bet · GK01TU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Systemetavses träda 1997 och gällasåväl nationell som internationellflygtrafik. De ökade intäkterna frånavgifterna kommer att användas bl.a. förmiljöförbättrande åtgärder vid destatliga flygplatserna. Vidare framgårav budgetpropositionen att förordar ytterligareskärpningar beträffande nyaflygplanstypers bullerprestanda ochutsläpp av kväveoxider. Dessa förslagtill skärpningar stöds av EU. Motbakgrunden av det miljöanpassningsarbetesom alltså pågår, såväl i som pådet internationella planet, finnerutskottet ingen anledning att förordastopp för byggande av nya flygplatser.Utskottet har inget att erinra mot vadsom i budgetpropositionen förordas omLuftfartsverkets investeringar och föreslår därföratt avslår motion T225 (v) idenna del.Utskottet anser att börgodkänna vad som i budgetpropositionen iövrigt förordas om måloch verksamhetsinriktning m.m. underperioden 1997-1999.Med anledning av förslaget i motion T703(m) om en utbyggnad av flygplatstill ett s.k. nav för godstransporterhar utskottet inhämtat vissa uppgifterfrån (Luleåflygplats). Idén sammanhänger bl.a. mednäringslivets strävan att binda så litetkapital som möjligt i transporter ochlager. Detta har lett till ett ökatintresse för snabba transporter. Runt omi och övriga världen har byggtsupp ett antal s.k. nav, dit godsanländer med stora fraktflygplan ochsedan transporteras vidare tillnärområdet. Genom att sibiriskt luftrumefter har öppnatsför flygtrafik har möjligheterna tillavståndsminimerade flygningar ökat. Detbetyder t.ex. att flygavståndet mellanTokyo och är mindre än avståndetmellan och . Ävenvindförhållandena anses gynna flyglinjersom går längre norrut. iLuleå bedömde uppslaget som såintressant att man bildade enprojektgrupp för en vidareutveckling avidén. En rapport redovisades i november1995. På grundval av det dittillsuppnådda utredningsunderlagetkonstaterade verkets divisionsledningatt projektet var realistiskt. Men fleraproblem återstår att klara ut innanslutlig ställning kan tas tillprojektet. Enligt de planer somutarbetats skall Luftfartsverkettillsammans med , kommunenoch F 21 bilda en styrgrupp vars uppgiftblir att närmare klargöra vissa frågor,bl.a. de marknadsmässigaförutsättningarna, de närmare tekniskaförutsättningarna för en utbyggnad avrullbanan, de miljömässigakonsekvenserna, fälthållningen ochprojektets finansiering. En redovisningkan väntas föreligga vid halvårsskiftet1997.Utskottet anser att resultatet avpågående utredningsarbete bör avvaktas.Riksdagen bör därför inte ta någotinitiativ med anledning av motion T703(m). Den avstyrks följaktligen.14.4 ekonomiska mål ochresurser m.m.14.4.1 Regeringens förslagRegeringen föreslår att riksdagengodkänner ekonomiska mål och ramar förLuftfartsverkskoncernen under perioden1997-1999 i enlighet med vad somförordas i budgetpropositionen.Vidare föreslås att riksdagenbemyndigar regeringen att fastställautdelning och skattemotsvarighet förLuftfartsverket i enlighet med vad somförordas i budgetpropositionen.Av budgetpropositionen framgår bl.a.att regeringen föreslår ett mål förförbättring av Luftfartsverketstotalproduktivitet - beräknad som enprisrensad kvot mellan totala intäkteroch totala kostnader - om per årunder . Vidareföreslår regeringen att soliditetsmåletför Luftfartsverkskoncernen skall varalägst vid utgången avplaneringsperioden. Räntabilitetsmålet,uttryckt som resultatet efterskattemotsvarighet, föreslås vara 13 %av eget kapital. Utdelningsmålet börvara oförändrat, dvs. av egetkapital efter skattemotsvarighet.Regeringen säger sig inte ha någonerinran mot den av Luftfartsverketföreslagna restriktionen förprishöjningar, innebärande atttrafikavgifterna får öka med högst 80 %av nettoprisindex, räknat fr.o.m. år1993. Inte heller föranleder verketsförslag rörande inriktningen ochfinansieringen av investeringarna någon erinranfrån regeringens sida.14.4.2 MotionsförslagI motion T704 (c) redovisas attnormalpriset för en flygresa tur ochretur är . Det linjevisa lönsamhetskravethar lett till stora prishöjningar påkorta sträckor. Härtill kommer bristenpå konkurrens från andra färdmedel.Priserna måste sänkas, hävdarmotionären. En konkurrensneutral metodär att sänka start- ochlandningsavgifterna.Enligt vad som föreslås i motion T220(mp) bör få i uppdragatt utarbeta ett system förmiljödifferentierade avgifter.Avgifterna bör enligt motionärerna varadifferentierade även i förhållande tillandra transportmedel på motsvarandesträcka. Ett sådant system sägsförutsätta att Luftfartsverketsrestriktion för prishöjningar överges.14.4.3 Utskottets ställningstagandeEn bidragande orsak till de högaflygpriserna på sträckan ,vilken fråga tas upp i motion T704 (c),är att resenärerna måste resa viaStockholm. Utskottet vill med anledningav motionen erinra om att flygbolagensom en följd av luftfartens avregleringår 1992 kan åläggas atttrafikera en viss sträcka. Inte hellerflygbolagens prissättning är en frågaför regering eller riksdag. Vad gällerden av motionären anvisade möjligheten,att sänka start- ochlandningsavgifterna, anser utskottet attdetta i första hand är en fråga förLuftfartsverket att ta ställning till.Med det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion T704 (c).Med anledning av vad som föreslås imotion T220 (mp) vill utskottet hänvisatill redovisningen i föregående avsnittom mål ochverksamhetsinriktning m.m. Därav framgåratt för närvarandeutarbetar ett system förmiljödifferentierade avgifter. Systemetavses träda 1997 och gällasåväl inrikes som utrikes trafik.Beträffande den i motionen aktualiseradefrågan om luftfartens miljömässigaförhållande till andra transportslaghänvisas i samma avsnitt till detutredningsarbete som för närvarandebedrivs inom ochsom kan väntas resultera i entrafikpolitisk proposition . Meddet anförda tillstyrker utskottet vadregeringen förordar beträffandeLuftfartsverkets ekonomiska mål ochresurser m.m. under perioden 1997-1999.Motion T220 (mp) avstyrks.Utskottet tillstyrker regeringensförslag rörande bemyndigande attfastställa utdelning ochskattemotsvarighet för ienlighet med vad som förordas ibudgetpropositionen.14.5 Anpassning av svenska flygplatsertill krav14.5.1 Regeringens förslagRegeringen föreslår att riksdagengodkänner vad som anförs ibudgetpropositionen om anpassning avflygplatserna till Schengenavtaletskrav.Av budgetpropositionen framgår attSverige ärobservatör i det s.k.Schengensamarbetet. För närvarandeförhandlar , och Finlandom medlemskap i förhandlar och omsamarbetsavtal. Målet är att dennordiska passfriheten skall bevarassamtidigt som de nordiska länderna kandelta i ett bredare europeisktsamarbete. Avsikten är attförhandlingarna skall kunna slutförasunder innevarande år och att riksdagenunder skall föreläggas ettförslag som innebär att samtliganordiska länder skall börjatillämpa reglerna iSchengenkonventionen. En konsekvens avdeltagandet i bliratt resenärer mellan Schengenländerrespektive resenärer till och frånländer utanför detta område måstesepareras. Detta kräver ombyggnaderfrämst vid de tre största flygplatsernaStockholm-Arlanda, Göteborg-Landvetteroch . harpreliminärt beräknatombyggnadskostnaderna till istorleksordningen några hundra miljonerkronor . Regeringen förklarar sin avsiktatt i vårpropositionen 1997 återkommatill med en redovisning av deekonomiska konsekvenserna av en svenskanslutning till . Ävenfinansieringen av kostnaderna förLuftfartsverket bör enligt regeringenbehandlas i detta sammanhang.14.5.2 MotionsförslagI motion T220 (mp) uttalas attMiljöpartiet är motståndare tillSchengenavtalet. Motionärerna yrkardärför avslag på regeringens förslag omSchengenanpassning av flygplatser.14.5.3 Utskottets ställningstagandeUtgångspunkten för pågåendeförhandlingar är, som regeringen anför,att skall anslutas tillSchengensamarbetet. Utan att föregripariksdagsbehandlingen av den propositionangående somregeringen aviserar anserutskottet att i sinplanering måste utgå från att Sverigekommer att anslutas till samarbetet inomen nära