bet · GK01KU2 · 1996-11-21 00:00:00 — bort ha följande lydelse:Utskottet vill betona vikten av att EU-frågorna blir en naturlig del av arbetetför ledamöter och tjänstemän.En viktig aspekt är att hargoda kontakter med EU:s institutioner.Utskottet vill dock poängtera att godakontakter kan upprätthållas på flerasätt, inte enbart genom regelrättaresor. I större utsträckning bör t.ex.modern informationsteknik kunnautnyttjas. Detta skulle innebära attantalet resor inte behöver öka.dels att utskottets hemställan under 11bort ha följande lydelse:11. beträffande kontakter med EU:sinstitutioneratt godkänner vad utskottetanfört5. EU-frågornas behandling i kammaren(mom. 12)(), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 36 börjar med Statsråden har och slutar med i kammaren. bort haföljande lydelse:Utskottet vill erinra om att enligtuppgift kan motsvarighet isamtliga andra EU-länder hänskjuta ensamrådsfråga för debatt till kammaren(SOU 1996:42). Enligt utskottetsuppfattning bör nämnden ha en sådanrätt. Öppna debatter i kammaren kanskapa öppenhet och ett folkligt intresseför frågorna. Principiellt är detviktigt att det finns institutionellaformer som bidrar till att främja debatti kammare kring förslag somkan bli gällande rätt i Sverige.dels att utskottets hemställan under 12bort ha följande lydelse:12. beträffande EU-frågornasbehandling i kammarenatt godkänner vad utskottetanfört,Av utskottet framlagda lagförslag1. Förslag till lag om ändring iriksdagsordningenHärigenom föreskrivs i fråga omriksdagsordningen1dels att 8 kap. 14-19 §§ samttilläggsbestämmelserna 8.14.1, 8.17.1samt 8.17.2 skall upphöra att gälla,dels att 3 kap. 6 § skall ha följandelydelse,dels att det i lagen skall införas ettnytt kapitel, 10 kap., av följandelydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse3 kap.6 §Regeringen får Regeringen fårlämna meddelande lämna meddelandetill till riksdagengenom skrivelse genom skrivelseeller också eller ocksåmuntligen genom muntligen genomstatsråd vid statsråd vidsammanträde med sammanträde medkammaren. kammaren.Regeringen skallfortlöpandeinformera riksdagenom vad som skerinom ramen församarbetet iEuropeiska unionensamt tillriksdagen lämna enskrivelse medberättelse öververksamheten iEuropeiska unionen.10 kap.Behandlingen avfrågor i Europeiskaunionen1 §Regeringen skallfortlöpandeinformera riksdagenom vad som skerinom ramen församarbetet iEuropeiska unionensamt tillriksdagen lämna enskrivelse medberättelse öververksamheten iEuropeiska unionen.2 §Regeringen skallinformera riksdagenom sin syn på deförslag frånEuropeiskagemenskapernaskommission somregeringen bedömersom betydelsefulla.3 §Utskott skallfölja arbetet iEuropeiska unioneninom deämnesområden somför varje utskottanges i 4 kap. 4-6§§ med tillhörandetilläggsbestämmelser.Beträffandestatlig myndighetsskyldighet attlämna upplysningartill utskott finnsbestämmelser i 4kap. 10 §.4 §För samråd medregeringen i frågorsom gällerEuropeiska unionenskall riksdageninom sig för varjevalperiod tillsättaen nämnd förEuropeiska unionen().EU-nämnden skallbestå av udda antalledamöter, lägstfemton.Tilläggsbestämmelse10.4.1Antalet ledamöteri EU-nämndenfastställs avriksdagen påförslag avvalberedningen.5 §Regeringen skallunderrätta om frågorsom avses blibehandlade iEuropeiska unionensråd. Regeringenskall också rådgöramed nämnden om hurförhandlingarna irådet skall förasinför beslut somregeringen bedömersom betydelsefullaoch i andra frågorsom nämndenbestämmer.Begär minst fem avledamöterna i attregeringen skallrådgöra med nämndenenligt förstastycket skallnämnden föranstaltaom detta, såvidaden inte finner attdärmed förenatdröjsmål skulleleda till avsevärtmen.6 §Annan statligmyndighet än regeringen skall lämnaupplysningar ochavgiva yttrande ifrågor som skallbehandlas iEuropeiska unionensråd, då EU-nämndenbegär det.Myndighet som ejlyder underriksdagen kanhänskjuta begäranfrån nämnden tillregeringensavgörande.Begär minst fem avledamöterna inämnden attupplysningar elleryttrande skallinhämtas enligtförsta