bet · GJ01TU17 · 1996-04-16 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkanderegeringens skrivelse 1995/96:130 omÖresundsförbindelsens ekonomi samt tremotioner som väckts med anledning avskrivelsen. behandlas motionerfrån den allmänna motionstiden i januari1995 om Öresundsförbindelsen. Dessagäller krav bl.a. på att skalluttala att inte skallbyggas och att en järnvägstunnel skallutredas.Utskottet anser att etableringen av enfast förbindelse över är enviktig satsning för framtiden somfrämjar en utveckling av effektivakommunikationer mellan ochövriga . Enligt utskottets meningkan Öresundsförbindelsen förenas såvälmed högt ställda miljökrav som med enhållbar ekonomi. Med hänvisning tilltidigare prövning och den fortlöpandeuppföljning som sker av projektet ochdess miljökonsekvenser avstyrks samtligamotioner.Till betänkandet har fogats tvåreservationer. C-, v- och mp-ledamöternaanser att bör upptaförhandlingar med i syfte atthäva avtalet. Om inte går pådenna linje anser de tre partierna attriksdagen av regeringen bör begära atten oberoende kommission tillsätts somfår i uppdrag att pröva projektetsekonomiska och miljömässigaförutsättningar.SkrivelsenI regeringens skrivelse 1995/96:130redogör regeringen (Kommunikations-departementet) för den fastaÖresundsförbindelsens ekonomi enligtreviderad budget . Motioner väckta med anledning avskrivelsen1995/96:T45 av m.fl.(v) vari yrkas1. att hos regeringen begäratt avbryts och attsysselsättnings- och tillväxtfrämjandealternativ skapas i ,2. att begär att regeringenredovisar den komplettaÖresundsförbindelsens samlade kostnaderi svenska kronor i 1996 årspenningvärde,3. att - vid avslag påyrkande 1 - som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att inte skallöverdimensioneras och därmed kan sparas.1995/96:T46 av m.fl.(mp) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att stoppaÖresundsprojektet i väntan på attsamtliga fakta om miljö och ekonomikommer till del,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att redovisa hurde fastställda miljökraven efterlevs ochÖresundsförbindelsens miljöpåverkanhittills,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att tillsätta enoberoende kommission för att granskaÖresundsförbindelsens ekonomiska ochmiljömässiga förutsättningar,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör inleda ettsamarbete med för attutreda de ekonomiska och miljömässigakonsekvenserna.1995/96:T47 av m.fl.(c) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om tillsättande av en oberoendekommission,2. att hos regeringen begärredovisning av hur finansiering avlandanslutningar skall ske i enlighetmed vad i motionen anförts,3. att hos regeringen begärförslag om hur ytterligare oförutseddautgifter avses finansieras i enlighetmed vad i motionen anförts.Motioner väckta ijanuari 19951994/95:T217 av m.fl.(v) vari yrkas1. (delvis) att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att Öster- ochVästerleden i ochÖresundsbron lyfts ur berördainvesteringsprogram av ekologiska ochekonomiska skäl.1994/95:T221 av . (mp) vari yrkas12. att hos regeringen begäratt får i uppdragatt göra en oberoende utredning för attgranska ekonomiskakalkyler,13. att beslutar att omprövabeslutet om en broförbindelse mellanSverige och ,14. att hos regeringen begäratt den inleder en avveckling avÖresundsbroprojektet och utredereventuella skadeståndskrav,15. att beslutar om atttunnelalternativet för fast förbindelsemellan och skall utredasgrundligt.1994/95:T232 av m.fl.(c) vari yrkas19. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om Öresundsbron.1994/95:T901 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att Öresundsbrobygget snarastbör komma i gång.1994/95:T902 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en järnvägstunnel mellanHelsingborg och Helsingör.1994/95:T905 av m.fl.