framtid. Utskottet delarregeringens bedömning att bl.a. fråganom de ekonomiska konsekvenserna av ensvensk anslutning bör beredas i sambandmed samlade ställningstagandetill . Med det anfördaföreslår utskottet att riksdagengodkänner vad regeringen ibudgetpropositionen anför om anpassningav flygplatserna till Schengenavtaletskrav. Detta innebär att utskottetavstyrker motion T220 (mp) i denna del.14.6 Statens haverikommission14.6.1 Regeringens förslagRegeringen föreslår att riksdagengodkänner vad som i budgetpropositionenanförs om (). Enligt förslaget bör SHK:s fastakostnader för uppgå till högst , att - om inte annat avtalas- fördelas på departement ochmyndigheter enligt följande:Försvarsdepa 15 %rtementetLuftfartsver 50 %ketSjöfartsverk 10 %etBanverket 5 %Försvarsmakt 20 %en14.6.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen erinran motregeringens förslag och föreslår såledesatt godkänner vad regeringen ibudgetpropositionen anför om Statenshaverikommission.15 , kollektivtrafikoch samhällsköpta tjänster m.m.Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottetregeringens förslag om SJ och statenstrafikupphandling. Det gäller yrkandena27-34 i regeringens hemställan enligtvilken föreslåsdels godkänna mål för SJ-koncernensverksamhet ienlighet med vad regeringen förordar,dels godkänna att ramen för försäljningav fast egendom på 3,1 miljarder kronorbibehålls medavyttringar intagna iramen,dels bemyndiga regeringen att underåren 1997-1998 fastställa beloppsgränsför försäljning av fast egendom ochaktier från SJ,dels godkänna att den fastlagdastrategin om koncentration tillkärnverksamheten och till bolag somkompletterar denna verksamhet bibehållssamt att regeringens och SJ:sbemyndiganden att besluta om avyttringarav verksamhetsgrenar förlängs till attgälla ,dels bemyndiga regeringen att underåren 1997-1998 godkännaaktieöverföringar mellan affärsverket Swedcarrier,dels bemyndiga regeringen att inom enkostnadsram på 379 miljoner kronorupphandla interregional persontrafik påjärnväg för ,dels bemyndiga regeringen att inom enkostnadsram på per årupphandla flygtrafik mellan ochÖstersund fr.o.m. tilllängst ,dels bemyndiga regeringen att för år1997 vid behov omfördela medel mellananslagen D 2 Köp av interregionalpersontrafik på järnväg och D 3Ersättning till trafikhuvudmännen förköp av viss kollektivtrafik.Vidare behandlar utskottet 13 motioner,nämligen T208 (c) yrkandena 22 och 23,T211 (kd) yrkande 3, T213 (kd) yrkandena6 och 24, T214 (fp) yrkandena 12 och 14,T220 yrkande 2 i denna del, T313 (mp)yrkande 2, T504 (fp), T512 (s), T514 (c)yrkandena 4 och 7, T518 (s) samt A430(mp) yrkande 5.15.1 SJ:s mål och verksamhet15.1.1 Regeringens förslagAv propositionen framgår att tågresandetunder har ökat. Jämfört medföregående år ökade resandet mätt ipersonkilometer och mätt i antalresande . Godstransporterna påjärnväg var ungefär somföregående år. Konjunkturen ikombination med den höga produktivitetenhar inneburit att för förstagången sedan förändringsarbetets börjanår 1988 visat vinst. För långvägatransporter, som svarar för av det totala godstransportarbetet,har tåget en marknadsandel på ,lastbilen och sjöfarten 40 %.I propositionen beskrivs denomstrukturering som skett inom . har SJ genomSwedcarrier avyttrat samtliga aktier iASG AB. SJ har genom AB Swedcarrierförvärvat samtliga aktier idotterbolaget . SJ:sbussföretag har vidare iseptember sålts till detbrittiska bolaget redovisas att omfattandesatsningar på järnvägsnätet i syfte attstärka järnvägens konkurrenskraft görs iSverige och i övriga . Utöver denstora satsning som görs på järnvägensinfrastruktur pågår åtgärder runt om iEuropa i syfte att stärkajärnvägsförvaltningarnas lönsamhet ochförbättra effektiviteten. Arbetet haremellertid nått olika långt i olikaländer. anges ligga långt frammegenom det omfattande effektiviserings-och rationaliseringsarbete somgenomförts.Enligt propositionen harKommunikationsdepartementet initieratett utredningsarbete för att analyseraSJ:s förutsättningar