stycket,skall nämndenföranstalta omdetta, såvida deninte finner attdärmed förenatdröjsmål skulleleda till avsevärtmen.7 §EU-nämnden skallsammanträda inomstängda dörrar.Nämnden kan medgeatt även annan änledamot, suppleantoch tjänsteman inämnden ärnärvarande. Om detfinns synnerligaskäl får nämndenbesluta attsammanträde helteller delvis skallvara offentligttill den del detavser inhämtande avupplysningar.Vid offentlig delav sammanträde ärföreträdare förstatlig myndighetinte skyldig attlämna uppgift förvilken sekretessgäller hosmyndigheten.Tilläggbestämmelser10.7.1EU-nämndensammanträder förstagången på kallelseav talmannen efter detatt nämnden valts.Däreftersammanträdernämnden på kallelseav ordföranden.Personlig kallelseskall utgå tillsamtliga ledamöteroch suppleanter.Kallelse bör ommöjligt anslås iriksdagens lokalersenast dagenföre sammanträdet.10.7.2Innan ordförandehar valts, försordet vidsammanträde med av den avde närvarandeledamöterna som harvarit ledamot avriksdagen längsttid. Om två ellerflera har tillhörtriksdagen likalänge, har denäldste av demföreträde.8 §Den som är ledamot,suppleant ellertjänsteman i får ejobehörigen yppa vadsom enligt beslutav regeringen ellernämnden skallhållas hemligt medhänsyn till riketssäkerhet eller avannat synnerligenviktigt skäl, sombetingas avförhållandet tillfrämmande stateller mellanfolkligorganisation.9 §Över sammanträdemed försprotokoll.Vid sammanträdemed nämnden skallföras stenografiskauppteckningar övervad som yttras vidnämndensöverläggningar medregeringen.Denna lag träder i kraft den 1 januari1997.2. Förslag till lag om ändring isekretesslagen (1980:100)Härigenom föreskrivs att 11 kap. 2 §och 16 kap. 1 § sekretesslagen(1980:100)1 skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse11 kap.2 §2Föreskrifterna i 1 Föreskrifterna i 1kap. 2-4 §§ gäller kap. 2-4 §§ gällerinte för ledamot av inte för ledamot avriksdagen såvitt såvittavser uppgift som avser uppgift somledamoten har ledamoten harerhållit under erhållit underutövandet av sitt utövandet av sittuppdrag. uppdrag.Föreskrifterna om Föreskrifterna omtystnadsplikt för tystnadsplikt försådan ledamot och sådan ledamot ochför tjänsteman i för tjänsteman iriksdagen finns i finns i10 kap. 7 § 10 kap. 7 §regeringsformen regeringsformensamt 2 kap. 4 §, 4 samt 2 kap. 4 §, 4kap. 15 § och 8 kap. 15 § och 10kap. 18 § kap. 8 §riksdagsordningen. riksdagsordningen.För uppgift om vad För uppgift om vadsom har förekommit som har förekommitvid sammanträde med vid sammanträde medriksdagens kammare kammaregäller sekretess gäller sekretessenligt denna lag enligt denna lagendast om endast omsammanträdet har sammanträdet harhållits inom hållits inomstängda dörrar. För stängda dörrar. Föruppgift som har uppgift som harintagits i intagits ikammarens protokoll kammarens protokollgäller sekretess gäller sekretessenligt denna lag enligt denna lagendast i fall som endast i fall somavses i 2 kap. För avses i 2 kap. Föruppgift i annat uppgift i annatriksdagens riksdagensprotokoll eller protokoll ellerbeslut gäller beslut gällersekretess enligt sekretess enligtdenna lag endast i denna lag endast ide fall som avses i de fall som avses i2 kap. och 6 kap. 6 2 kap., 6 kap. 6 §§. och, när det gällerEU-nämndensstenografiskauppteckningarenligt 10 kap. 9 §riksdagsordningen,3 kap. 1 §.Erhåller från regeringenuppgift som är sekretessbelagd där,gäller sekretessen också hos riksdagen.16 kap.1 §3Nuvarande lydelseAtt friheten enligt 1 kap. 1 §tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 §yttrandefrihetsgrundlagen att meddelaoch offentliggöra uppgifter i vissa fallär begränsad framgår av 7 kap. 3 §första stycket 1 och 2, 4 § 1-8 samt 5 §1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av5 kap. 1 § första stycket samt 3 §första stycket 1 och 2yttrandefrihetsgrundlagen. De fall avuppsåtligt åsidosättande avtystnadsplikt, i vilka nämnda frihetenligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5§ 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap.1 § första stycket och 3 § förstastycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen iövrigt är begränsad, är de därtystnadsplikten följer av1. beslut enligt 10 kap. 7 § tredjestycket andra meningen regerings-formen2 kap. 4 § andra stycket riksdags-såvitt avser uppgift vars röjandeordningen eller beslut enligt 4 kap.kan antas sätta rikets säkerhet i fara15 § eller 8 kap. 14 § riksdagsord-eller annars skada landet allvarligtningen----------------------------------------------------------------------------------------------Föreslagen lydelseAtt friheten enligt 1 kap. 1 §tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 §yttrandefrihetsgrundlagen att meddelaoch offentliggöra uppgifter i vissa fallär begränsad framgår av 7 kap. 3 §första stycket 1 och 2, 4 § 1-8 samt 5 §1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av5 kap. 1 § första stycket samt 3 §första stycket 1 och 2yttrandefrihetsgrundlagen. De fall avuppsåtligt åsidosättande avtystnadsplikt, i vilka nämnda frihetenligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5§ 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap.1 § första stycket och 3 § förstastycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen iövrigt är begränsad, är de därtystnadsplikten följer av1. beslut enligt 10 kap. 7 § tredjestycket andra meningen regerings-formen2 kap. 4 § andra stycket riksdags-såvitt avser uppgift vars röjandeordningen eller beslut enligt 4 kap.kan antas sätta rikets säkerhet i fara15 § eller 10 kap. 8 § riksdagsord-eller annars skada landet allvarligtningen----------------------------------------------------------------------------------------------Denna lag träder i kraft den 1 januari1997.Konstitutionsutskottets promemoria 1996-03-14Finansutskottets yttrande1995/96:FiU4yEU-frågornas behandling i riksdagenTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har den 14 mars1996 beslutat bereda samtliga övrigautskott tillfälle att yttra sigangående EU-frågornas behandling iriksdagen.EU-frågor inom finansutskottetsberedningsområdeDet finns inom utskottetsberedningsområde ett antal frågor inomskilda områden som kan sägas vara EU-frågor i den bemärkelsen att de ärföremål för diskussioner ochöverenskommelser inom EU. Vissa av dessafrågor aktualiserades redan genom och har i samband därmedanpassats till och kravpå samordning. Till de senare hör denoffentliga upphandlingen och denstatliga statistikproduktionen.Av EU-frågorna är det främst detekonomiska och monetära samarbetet inomunionen och förutsättningar för Sverigesdeltagande i detta som utskottet följtdet . Förberedelser förgenomförande av den monetära unionens(EMU) tredje steg med införandet av dengemensamma valutan och den gemensammacentralbanken har varit föremål fördiskussion och behandling i utskottet.Dels har frågor med anknytning härtilltagits upp i propositioner och imotioner för ställningstagande iutskottet, dels har utskottet haftanledning att följa Sverigesförberedelser och anpassning till des.k. Länder sominte uppfyller dessa kriterier skallenligt redovisa s.k.konvergensprogram om på vilket sätt ochi vilken takt landet tänker sig attuppfylla konvergenskriterierna.I och med medlemskapet i EU betalarSverige en avgift tillgemenskapsbudgeten. Utskottet bereddefrågorna angående budgeteffekterna avSveriges medlemskap i unionen(prop. 1994/95:40, FiU5, rskr. EG-budgetens omfattning styrs av flerårigabeslut. Budgeten finansieras av tullar,jordbruksavgifter, enmervärdesskattebaserad avgift och ens.k. BNI-avgift (avgift baserad påbruttonationalinkomsten). ochEU-parlamentet har bestämt attavgiftsuttaget skall öka från avBNI till år 1999.Under 1997 skall frågan om avgiftens ochEG-budgetens storlek för åren efter 1999tas upp till diskussion. Det ärangeläget att inför dessa beslut taställning till utformningen av olikaprogram inom EU:s budget och hur depåverkas av en eventuell utvidgning avunionens medlemsländer.Jordbruksprogrammet svarar för avutgifterna och strukturprogrammen för . Utskottet ser det som en