bet · GK01KU3 · 1996-10-29 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottetregeringens proposition 1995/96:220 Lagom statsbudgeten. Vidare behandlas tremotioner som väckts med anledning avpropositionen och en motion från denallmänna motionstiden år 1996.I propositionen föreslås en lag omstatsbudgeten. Lagen innehållerföreträdesvis preciseringar ochkompletteringar till regeringsformensoch riksdagsordningens bestämmelser omstatsbudgeten och finansmakten. Ettsyfte med lagen är att medverka till enytterligare uppstramning av den svenskabudgetprocessen.I lagen anges de anslagstyper som skallanvändas och de villkor som skall gällaför dem. Lagförslaget innebär bl.a. attförslagsanslagen avskaffas. Vidareregleras under vilka förutsättningarregeringen får ikläda staten ekonomiskaförpliktelser. Det föreskrivs attförslaget till statsbudget i principskall omfatta alla inkomster ochutgifter som påverkar statens lånebehov.Det ges också föreskrifter omfinansiering av investeringar.I lagen tas det även in grundläggandebestämmelser om överlåtelse av statensfasta och lösa egendom och om undervilka förutsättningar regeringen fårdisponera försäljningsinkomsterna.Regeringen åläggs att lämnabudgetprognoser, att redovisastatsbudgetens preliminära utfall samtatt lämna en årsredovisning för statentill . Slutligen behandlasfrågor om utgiftstak och utgiftsramar.Lagen föreslås träda i kraft den 1januari 1997.I motioner från ochMiljöpartiet yrkas att förslagsanslagenbehålls. Samma partier yrkar ocksåavslag på en bestämmelse som gerregeringen rätt att under vissaförutsättningar besluta att anvisadeanslagsmedel inte skall användas.Moderata samlingspartiet begär i enmotion sådana ändringar i lagen attutgiftstak och utgiftsramar blirobligatoriska, medan Vänsterpartietyrkar avslag på förslagen till tak förstatsbudgeten. Övriga motionsyrkandengäller bl.a. försäljning av aktier ochandelar i statliga företag,budgeteringsmarginal, lånetak,miljörevision samt frågor omvidareutveckling och utvärdering av dennya budgetprocessen.Utskottet tillstyrker bifall tillpropositionens lagförslag efter attförst ha klarlagt den rättsligainnebörden av ett statligt utgiftstak,men lägger också fram någraändringsförslag, som närmast innebärlagtekniska justeringar. Utskottet slårockså fast att införandet av budgetlageninte innebär någon begränsning avriksdagens möjligheter enligtregeringsformen att besluta omytterligare villkor förmedelsanvisningen, utöver vad somframgår av budgetlagen. På förslag avnäringsutskottet föreslårkonstitutionsutskottet en precisering avvilka riksdagsbemyndiganden som skallfortsätta att gälla sedan budgetlagenträtt i kraft. Vidare föreslår utskotteten ändring av 5 kap. 12 §riksdagsordningen som bl.a. innebär attfördelningen av anslagen inom ettutgiftsområde skall tas genom ett endariksdagsbeslut. Utskottet förordar etttillkännagivande till talmanskonferensenom att en överflyttning av vissa elleralla bestämmelser i lagförslaget tillriksdagsordningen bör utredas, motbakgrund av att flera av bestämmelsernapåverkar formerna för riksdagenshandlande.Samtliga motionsyrkanden avstyrks.Till betänkandet har fogats 13reservationer. M, fp och c reserverarsig gemensamt till förmån för ettriksdagsuttalande om att utförsäljningenav statliga företag bör fortsätta enligtriksdagens beslut . V ochmp reserverar sig gemensamt till förmånför avslag på lagförslagets 8 §, vilketbl.a. ger regeringen rätt att beslutaatt anvisade medel inte skall användas.I övrigt reserverar sig m, v och mp tillförmån för sina respektivemotionsförslag. Regeringen föreslår i proposition1995/96:220 att riksdagen1. antar regeringens förslag till lagom statsbudgeten,2. beslutar att av tidigaregivna bemyndiganden och andra beslutupphör att gälla i de avseenden somlagen reglerar.Lagförslaget är fogat till betänkandetsom bilaga 1. Motioner väckta med anledning avpropositionen1995/96:K38 av m.fl. (v)vari yrkas1. att beslutar attanslagsformen förslagsanslag skallfinnas