(s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ochövriga järnvägsanslutningar tillÖresundsbron.1994/95:T914 av ()vari yrkas att hos regeringenbegär att den upptar förhandlingar medDanmark om ändringar av avtalet om enfast förbindelse över i enlighetmed de principer som anförts i motionen.1994/95:Jo641 av m.fl.(c) vari yrkas16. att hos regeringen begäromprövning av tillståndsbeslutet attbygga och i stället begäratt avtalet med omförhandlas ienlighet med vad i motionen anförts. 1 Bakgrund1.1 regeringsavtalSveriges och regeringar slötden ett avtal om en fastförbindelse över godkändes avdet danska och den svenskariksdagen. Enligt avtalet skall Sverigeoch gemensamt anlägga och drivaen fast förbindelse för järnvägs- ochvägtrafik mellan och skall utföras som enkombinerad järnvägs- och vägförbindelsebestående av en sänktunnel mellanKastrup och en konstgjord ö sydväst omSaltholm samt en bro därifrån tillLimhamn. Förbindelsen skall bestå av endubbelspårig järnväg och en motorväg medfyra körfält. Vad gäller anslutningartill Öresundsförbindelsen anges iavtalet att och var försig skall anlägga nödvändiga järnvägs-och vägförbindelser.Enligt gällande planering för desvenska landanslutningarna skall en nyjärnvägs- och motorvägsförbindelseanläggas från landfästet vid Lernackentill Fosieby. skall anslutastill och järnvägen tillKontinentalbanan, dvs. järnvägen mellanMalmö och /Ystad.I avtalet regleras också deorganisatoriska och finansieringsmässigaförutsättningarna. Öresundsförbindelsenskall ägas gemensamt av den svenska ochdanska staten, vilka skall samverka iett konsortium som skall äga och svaraför all verksamhet avseendeförbindelsen. Konsortiet skall i sin turägas av ett svenskt och ett danskt bolagsom är helägt av resp. stat. Förutom attvara ägarbolag i konsortiet skall detsvenska bolaget svara för byggandet,driften och underhållet samt förfinansieringen av de svenskaanslutningarna.Kostnaderna för projektet skall i sinhelhet täckas av konsortiet genomsärskilda trafikavgifter som fastställsav konsortiet. Avgifterna skall utformasmed beaktande av att tillkomsten av enfast förbindelse syftar till att främjaen rationell och ändamålsenligjärnvägstrafik mellan länderna. gäller vidare att ochDanmark solidariskt skall garanterakonsortiets lån för projektetsfinansiering.1.2 Organisation och tillståndsfrågorSedan avtalet mellan och Danmarkratificerats har den organisatoriskastrukturen lagts fast. På svensk sidahar () bildats med ochBanverket som förvaltare av statensaktier. Dess danska motsvarighet är A/SØresundsforbindelsen (ASØF). Dessa tvåhelstatligt ägda bolag bildade den 27januari 1992 ett konsortium som gavsnamnet Öresundskonsortiet.Den slutliga utformningen avÖresundsförbindelsen skall enligtavtalet göras med hänsyn till vad som ärekologiskt motiverat, tekniskt möjligtoch ekonomiskt rimligt så att skadligaverkningar på miljön förebyggs.Avvikelser får därmed göras från denplanerade utformningen. De prövningarsom skett enligt resp. statslagstiftning har också lett tillavvikelser från vad som tidigareförutsatts om förbindelsens sträckningoch tekniska utformning.Genom beslut har densvenska regeringen gettÖresundskonsortiet tillstånd enligt 4kap. lagen (1987:12) om hushållning mednaturresurser m.m. att bygga en fastförbindelse över . Som villkorför regeringens tillstånd föreskrivsbl.a. att hela Öresundsförbindelsenskall utföras som en nollösning,definierad på så sätt attvattengenomströmningen från Kattegattgenom till intebromsas upp så att salt- ochsyretillförseln till minskar.För att nollösningen med en godtagbarsäkerhet skall kunna uppnås - samtkompensationsmuddringar i görligaste månskall kunna begränsas - gäller attförbindelsens trafikanläggning skallutformas så att uppbromsningen reducerastill ner mot . Den sammanlagdamängden muddrade massor för helaÖresundsförbindelsen får enligt beslutetinte bli större än cirka sju miljonerm3.2 Öresundsförbindelsens genomförande2.1 MotionsförslagI motion 1994/95:T901 (m) framhålls atthandläggningen av Öresundsförbindelsenbrådskar och att projektet därförsnarast bör komma i gång.Enligt