inför 2000-talet.Arbetet har delvis genomförts med hjälpav en extern konsult för att bl.a.utvärdera rimligheten i de ekonomiskakrav som statsmakterna ställt på SJ,speciellt med avseende på räntabilitetefter schablonskatt och soliditet.Regeringen föreslår mot denna bakgrundatt målet för när detgäller förräntningskrav bör vara 7 %räntabilitet på eget kapital för vartoch ett av . Isammanhanget framhålls att staten intebör subventionera SJ:s verksamhet genomatt kräva för låg avkastning. SJföreslås få disponera överskott i sinverksamhet utan attinleverera avkastning på verketsstatskapital. Regeringen bedömer att SJmed hänsyn till ändraderedovisningsprinciper bör uppnå ensoliditet på lägst vid utgångenav . Beträffande finansiering avrullande materiel framhålls attutrustningen bör införskaffas med denfinansieringsform som ger den lägstakostnaden för statsverket sett övermaterielens hela ekonomiska livslängd.Regeringen har avriksdagen bemyndigats att godkänna avtalsom SJ träffar om försäljning av fastegendom och aktier inom en ram på 3,1miljarder kronor. Av den ram på 3,1miljarder kronor som hargodkänt fram till den 31 december 1996har ca utnyttjats framtill /1996. Regeringenanser att den av godkändaramen bör få förlängd giltighet t.o.m.år 1998 då kommer attföreläggas förslag till ett nytttrafikpolitiskt beslut. I sammanhangetframhålls att det är viktigt attregeringen har kontroll överavyttringarna.Riksdagen föreslås bemyndiga regeringenatt fram t.o.m. delegera vissförsäljning av fast egendom och aktiertill SJ. Enligt propositionenbör det ankomma på regeringen attnärmare utforma regler för detta.Regeringen anger beträffandekoncernstrategi att SJ skall fortsättaatt utvecklas mot ett effektivt ochkonkurrenskraftigt transportföretag medjärnvägstrafik som kärnverksamhet. SJbör direkt eller genom dotterbolagbedriva denna verksamhet. Annanverksamhet än kärnverksamheten fårbedrivas under förutsättning att denkompletterar huvudinriktningen och attden bidrar till att stärka koncernenslönsamhet. Ytterligare en förutsättningär att det sker under rimligtrisktagande. Med rimligt risktagandeavses att kompletterande verksamhet intefår bedrivas på bekostnad avkärnverksamheten.Enligt trafikpolitiska besluthar SJ särbehandlats som affärsverk ifrågor som rör bl.a. försäljning av fastegendom och aktier. Syftet är attunderlätta en omstrukturering avverksamheten samt att ge incitament fortsatt positiv utveckling. För attSJ skall kunna fullfölja sitt arbete medomstrukturering och koncentration tillkärnverksamheten föreslås att regeringenbemyndigas att under åren 1997-1998godkänna aktieöverföringar mellanaffärsverket SJ och AB Swedcarrier somär det sammanhållande företaget för SJ:sbolagsgrupp.15.1.2 MotionsförslagI motion T213 (kd) noteras medtillfredsställelse att SJ fortsätter attutvecklas på ett positivt sätt. För attdenna utveckling skall fortsätta och SJbehålla sitt försprång framför andrajärnvägsaktörer i krävs attstaten upprätthåller omvandlingstrycketpå SJ bl.a. genom att ställa tuffaavkastningskrav. Enligt motionen är detdärför betänkligt att SJ föreslås fårätt att fritt disponera överskott i sinverksamhet utan att inlevereraavkastning till staten.I motion T504 (fp) anges att SJ fåttfler resenärer under hela 1990-talet.Genom snabbtåget X 2000 har konkurrensenockså tagits upp med flyget. Dessvärrehar denna utveckling skett på bekostnadav de vanliga intercitytågen, som ärbetydligt billigare att åka med. SJupplevs därmed alltmer som etttransportföretag inriktat påaffärsresenärer än på vanligaprivatpersoner. Inte minst har dennautveckling förstärkts genom att SJ:ssenaste prishöjning den 16 september1996 riktade sig mot resenärer i andraklass. Enligt motionären måste dennautveckling ändras om en mer miljövänligtrafikförsörjning skall kunna uppnås.SJ:s huvuduppgift bör därför vara atttransportera så många människor sommöjligt utifrån en prissättning som tarhänsyn till samhällsekonomiskaförutsättningar. Vidare föreslås attSJ:s mål bör vara att öka antalet köptaresor per år.15.1.