kvar och ingå i lagen omstatsbudget,2. att beslutar avslå 8 §lagen om regeringens möjlighet attbesluta om anslag,3. att beslutar avslå 26 §lagen om aktier och andelar i lagen omstatsbudget,4. att beslutar avslåförslagen till tak för statsbudgeten ilagen om statsbudget.1995/96:K39 av m.fl. (m)vari yrkas1. att beslutar om sådanaändringar av lagförslaget att utgiftstakoch utgiftsramar blir obligatoriska samtatt användning av budgeteringsmarginalinte blir möjlig, i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om lånebemyndigande,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om fortsatt utveckling avbudgetprocessen.1995/96:K40 av m.fl. (mp)vari yrkas1. att hos regeringen begärförslag om ändrad portalparagraf, 1 § ilagförslaget, i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att avslår 8 § i förslagetsom innebär att regeringen får beslutaatt medel på ett anvisat anslag inteskall användas,3. att beslutar att ändraregeringens förslag när det gäller 42 §så att regeringen inte utan riksdagensgodkännande kan vidta de utomordentligtlångtgående åtgärder som föreslås,4. att beslutar attanslagstypen förslagsanslag skall finnaskvar men utnyttjas mer sparsamt ,5. att beslutar att det iårsredovisning för staten skall ingåmiljöeffekter i enlighet med vad somanförts i motionen,6. att beslutar att det iårsredovisning för staten skall ingåsociala effekter i enlighet med vad somanförts i motionen,7. att beslutar attmiljörevision skall ingå i den årligarevisionen av den statliga verksamheteni enlighet med vad som anförts imotionen,8. att beslutar att förslagetom ett utgiftstak, och den nyabudgetprocess som kopplas till detta,skall utvärderas ,främst med avseende på de demokratiskaaspekter som anförts i motionen.Motion väckt /971996/97:K902 av m.fl. (m)vari yrkas3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om övergång till budgetering uppifrån och ned ,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om övergång till kostnadsmässigredovisning,5. att beslutar om sådanaändringar av lagförslaget att utgiftstakoch utgiftsramar blir obligatoriska samtatt användning av budgeteringsmarginalinte blir möjlig i enlighet med vad somanförts i motionen,6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om lånebemyndigande.Yttranden från finansutskottet ochnäringsutskottetPå begäran harfinansutskottet och näringsutskottetyttrat sig i ärendet. Yttrandena finns ibilagorna 3 och 4. Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen förslås en lag omstatsbudgeten. Lagen innehållerföreträdesvis preciseringar av ochkompletteringar till regeringsformensoch riksdagsordningens översiktliga ochkortfattade bestämmelser omstatsbudgeten och finansmakten. Framförallt regleras regeringens befogenheteroch skyldigheter på området, men ävenformerna för handlandepåverkas i en del fall, liksommyndigheternas agerande. Syftet medlagen anges främst vara att påfinansmaktens område underlättaöverblicken, klargöra vad som faktisktgäller samt skapa ändamålsenligabestämmelser där regler saknas eller ärotidsenliga. Vidare är det, enligtpropositionen, till följd av detstatsfinansiella läget särskiltangeläget att i en budgetlag även ta inbestämmelser som kan medverka till attlångsiktigt stärka budgetdisciplinen.I lagen anges de anslagstyper som skallanvändas och de villkor som skall gällaför dem. Vidare finns bestämmelser somreglerar under vilka förutsättningarregeringen får ikläda staten ekonomiskaförpliktelser. Det föreskrivs attförslaget till statsbudget i principskall omfatta alla inkomster ochutgifter som påverkar statens lånebehov.Det ges också föreskrifter omfinansiering av investeringar.Lagen innehåller grundläggandebestämmelser om överlåtelse av statensfasta egendom samt om överlåtelse avaktier och annan lös egendom. Det angesäven under vilka förutsättningarregeringen får disponeraförsäljningsinkomsterna.Regeringen åläggs att lämnabudgetprognoser och att då förklaraväsentliga skillnader mellan budgeteradebelopp och