angelägenuppgift att noggrant följa EG-budgetensutformning, tillkomst och genomförande.En viktig uppgift i sammanhanget är attgranska hur gemenskapens resurserutnyttjas. Uppföljning, utvärdering ochrevision av gemenskapens medel är därförav stort intresse för utskottet.Information och påverkanInformation från kommissionenFlödet av information från kommissionenär omfattande, utan urskiljning ochavisering av särskilt viktiga frågor.Rapporterna kommer till oftastförst i en engelsk version, därefter meden sammanfattning på svenska och såsmåningom kommer hela rapporten påsvenska. Eftersom flödet inte ärförutsebart eller kan överblickasförsvåras distributionen till utskottetsledamöter. Redogörelser frånkommissionen och faktapromemorior fråndepartementen som inkommit tillutskottet via kammarkansliet anmälslöpande vid utskottets sammanträden.S.k. grön- och vitböcker är viktigainformationskällor för riksdagen.Hittills har information motsvarande casex pärmar inkommit. Det kan konstaterasatt en stor del av det material somhittills vidarebefordrats tillfinansutskottet via kammarkansliet är avringa intresse för utskottet.Några kontakter direkt med företrädareför kommissionen har inte förekommit.Information från regeringenDet är regeringen som representerarSverige och deltar som part i detdirekta beslutsfattandet i EU-samarbetet. och olika myndigheterförbereder ärenden och deltar i olikaarbetsgrupper under kommissionen.Regeringen har inte skyldighet att idetta förberedande skede av beredningenav olika frågor efterhöra riksdagensuppfattning. Men de viktiga frågornakommer upp förställningstagande i Rådet och infördessa möten redovisas regeringensuppfattning av det ansvariga statsrådeti . Ställningstagandet i underlättas om frågornadessförinnan har behandlats i respektivefackutskott.Finansutskottet har vid ett flertaltillfällen kallat till sig företrädareför för attinformera sig om vad som pågår i defrågor som är aktuella inom olikaansvarsområden. Under det förstamedlemsåret har det inte inträffat attregeringen tagit initiativ till attinformera utskottet om någon aktuell EU-fråga. Närmast följer en redovisningområde för område av vad utskottet gjortför att sätta sig in i olika EU-frågor.Det ekonomiska och monetära samarbetetStatssekreteraren i Finansdepartementethar rapporteratför utskottet inför viktigare möten iden monetära kommittén eller Ecofin-möten om olika frågor med anknytningtill EMU. Inför överlämnandet avSveriges konvergensplan hölls den 13juni 1995 en utfrågning i utskottet medplaneringschefen och andra tjänstemän iFinansdepartementet.Inom pågår ett omfattandeförberedelsearbete för att , omriksdagen så beslutar, skall kunna deltai tredje etappen av EMU. Företrädare förRiksbanken, vice riksbankscheferna , harredogjort för detta arbete införutskottet. I samband härmed harKommissionens grönbok for the introduction of thesingle currency och EMI-rapportenUtvecklingen mot konvergensdistribuerats till utskottet.En delegation från utskottet planeraratt göra ett studiebesök på Bundesbankoch (Europeiska monetära institutet)i senare i år.Gemenskapsbudgeten samt kontroll ochrevision av gemenskapens medelFöreträdare för harför utskottet redogjort för olika frågorkring EG:s budget. I samband härmed harPM om EG:s budget som utarbetats inomFinansdepartementet och ensammanfattning av EG-budgeten redovisatsför utskottet.Avsikten är att även revisionsfrågorskall belysas.Offentlig upphandlingSverige har sedan slötsdeltagit i det europeiska samarbetet påupphandlingsområdet. En lag om offentligupphandling som överensstämmer med EU:sdirektiv på området har antagits avriksdagen. Därmed har även den kommunalaupphandlingen blivit generellt reglerad.Lagen har därefter modifierats ett antalgånger och anpassats till deförändringar som skett inom EU. Ävenvåren 1996 har en proposition lagts framför med förslag till ändringarbl.a. med hänsyn till vad somöverenskommits inom WTO (). Företrädare förFinansdepartementet har informeratutskottet om aktuella frågor inom