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att de ekonomiskavillkoren för järnvägstrafikenförändrades på ett genomgripande sätt ioch med trafikpolitiska beslut.Med hjälp av bl.a. en finansiellrekonstruktion av balansräkningen, en nyansvarsfördelning av infrastrukturengenom bildandet av samtavyttring av fast egendom förutsågs enkraftig resultatförbättring för SJ. Detinnebar bl.a. att SJ skulle redovisasådana överskott att man själv kundefinansiera anskaffning och förnyelse avnödvändiga resurser för en utveckling avjärnvägstrafiken.Sedan 1988 års trafikpolitiska besluthar redovisat ett positivtekonomiskt resultat. Det av riksdagenålagda resultatförbättringskravet på SJför på sammanlagt 1miljard kronor har uppnåtts. Betydandeinvesteringar har skett såväl i rullandemateriel som i stationsbyggnader.Antalet anställda har vidare minskatssamtidigt som tågutbudet ochtransportarbetet har ökat.Det ekonomiska resultatet föraffärsverket SJ har dock inte utvecklatsså positivt som förutsågs . Deredovisade överskotten i tågtrafiken harsålunda inte varit tillräckliga för attuppnå full självfinansiering. Samtidigthar soliditeten inte uppnått de nivåersom angetts av . Det redovisaderesultatet för har vidare iallt större utsträckning skapats genomutdelningar och engångsintäkter frånförsäljning av dotterbolag.SJ har informerat utskottet om attaffärsverket SJ för första halvåret 1996redovisat ett underskott på nära 400miljoner kronor. SJ:s förklaring tillunderskottet inom både gods- ochpersontrafiken är attkonkurrensförhållandena har ändrats desenaste åren. harpersontrafiken ännu inte kunnat dra fullnytta av de omfattande baninvesteringarsom ännu pågår. SJ har mot dennabakgrund inlett ettomfattande rationaliserings- ocheffektiviseringsarbete. Av informationenframgår att SJ planerar att minskaantalet anställda, som för närvarandeuppgår till ca 14 500 personer, med ca 1500. SJ räknar med att ha oförändradtågtrafik . avser SJ att lägga fram ettförslag till hur trafiken skall se utdärefter. SJ avser även att under våren1997 presentera en mer långsiktigstrategi för sin verksamhet. Under vårenplanerar SJ vidare en lågprissatsningför att försöka vinna tillbaka resenärersom har börjat åka buss i stället förtåg.Utskottet anser att det är mycketviktigt att det erbjuds en högkvalitativoch miljövänlig järnvägstrafik på demarknader där järnvägen harutvecklingsmöjligheter. Betydandeinvesteringar har gjorts under desenaste åren i järnvägens infrastruktur.För att samhällsnyttan av dessainvesteringar skall kunna tas till varakrävs att tågtrafiken kan utövas underhållbara ekonomiska former som tryggaren framtida utveckling.Utskottet har tidigare efterlyst ettökat inslag av helhetssyn inomtrafikpolitiken. Inte minst för denfortsatta långsiktiga planeringen avtrafikens infrastruktur krävs godakunskaper om möjligheterna att utvecklaen effektiv och väl fungerandetrafikförsörjning. På begäranhar mot denna bakgrundKommunikationskommittén tillsatts meduppdrag att utarbeta en nationell planför kommunikationerna i Sverige.Kommitténs förslag skall bilda underlagför beslut om trafikpolitiken inför 2000-talet. En av kommitténs uppgifter ärfrågan om kostnadsansvaret, dvs. huravgifter och skatter inomtransportsektorn kan anpassas för attfrämja ett miljöanpassat och säkerttransportsystem och öka densamhällsekonomiska effektiviteten isektorn.Utskottet bedömer att frågan omkostnadsansvarets utformning kommer attutgöra en av de viktigaste delarna avdet trafikpolitiska beslutet år 1998.Utskottet ser mot denna bakgrund medtillfredsställelse på att regeringenpåbörjat ett utredningsarbete för attanalysera SJ:s utvecklingsmöjligheter.Utskottet förutsätter att detta arbetegenomförs skyndsamt och att regeringenför redovisar resultatet avdetta beredningsarbete och sinabedömningar av möjligheterna attutveckla en konkurrenskraftig och lönsamjärnvägstrafik.Utskottet övergår därefter tillregeringens förslag till mål m.m. för SJoch anknytande