beräknat utfall. Det slåsfast att regeringen ärredovisningsskyldig inför förstatens medel och att statens verksamhetskall granskas med revision. Dessutomanges vad som ingår i dennaredovisningsskyldighet samt attregeringen är skyldig att lämna enårsredovisning till . Slutligenbehandlas frågor om utgiftstak ochutgiftsramar.Lagen föreslås träda i kraft den 1januari 1997. föreslåsriksdagens tidigare bemyndiganden ochbeslut upphöra att gälla i de avseendensom lagen reglerar.Den nuvarande regleringen iregeringsform och riksdagsordningI regeringsformens nionde kapitel omfinansmakten finns grundläggandebestämmelser om statsbudgeten och omriksdagens och regeringens befogenheterpå finansmaktens område. ärenligt 1 kap. 4 § regeringsformen (RF)innehavare av finansmakten. Beteckningenfinansmakten avser främst rätten attbestämma hur statens inkomster skallberäknas samt att besluta om utgifteroch på annat sätt förfoga över statenstillgångar, med andra ord att besluta ombeskattning och budgetreglering. Medbudgetreglering avses det förfarandevarigenom statsbudgeten kommer till.Detta innefattar dels en beräkning avstatsinkomsterna, dels fastställande avanslag. kan också besluta attbudgetmedel tas i anspråk på annat sättän genom anslag. Man talar då omspecialdestination (RF 9:3-5 §§). EnligtRF 9:7 kan i samband medbudgetreglering eller annars beslutariktlinjer för viss statsverksamhet förlängre tid än anslag till verksamhetenavser. Statsmedlen står till regeringensdisposition (RF 9:8), men de får inteanvändas på annat sätt än riksdagenbestämt (RF 9:2 första stycket). Dettainnebär dock inte att ett anslagsbeslutmåste verkställas. Den frågan fårregeringen avgöra under parlamentarisktansvar. Regeringen får inte utanbemyndigande av ta upp låneller i övrigt ikläda staten ekonomiskförpliktelse (RF 9:10).Genomgripande förändringar av denstatliga budgetprocessen har beslutatsde , vilket föranlettändringar i riksdagsordningen (RO). I RO3:2 föreskrivs att budgetåret börjar den1 januari (lag 1994:1473, 1993/94:TK2,KU18 samt 1994/95:KU2). Från och med år1997 kommer det statliga budgetåretdärmed att sammanfalla med kalenderåret.Enligt lagrummet skall regeringen förebudgetårets början avlämna enproposition med förslag till statensinkomster och utgifter för det närmastföljande budgetåret(budgetpropositionen). I denna skalläven ingå en redovisning av statenstillgångar och skulder. Det föreskrivsvidare att budgetpropositionen skallinnehålla en finansplan och ennationalbudget samt ett förslag tillreglering av statsbudgeten.Budgetpropositionen skall enligttilläggsbestämmelsen 3.2.1 avlämnassenast . De år dåriksdagsval hålls skall dendock avlämnas senast efterriksmötets öppnande. Om det till följdav regeringsskifte möter hinder attiaktta detta, skall budgetpropositionenavlämnas efter att en nyregering tillträtt, dock senast den 15november.En proposition med förslag om nytteller väsentligt höjt anslag eller omsådana riktlinjer för vissstatsverksamhet som avses i RF 9:7 börenligt RO 3:2 innehålla uppskattningarav framtida kostnader för det ändamålsom förslaget avser.Från och med år 1996 kan riksdagenenligt RO 5:12 genom lag besluta atthänföra statsutgifter tillutgiftsområden (lag 1994:1473), den s.k.rambeslutsmodellen. Har fattatett sådant beslut, skall den för detnärmast följande budgetåret genom ettsärskilt beslut fastställa dels förvarje utgiftsområde en utgiftsram, somanger det belopp till vilket summan avde till utgiftsområdet hörandeutgifterna högst får uppgå, dels enberäkning av inkomsterna påstatsbudgeten. Beslut om anslag ellerandra utgifter i staten, eller beslutsom har betydelse för beräkningen avinkomsterna, får inte fattas innanriksdagen fastställt utgiftsramar förvarje utgiftsområde och beräknatinkomsterna på statsbudgeten. Harriksdagen fattat beslut omutgiftsområden skall förslaget tillstatsbudget enligt RO 3:2 innehålla enfördelning av anslagen på de avriksdagen beslutade utgiftsområdena.Genom en ny tilläggsbestämmelse, 