EUkring den offentliga upphandlingen.StatistikFöreträdare för ochSCB har inför utskottet redogjort förvilka frågor som är föremål församordning inom det (EU:s organför statistikfrågor) och hur dennasamordning påverkar SCB:s arbete och deninformation som SCB ansvarar för. Det äromfattande krav som ställs på SCB frånEU:s sida både vad gäller statistikensinnehåll och rapporteringsformerna. Detinnebär att statistik som är avnationellt intresse kommer attprioriteras ned.Finansutskottets syn på regeringensinformation till utskottetRiksdagen har vid flera tillfällenstrukit under vikten av att detparlamentariska inflytandet kommer tilluttryck på ett tidigt stadium ibeslutsprocessen inom EU. Ett närasamspel mellan , dess utskottoch regeringen är nödvändigt om Sverigeskall kunna agera på ett effektivt ochtrovärdigt sätt i EU-sammanhang.Utskottet anser att den information somlämnats har varit av god kvalitet och avbetydande omfattning. Det har varitvärdefullt för utskottets arbete. Enbättre framförhållning är dock önskvärd.Det åligger såväl utskottet somregeringen att se till att fårrelevant information vid lämpligatillfällen under beredningen. Det ärangeläget att regeringen bevakar vad somkan vara av intresse och tar initiativtill att informera utskotten om ärendenredan när dessa är under beredning iolika arbetsgrupper. Utskottet harförståelse för att det kan vara svårtför regeringen att avgöra vid vilkentidpunkt som det är lämpligt attinformera utskotten. En praktisk ordningför finansutskottets del skulle kunnavara att minst engång eller en gång per vår ochhöst kallas till utskottet för attredovisa läget för olika aktuella frågorsamt svara på frågor. Frågor inomutskottets beredningsområde somredovisas i s.k. grön- och vitböcker böruppmärksammas särskilt.EG:s budget tar rådet och parlamentetupp . Detförefaller därför lämpligt attfinansutskottet informeras om detpågående budgetarbetet sentpå våren.För EMU-frågorna kan inte någon fasttidsplan läggas fast. Det är angelägetatt utskottet successivt informeras omnär och hur dessa frågor tas upp i denmonetära kommittén och vid Ecofin-mötena. Med tanke på frågornas storapolitiska betydelse förutsätterutskottet att regeringen kontinuerligtredovisar för finansutskottet hurfrågorna utvecklas. Utskottet ärmedvetet om att detta kan innebära attFinansdepartementets företrädare tvingaslämna redogörelser både tillfinansutskottet och till EU-nämden.Information från annat hållSom ett led i förberedelserna för ettställningstagande från sidatill tredje steget i EMU har utskottetkallat till sig ekonomer, experter påmonetära frågor som redovisat sin syn pådessa frågor. Så t.ex. har medlemmar avSNS konjunkturråd 1996, , med anledning avSNS- rapporten om EMU Vad vill Sverigemed EMU? inför utskottet redovisat sinsyn på EMU-frågorna.Utskottets relationer till EU-nämndenFör att regeringen skall ha möjlighetatt på ett konstruktivt sätt kunna deltai förhandlingar inom EU bör interiksdagen genom formella beslut ellerställningstaganden låsa fast regeringensförhandlingsmandat. Utskottet ser intenågot behov att formalisera samarbetetmed genom skrivelser elleryttranden. Samarbetet mellan EU-nämndenoch finansutskottet bör i huvudsak skevia partigrupperna och kanslierna.Samarbetet har fungerat väl ochunderlättas av att finansutskottet ärväl representerat i . SörenLekberg (s) och () ärordinarie ledamöter i bådefinansutskottet och . Deordinarie ledamöterna i finansutskottetPer-Ola () och () är suppleanter i EU-nämnden.Ytterligare ett antal ledamöter ärsuppleanter i både finansutskottet och iEU-nämnden.Samarbetet med EuropaparlamentetOrdföranden i utskottför ekonomi, valutafrågor ochindustripolitik har vid några tillfälleninbjudit ordförandena i de nationellaparlamentens utskott för ekonomi ochvalutafrågor till gemensamma möten omolika aktuella frågor. Bl.a. har denekonomiska tillväxten och den gemensammavalutan diskuterats vid dessa möten.Utskottets ordförande flera tillfällen och ett tillfälle för utskottets räkningdeltagit i