motioner.Utskottet konstaterar att regeringensförslag till mål för istort sett överensstämmer med gällanderiktlinjer. Enligt utskottets mening ärdet viktigt att SJ:s ekonomi kankonsolideras för att möjliggöra enangelägen utveckling avjärnvägstrafiken. Utskottet tillstyrkerdärför regeringens förslag tillekonomiska mål för SJ-koncernensverksamhet under perioden 1997-1998.Detta innebär att utskottet godkännerbl.a. att SJ:s soliditet skall uppgåtill lägst vid utgången av år 1998och att räntabiliteten på eget kapitalskall vara för vart och ett av åren1997 och 1998.Enligt utskottets mening är det förnärvarande orealistiskt att ställa högreavkastningskrav på SJ som efterlyses imotion T213 (kd). Utskottet är sålundainte berett att förorda att SJ skallinleverera någon avkastning till staten.I sammanhanget kan vidare hänvisas tillden tidigare nämnda beredning som pågårför att analysera SJ:s förutsättningarinför . Utskottet avstyrkerdärför motionen i nu behandlad del.Beträffande motion T504 (fp) om enförändring av SJ:s mål vill utskotteterinra om att det enligt gällandetrafikpolitiska riktlinjer inte rådernågon motsättning mellan kravet på godekonomi och ökad tågtrafik. Ett lönsamtSJ har sålunda betraktats som enförutsättning för att tågtrafiken skallkunna utvecklas till att bli effektivoch konkurrenskraftig. Utskottet villvidare framhålla att järnvägenskonkurrenskraft till stor delsammanhänger medinvesteringsutvecklingen samt huravgifter, skatter och olika reglerutformas inom transportsektorn. Somtidigare nämnts är för närvarandetrafikpolitiken föremål för en bredparlamentarisk översyn. Utskottetavstyrker mot denna bakgrund motionen.Utskottet godkänner regeringens förslagatt ramen för försäljning av fastegendom på börbibehållas medavyttringar intagna iramen.Utskottet har vidare ingen erinran motatt regeringen bemyndigas att under åren1997-1998 fastställa beloppsgräns förförsäljning av fast egendom och aktierfrån SJ.Regeringens förslag till huvudinriktningför är likalydande med denkoncernstrategi som lades fast avriksdagen . Utskottettillstyrker förslaget att den fastlagdastrategin om koncentration tillkärnverksamheten och till bolag somkompletterar denna verksamhet bibehålls.Regeringens och SJ:s bemyndiganden attbesluta om avyttringar avverksamhetsgrenar bör vidare förlängastill att gälla även under perioden1997-1998.Utskottet anser vidare beträffandeaktieöverföringar att regeringen börbemyndigas att under åren 1997-1998godkänna överföringar av aktier mellanaffärsverket SJ och AB Swedcarrier.15.2 Persontrafik15.2.1 MotionsförslagI motion T514 (c) föreslås att vissa avKustpilens förbindelser, dvs.tågförbindelsen ,förlängs via till StockholmCentral. Därmed kan erbjudasdirektgående vagnar via tilloch från Stockholm.I motion A430 (mp) konstateras att denya snabbtågen väsentligt har förkortatrestiden mellan landets störrehuvudorter. har dock mångastationer på landsbygden förlorat sinamöjligheter att utnyttja tåget förperson- och godsbefordran. Motionärernaföreslår därför attKommunikationskommittén utredermöjligheterna att utveckla regionalsnabbtågstrafik för personbefordranutanför huvudorterna.I motion T214 (fp) framhålls attsatsningarna på snabbtåget X 2000 med enmaximal hastighet om hargivit goda effekter och gjort tåget tillett konkurrenskraftigt alternativ tillflyg, bil och buss. Vidare anges att enbetydande banupprustning har gjort detmöjligt att minska restiderna avsevärt,och ytterligare förbättringar ärplanerade. Enligt motionärerna kan enytterligare åtgärd för att öka tågetskonkurrenskraft vara att satsa påhöghastighetståg med en maximalhastighet om . Förbättrade ochdelvis nya banor skulle kunna täcka demest frekventerade sträckornaStockholm-Jönköping-Köpenhamn,(via ) ochKöpenhamn-Göteborg-Oslo.15.2.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet vill med anledning av motionT514 (c) om Kustpilen klargöra attvarken regering eller riksdag enligtgällande trafikpolitiska beslut skallbestämma uppläggningen av enskildatågförbindelser.