5.12.1,som trädde i kraft , harriksdagen numera beslutat att dela inden statliga budgeten i utgiftsområden(lag 1996:158, 1995/96:TK2, KU21).I tilläggsbestämmelse 3.2.1 tredjestycket finns närmare bestämmelser omregeringens ekonomiska vårproposition.Om regeringen anser att en propositionmed förslag till riktlinjer för denframtida ekonomiska politiken och anslagför löpande budgetår (ekonomiskvårproposition) bör behandlas underpågående , skall propositionen,om hinder inte möter, avlämnas senastden . Enligt RO föreligger intenågon skyldighet för regeringen attlämna en sådan proposition.I RO 4 kap. regleras hur riksdagenskall bereda sina ärenden.Finansutskottet skall enligt 4:5 bl.a.bereda ärenden om allmänna riktlinjerför den ekonomiska politiken och förbudgetregleringen. Genom den ändring av5 § som trädde i kraft den 1 januari1996 skall finansutskottet dessutombereda ärenden om ramar förutgiftsområden och beräkning av statensinkomster enligt RO 5:12. Ärenden omanslag inom de olika utgiftsområdenaskall dock beredas av berörda utskott.Genom ändringar i tilläggsbestämmelserna4.6.1- 4.6.16 har tillförts uppgifterom vilka utgiftsområden respektiveutskott har ansvar för. Dessabestämmelser trädde i kraft den 15september 1996 (1995/96:TK2,1995/96:KU21).Enligt tilläggsbestämmelse 4.6.2 skallfinansutskottet, utöver sina uppgifterenligt 4:5, bl.a. bereda ärenden omstatsskuldspolitiken och om statensegendom och upphandling i allmänhet samtbudgettekniska ärenden. Utskottet skallockså granska beräkningen av statensinkomster samt sammanställastatsbudgeten.Den nya budgetprocessen har dessutominneburit att finansutskottet har fåttett större ansvar och en starkaresamordnande roll: finansutskottet får iekonomisk-politiskt syfte väcka förslagäven i ämnen som hör till ett annatutskotts beredningsområde (RO 3:7).Innan ett utskott avger betänkande medförslag i ett ärende som väckts inomriksdagen, skall finansutskottet beredastillfälle att yttra sig, om förslagetkan innebära mer betydande framtidaåterverkningar på de offentligautgifterna och inkomsterna (RO 4:8).Närmare om regleringen i 5 kap. 12 §riksdagsordningenSom framgått av redovisningen iföregående avsnitt ges den centralaregleringen av den nya budgetprocessen iRO 5:12. Under förberedelsearbetet införgenomförandet av budgetprocessen hösten1996 har vissa brister uppdagats i dennareglering. anseratt det finns anledning att rätta tilldessa brister och att detta bör ske såsnart som möjligt. Eftersom frågan harsamband med förslaget till budgetlag ärdet lämpligt att frågan behandlas idetta sammanhang.Besluten om statsinkomsternaEnligt 5:12 andra stycket skall i förstafasen av budgetprocessen genomett särskilt beslut inte bara fastställaramar för varje utgiftsområde, utanockså en beräkning av inkomsterna påstatsbudgeten. Beslut som har betydelseför beräkningen av inkomsterna i staten,dvs. beslut som gäller skatter ochavgifter, får enligt tredje stycket ickefattas innan beslut fattats enligt andrastycket, dvs. innan en beräkning avstatsinkomsterna fastställts.Konstitutionsutskottet anser attprincipen i stället bör vara att de förinkomstberäkningarna avgörandebesluten slutligt fattas under förstaskedet. Inkomstförslag av helt marginellbudgetmässig betydelse kan dock avgörasi det andra skedet. Denna åtskillnadmellan för inkomstberäkningen marginellaoch icke-marginella förslag måste görasredan vid remitteringen avbudgetpropositionen, eventuellasärpropositioner och motioner, som berörstatsinkomsterna. Så har också skett vidremitteringen avbudgetpropositionen och särpropositionermed tillhörande motioner. De förinkomstberäkningen marginellaförslagen har gått till skatteutskottet.De för inkomstberäkningen 1997betydelsefulla förslagen har med stöd avRO 4:6 andra stycket remitterats tillfinansutskottet. Enligt dennabestämmelse kan avvika från degrunder för ärendefördelningen somfastställts i RO (med visst undantag),om det i särskilt fall är påkallat avhänsyn till sambandet mellan