motionerna 1994/95:T232 (c),yrkande 19, och 1994/95:Jo641 (c),yrkande 16, talar såväl miljömässiga ochtrafikpolitiska som ekonomiska skäl motatt byggs. Tillgängligtbeslutsunderlag borde ha lett fram tillavslag i tillståndsfrågan enligt såvälvattenlagen som naturresurslagen. Enligtmotionerna har också beslutsunderlagetstora brister när det gäller frågan omvilken trafikutveckling som krävs föratt projektet skall bli lönsamt och närdet gäller beskrivningen avmiljöeffekterna. Det är vidarenödvändigt att få en samlad bild avprojektet, ekonomiskt och miljömässigt,som även omfattar de svenskalandanläggningarna. Avtalet mellanDanmark och bör därföromförhandlas. Utgångspunkten för dettaförhandlingsarbete bör vara att denfasta förbindelsen utgörs av en borradjärnvägstunnel.I motion 1994/95:T914 (c) förordas attÖresundsförbindelsen utgår från centralaMalmö i stället för från Lernacken.Därmed undviks kostsamma lösningar ochde stora miljöstörningar som denplanerade utformningen innebär. Med enförbindelse som utgår från kanockså en bättre kollektivtrafik byggasupp i regionen. Enligt motionären bördärför avtalet om Öresundsförbindelsenomförhandlas.I motionerna 1995/96:T45 (v), yrkandena1 och 3, och 1994/95:T217 (v), yrkande 1i denna del, framhålls att Öresundsbronutgör ett hot mot såväl miljön somtillväxten. Ny infrastruktur med långlivslängd måste vara en del av detframtida uthålliga kretsloppssamhället.Öresundsbron uppfyller inte dettagrundvillkor. Projektet bör därföravbrytas. I stället bör sysselsättnings-och tillväxtfrämjande alternativ iÖresundsregionen utredas.Motionärerna konstaterar vidare attenligt gällande trafikpolitiska beslutskall ett samhällsekonomisktbeslutsunderlag presenteras för allastora trafik-investeringar. Någotaktuellt underlag har dock interedovisats för Öresundsbron.Förbindelsens utformning som enfyrfältig motorväg innebär en betydandeöverkapacitet. Om vägdelen på bronutformas som en tvåfältsbro i ställetför som en motorvägsbro skulle enligtmotion 1995/96:T45 (v) 3 500 miljonerkronor kunna sparas sommiljöskadorna kan begränsas. Avbrytsinte projektet bör därför förhandlingaromedelbart initieras med entreprenörernaför att anpassa projektet till förväntadtrafikomfattning.I motionerna 1994/95:T221 (mp),yrkandena 13-15, och 1995/96:T46 (mp),yrkande 1, framhålls attÖresundsprojektet är fullständigtförkastligt, framför allt ur ekologisk,men även ur ekonomisk synpunkt. Trotsmodifieringar kommer projektet att ledatill betydande miljöpåfrestningar ochoreparerbara skador på . Iväntan på att får enhelhetsbild av konse- kvenserna förmiljön och ekonomin och utifrån dettaunderlag fattar ett nytt beslut börprojektet stoppas. bör vidarebesluta om att förhandlingar snarastinleds med samtliga parter i föratt utreda skadeståndskrav och enavveckling av projektet. Enligt motion1994/95:T221 (mp) bör vidare utredas attutforma Öresundsförbindelsen som entunnel.2.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att etableringen av enfast förbindelse över är enviktig satsning för framtiden somfrämjar en utveckling av effektivakommunikationer mellan ochövriga . Öresundsförbindelsen gerockså möjligheter till en gynnsamutveckling av de regionalakollektivtrafiksystemen.Av den tidigare framställningen framgåratt mycket högt ställda miljökrav haruppställts. Utskottet har inte hellerfunnit skäl att ifrågasätta regeringensekonomiska redovisning av projektet.Inom ramen för det beredningsarbete sompågått har ett intensivtarbete utförts för att förbättra ochförfina projektet både vad avser miljönoch säkerheten. Tillståndsbeslutet tillprojektet enligtnaturresurslagen föregicks av ettomfattande undersöknings- ochutredningsarbete för att klarläggaVresundsförbindelsens påverkan på miljönsåväl i och som inomregionen.Ett resultat av detta arbete är att denkonstgjorda dubbelö som skulle förläggassöder om har gjorts om till enö. Det innebär minskad påverkan påvattengenomströmningen i liksomockså på mängden av