledamöter somrepresenterar respektive parti iSametinget.Utskottet finner i likhet medregeringen att vad som anförts omanvändningen av anslaget till Sametingetinte behöver föranleda någon ändring isametingslagen.Rätt till ledighet från anställning förordinarie ledamot och ersättare iSametingetGällande bestämmelserSametingetSametingets 31 ledamöter utses enligt 2kap. 2 § första stycket sametingslagengenom val. I samma stycke anges att detför ledamöterna skall utses ersättare.Enligt paragrafens andra styckeförordnas ordförande avregeringen på förslag av Sametinget.Ordföranden skall utses bland tingetsledamöter. väljer viceordförande bland ledamöterna.Enligt 2 kap. 4 § skall Sametingetbland tingets ledamöter utse en styrelseom högst sju ledamöter och med likamånga ersättare. Styrelsen skall skötaden löpande verksamheten för Sametinget.Vidare sägs i 2 kap. 5 § att Sametingetskall tillsätta en valnämnd som skallbereda valet till tinget. Därutöver kanSametinget tillsätta de nämnder som iövrigt behövs för beredning, förvaltningoch verksamhet.I sametingslagen finns ingenbestämmelse om att ledamot ellerersättare har rätt till ledighet frånsin anställning för att fullgöra uppdragsom Sametingsledamot.Rätt till ledighet för vissa uppdragEnligt 4 kap. 6 § regeringsformen fårriksdagsledamot och ersättare fullgörauppdrag som ledamot utan hinder avtjänsteuppgift eller annan sådanförpliktelse som åligger honom.Förtroendevalda har enligt 4 kap. 11 §kommunallagen (1991:900) rätt till denledighet som behövs för uppdragen. Medförtroendevalda avses enligt 4 kap. 1 §ledamöter och ersättare i fullmäktige,nämnder och fullmäktigeberedningar samtrevisorer och revisorsersättare.Enligt 12 kap. 10 § kyrkolagen(1993:300) har förtroendevalda sammarätt till ledighet som förtroendevaldaenligt kommunallagen. Medförtroendevalda avses enligt 12 kap. 1 §valda ledamöter och ersättare ikyrkofullmäktige, församlingsdelegerade,kyrkorådet och övriga nämnder samtberedningar. Med förtroendevalda avsesockså revisorer och revisorsersättare,ordföranden och vice ordförande ikyrkostämma samt kyrkoherden eller någonannan präst som har utsetts tillordförande eller vice ordförande ikyrkorådet.Propositionens innehållRegeringen föreslår att det isametingslagen införs en bestämmelse omatt ledamöter har rätt tillden ledighet från sina anställningar sombehövs för att kunna fullgöra uppdrageni , dess styrelse och nämnder.Regeringen konstaterar att Sametingetär såväl ett samiskt folkvalt organ somen statlig förvaltningsmyndighet underregeringen. är inte någotorgan för självstyre i vissa frågor.Det skiljer sig därvidlag från riksdag,borgerliga kommuner ochkyrkofullmäktige. Enligt regeringensuppfattning talar trots dettaövervägande skäl för att motsvaranderätt till ledighet från anställning börges ledamot och ersättare i Sametinget.Rätten bör gälla ledighet som behövs föratt kunna fullgöra uppdraget iSametinget, dess styrelse och nämnder.Regeringen framhåller att rätten tillledighet således bör vara begränsad tilluppdrag som är direkt knutna tillSametingets verksamhet. Om en ledamotfullgör annat uppdrag som inte är endirekt följd av uppdraget som ledamoteller ersättare, gäller enligtregeringen således inte rätten tillledighet. Som exempel på det senareanger regeringen förordnande som ledamoti styrelsen för Samefonden, därregeringen enligt 24 § första stycketrennäringsförordningen (1993:384) utsertre av de sex ledamöterna efter förslagav . Eftersom det inte finnsnågot krav på att de föreslagna skallvara ledamöter eller ersättare iSametinget, bör rätten till ledighetenligt regeringen inte omfatta ettsådant styrelseuppdrag. Regeringenföreslår att förslaget skall föranledaen ändring i sametingslagen.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringensförslag. beträffande stöd till partieri Sametingetatt med bifall tillregeringens förslag godkänner vadutskottet anfört,2. beträffande rätt tillledighet för vissa uppdragatt antar regeringens förslagtill lag om ändring i sametings-lagen(1992:1433).Stockholm den 6 februari 1996På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), CatarinaRönnung (s), (), IngvarJohnsson (s), (),(m), (s),(), (), (),(), (), (), (), () ochSivert ().Förslag till lag om ändring isametingslagen (1992:1433)Härigenom föreskrivs att det isametingslagen (1992:1433) skall införasen ny paragraf, 2 kap. 3 a §, avföljande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse2 kap. Sametinget3 a §Ledamöter ochersättare har rätttill den ledighetfrån sinaanställningar sombehövs för attfullgöra uppdrageni , dessstyrelse ochnämnder.Denna lag träder i kraft den 1 april1996. Sammanfattning 1Propositionen 1Utskottet 1Stöd till partier i 1Bakgrund 1Bestämmelser om partistöd 3Propositionens innehåll 3Utskottets bedömning 5Rätt till ledighet frånanställning för ordinarie ledamotoch ersättare i 5Gällande bestämmelser 5Propositionens innehåll 6Utskottets bedömning 7Hemställan 7Förslag till lag om ändring isametingslagen (1992:1433) 8Gotab, 1996