olikaärenden, ett ärendes särskildabeskaffenhet eller arbetsförhållandena.Man måste dock kunna räkna med riskenatt finansutskottet inte kommer atthinna slutbehandla alla sina inkomstförslag under första skedet.Vissa förslag kan vara så kompliceradelagtekniskt eller på andra sätt att enfortsatt beredning är nödvändig. Dennaberedning bör då i regel ske irespektive sakutskott (företrädesvisskatteutskottet) dit förslagenöverlämnas av finansutskottet, underhänsynstagande till det inkomstrambeslutsom fattat.Den nu gällande lydelsen av bestämmelseninnebär alltså att beslut av betydelseför beräkningen av inkomsterna i statenskall fattas först i andra skedet avbudgetprocessen, något som med denföreslagna modellen endast skulleförekomma undantagsvis. Paragrafen börsåledes ändras så att orden beslut somhar betydelse för beräkningen avinkomsterna i staten utgår ur tredjestycket. Någon reglering av när dessabeslut skall fattas bör inte nu ske.AnslagsbeslutenEnligt förslagskall samtliga anslag inom ettutgiftsområde behandlas som ett paket,där fördelningen mellan anslagen avgörsgenom ett beslut. Såväl majoritetens somreservanternas förslag måste tillgodoseett grundläggande krav: den samladeanslagsnivån får inte överstiga denutgiftsram som tidigare lagtfast för utgiftsområdet. Är detta kravinte uppfyllt skall talmannen vägra attställa proposition på förslagen. Däremotmöter det inget hinder att anvisa ettsammanlagt lägre belopp än vad ramenanger (Förs. 1993/94:TK2 s. 24,förslagsrutan).RO 5:12 innehåller ingen regel om attfördelningen av anslagen inom ettutgiftsområde skall tas genom ettbeslut. En sådan regel bör alltsåtillföras bestämmelsen och placeraslämpligen i tredje stycket som en andramening: Anslag eller andra utgifter istaten fastställs för varjeutgiftsområde genom ett särskiltbeslut. Därutöver bör i 5:12 andra stycketgöras en rent redaktionell ändring sominnebär att ordet till inskjuts mellanorden belopp och vilket .Utskottets förslag till ändring av RO5:12 finns i bilaga 2.Behovet av en budgetlagPropositionenI propositionen anförs flera skäl föratt införa en budgetlag. Som ovanframgått ankommer det på attbesluta i ett antal för statsbudgetengrundläggande frågor. Dessa beslutkräver dock inte lags form, och de har,med ett undantag, inte heller tagits ini någon författning. Därför är detenligt regeringens uppfattningtidskrävande och förenat med avsevärdasvårigheter att över huvud taget finnabesluten. Det blir även svårt attöverblicka de regler som gäller och denbefogenhetsfördelning som råder mellanriksdag och regering på finansmaktensområde.Vidare har frånvaron av en budgetlaglett till att regeringen tvingatsinhämta godkännande avtilltänkta förordningar på finansmaktensområde genom att redovisa innehållet iförordningarna i budgetpropositionen.Regeringen anser att detta är ettomständligt och opraktiskt sätt attskaffa sig nödvändiga bemyndiganden. Enredogörelse för ett tilltänkt regelverkhar inte samma precision som enförfattningstext. Det kan också uppståoklarhet om vad rent faktisktgodkänt.Ett ytterligare skäl som åberopas föratt införa en budgetlag är att den kanbidra till att strama uppbudgetbehandlingen. Enligt regeringenhar internationell forskning visat attbudgetprocessens utformning är avbetydelse för att förklara skillnadermellan länder i fråga om denbudgetpolitik som rent faktiskt förts.En budgetprocess som kan betecknas somstram anses kunna medverka till lägreunderskott i statens finanser och en merhållbar skuldutveckling. Vid en analys ibörjan av bedömdes densvenska budgetprocessen vara mycket svagi jämförelse med dåvarande tolv . Det förhållandet att Sverigesaknat en budgetlag har, enligtregeringens uppfattning, med allsäkerhet medverkat till den svenskabudgetprocessens svaghet. Bestämmelsersom medverkar till att stärkabudgetdisciplinen medverkar enligtregeringen också till att Sverigelättare kan leva upp till deförpliktelser angående den offentligasektorns finanser som följer av yttrandeFinansutskottet