dessa möten.Sammanfattande slutsatsDet finns ännu ingen fråga inomfinansutskottets område som utskottetkunnat följa hela vägen från ettförberedande stadium till ett slutligtbeslut i EU. Eftersom erfarenheterna avSveriges medlemskap baraomfattar anser utskottet detvara för tidigt att redan nu dra någradefinitiva slutsatser om riksdagensorganisation för EU-arbetet.Stockholm den 18 april 1996På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (),(), (),(), (),(), (), (), (), () och KjellNordström (s).Avvikande meningUtskottets relationer till EU-nämndenAnne (), () ochRoy () anför:Angående utskottets relationer till delar vi majoritetensuppfattning att det inte är lämpligt attalltför mycket formalisera samarbetetgenom regelbundna skrivelser elleryttranden. Samarbetet mellan EU-nämndenoch finansutskottet bör i huvudsak skevia partigrupperna och kanslierna. Ispeciella fall och för att ökaöppenheten anser vi dock att skriftligasynpunkter från finansutskottet börkunna delges som ett underlagför dess diskussion.Skatteutskottets yttrande1995/96:SkU11yEU-frågornas behandling i riksdagenTill konstitutionsutskottetInledningKonstitutionsutskottet har hemställt hosövriga utskott och hos omyttranden angående EU-frågornasbehandling i . Som underlag fördenna begäran har konstitutionsutskottetbifogat en promemoria som upprättatsinom utskottets kansli och sominnehåller olika frågor om utskottensarbete med EU-frågorna och relationermed EU-nämnden.EU-frågor som skatteutskottet ansvararförFörverkligandet av den inre marknadeninnebär bl.a. att EU strävar efter attta fram gemensamma regler även påskatteområdet. Särskilt när det gällermervärdesskatten har harmoniseringenredan kommit långt, i synnerhet såvittavser skattebasen. Även när det gällerolika punktskatter pågår ettharmoniseringsarbete som bl.a.resulterat i att de punktskattebelagdaområdena (energi i olika former samttobaksvaror och alkoholvaror) stämmerganska väl överens i de olika länderna.Gemensamma regler såvitt avserinkomstskatterna är däremot få.På bolagsbeskattningens område har dockvissa resultat uppnåtts. Vad gällerkapitalbeskattningen är det en allmänuppfattning att avsaknaden av gemensammaregler skapar problem.När det gäller tullen blev vid Sverigesinträde i EU de gemenskapsförordningarsom reglerar handeln gentemot tredjeland direkt gällande här i landet.Samtidigt infördes dock i den internasvenska lagstiftningen - i avvaktan påen permanent lösning - vissaövergångsbestämmelser rörande tullensbefogenheter vid den inre gränsen. Underinnevarande vår kommer att taställning till ett förslag av regeringenom att föra över dessa regler till ensärskild lag om tullens befogenheter vidden inre gränsen (prop. 1995/96:166).I den mån skattefrågor behandlas inomEU hör de till första pelaren.Samarbetet är således här överstatligt.När det gäller beslut om skatter ochäven vissa gränskontrollfrågor som ocksåhör till första pelaren erfordrasemellertid enhällighet. Ett enskiltmedlemsland har alltså vetorätt, dvs.kan stoppa ett gemensamt beslut. Dettaförhållande bidrar till att det kan talång tid innan beslut kan fattas påskatteområdet.Redan under hösten 1994, inför densvenska anslutningen till EU, behandladeskatteutskottet ett flertal lagkomplexsom syftade till att harmonisera densvenska lagstiftningen inom skatte- ochtullområdet med . om moms (bet. 1994/95:SkU7),energiskatt (bet. 1994/95:SkU4), skattpå alkohol och tobak (bet.1994/95:SkU6), tullagstiftning (bet.1994/95:SkU8) och regler omomstrukturering av företag inom EU (bet.1994/95:SkU10). Harmoniseringsarbetethar sedan fortsatt medytterligare ändringar i momsreglernaavseende omsättning av begagnade varor(bet. 1994/95:SkU27) och iförfarandereglerna för punktskatterna(bet. 1994/95:SkU29). Under hösten 1995har ytterligare förändringar skett medavseende på bl.a. momsen för att bringade svenska momsreglerna iöverensstämmelse med gällande EG-direktiv. Bl.a. har moms på allmännanyhetstidningar införts (bet.1995/96:SkU12) och vissa förenklingargenomförts (bet.