instämmer i sittyttrande till iregeringens bedömning att det är förenatmed avsevärda svårigheter att få enöverblick över de beslut som rörstatsbudgeten ochbefogenhetsfördelningen mellan riksdagoch regering på finansmaktens område.Finansutskottet uppger vidare attutskottet under en följd av år isamband med behandlingen av budget- ochkompletteringspropositionernas avsnittSärskilda frågor har redovisat sin synoch tagit ställning till olika frågorrörande statsbudgeten som regeringenförelagt . Ställningstagandenahar i regel inneburit ett godkännandefrån sida eller att avregeringen redovisade synpunkter inteföranlett någon erinran från utskottetssida. I några fall har finansutskottetfunnit anledning att föreslå riksdagenatt göra tillkännagivanden tillregeringen med anledning av vadutskottet anfört. Ett antalpropositioner om avyttring av fast ochlös statlig egendom, liksom omfinansiering av statliga investeringar,har föranlett finansutskottet att ibetänkanden eller i yttranden till andrautskott redovisa sin syn på hithörandefrågor. Likaså har ett antal motioner omskilda ämnen med anknytning tillstatsbudgeten såsom uppdelning avbudgeten i en drift- och enkapitalbudget, finansiering av statligaåtaganden, restriktioner för statligautgiftsåtaganden och för den statligaupplåningen m.m., föranlettfinansutskottet och att görauttalanden. De på detta sättuppmärksammade frågeställningarna har isin tur blivit utgångspunkt för olikautredningsuppdrag.Finansutskottet anser attBudgetlagsutredningen i detutredningsarbete som föregått det nuframlagda förslaget på ettförtjänstfullt sätt gått igenom vadfinansutskottet och underårens lopp anfört rörande statsbudgeten.Det nu föreliggande förslaget till lagom statsbudget är till en mycket stordel en kodifiering av etablerad praxispå det budgettekniska området,konstaterar utskottet.Finansutskottet anser att olägenheternamed att regelverket kring statsbudgeteninte funnits samlat har blivit alltmeruppenbara och hänvisar bl.a. till attden statliga verksamheten har ökat iomfattning och bedrivs i skiftandeformer. harreformverksamheten för den statligabudgeten och den statligaekonomiadministrationen varitomfattande. Genom de påfrestningar somstatsfinanserna utsatts för har behovetav ökad stramhet och kontroll skärpts.Tydligheten i regelsystemet blirdärigenom särskilt angelägen, anserutskottet och hänvisar särskilt tillbristen på tydlighet när det gällerregeringens rätt att besluta omförsäljning av statlig egendom. Vadgäller statens lösa egendom har en ialla delar inte helt entydig och klarpraxis vuxit fram. Som exempel nämnsbefogenheten för regeringen att säljastatens aktier. erinrarom att utskottet i ett yttrande tillnäringsutskottet (yttr. 1995/96:FiU7y s.4) så sent som konstateradeatt enligt regeringsformen haren skyldighet att i den omfattning sombehövs fastställa grunder för bl.a.förfogandet över statens egendom.Finansutskottet ser med stortillfredsställelse att reglerna kringstatsbudgeten samlas i ett regelverk ochges lags form. Därigenom görs ocksåansvarsfördelningen tydlig mellanriksdag och regering på finansmaktensområde. Det är finansutskottetsuppfattning att arbete medatt ta ställning till budgetförslaget iväsentlig grad kommer att underlättas avdet nu utarbetade regelsystemet.Finansutskottet anser attkonstitutionsutskottet bör föreslåriksdagen att anta regeringens förslagtill budgetlag med beaktande av deförslag till ändringar som utskottetdiskuterar senare i yttrandet under deavsnitt som behandlar lagens enskildadelar.Finansutskottet påpekar vidare atteftersom någon budgetpropositionutformad för den nya beslutsordningenvid tidpunkten för yttrandets avgivandeinte förelagts har det intevarit möjligt för utskottet att behandlaett antal frågor som är nödvändiga attta ställning till för att ge budgetlagenytterligare konkretion. Framför alltgäller detta utformningen av ett antalbemyndiganden. Likaså är tillämpningenav utgiftstaket i alla delar intefullständigt klarlagd.