material som måstemuddras upp. Såväl nollösningen somövriga av angivnavillkoren för tillåtlighet avvattenföretaget uppfylls därmed.Förbindelsens utformning har sålunda ihög grad anpassats till kraven på minstamöjliga miljöpåverkan.Utskottet anser att avtalet om en fastförbindelse över skall följas avSverige. Utskottet är därför inte berettatt föreslå att regeringenskall omförhandla avtaletsgrundförutsättningar, vilket motionerna1995/96: T45 (v), 1995/96:T46 (mp),1994/95:T217 (v), 1994/95:T221 (mp),1994/95: T232 (c), 1994/95:T914 (c) och1994/95:Jo641 (c) förutsätter. Av detanförda följer att utskottet avstyrkersamtliga nu aktuella motionsyrkanden.Beträffande motion 1994/95:T901 (m) omatt projektet bör komma i gångkan konstateras att utbyggnaden avÖresundsförbindelsen pågår. Förbindelsenberäknas öppnas 2000, dvs.i enlighet med tidigare fastlagdtidplan. Motionen påkallar därmed ingenåtgärd från sida och avstyrksdärför av utskottet.3 Projektuppföljning3.1 Regeringens skrivelseRegeringen redogör i skrivelsen förVresundsförbindelsens ekonomi. Enbeskrivning lämnas vidare övertillståndsprövning, upphandling av bygg-entreprenader och projektläge.Redogörelsen omfattar såväl kust-till-kust-förbindelsen som de svenskalandanslutningarna.Kust-till-kust-förbindelsenAv skrivelsen framgår att för kust-till-kust-förbindelsen har tillstånd för densvenska delen av projektet meddelats den16 . fastställdesvillkoren för tillståndet och uppdrogsåt attfastställa de närmare villkoren frånmiljöskyddssynpunkt. Koncessionsnämndenför miljöskydd har därefter den 30 juni1995 gett Öresundskonsortiet tillståndenligt miljöskyddslagen att uppföra ochdriva den fasta förbindelsen på svensktområde. Öresundskonsortiet har vidareden fått tillstånd avvattendomstolen att uppföra den svenskadelen av förbindelsen och fåttmiljökrav fastställda förbyggaktiviteterna på svensktsjöterritorium.I har mot bakgrund av EU:sdirektiv om bedömning av vissa projektsinverkan på miljön offentliga høringeranordnats om anläggandet avÖresundsförbindelsen. Beslut hardärefter fattats om målsättningar ochkriterier för miljökvaliteten samtidigtsom projektet har miljöanpassats.Upphandling av byggentreprenader harslutförts på fyra av de fem del-entreprenaderna som tillsammans svararför den helt dominerande delen av kust-till-kust-förbindelsens anläggningar.Med anledning av de ingångna avtalen harÖresundskonsortiet reviderat sin budget.Den totala anläggningsbudgeten uppgårdärmed till 13 975 miljoner danskakronor i prisnivå exkl.reserver. Det motsvarar en budgetökningpå totalt 1 845 miljoner danska kronorjämfört med ursprunglig budget och efter användningav avsatta påreservkontot. av högre anbud från anbudsgivarnaän beräknat och att projektet harmiljöanpassats.Enligt skrivelsen bestäms projektetsekonomi i allt väsentligt av trehuvudfaktorer, nämligenanläggningskostnader, trafikintäkter ochfinansieringskostnader. Därtill kommerdrift- och underhållskostnader samt deutdelningar som kommer att göras avÖresundskonsortiet till och A/SØresundsforbindelsen. Öresundskonsortietberäknar att samtliga lån för kust-till-kust-förbindelsens uppförande kommer attvara återbetalda efter det attförbindelsen har öppnats för trafik,dvs. år 2026.Öresundskonsortiets långfristiga skuldvid utgången av var totalt . Baserat på enbudget på ,en realränta på och en inflation på2,beräknasÖresundskonsortiets skuld i löpandepriser uppgå till ca , varav ca 3,3miljarder danska kronor är ränta underbyggtiden och ca 1,6 miljarder danskakronor är en följd av den förväntadeinflationen. I skrivelsen redovisas enkänslighetsanalys som anger att småförändringar i de faktorer som påverkarprojektets räntabilitet kan båda öka ochminska den tid det tar att betalaÖresundsförbindelsen.Svenska landanslutningarTillståndsprövningen av de svenskalandanslutningarna är ännu inteavslutad. förmiljöskydd har beslutatom villkoren för de svenskalandanläggningarna. att utbyggnaden av den nyadubbelspåriga järnvägen och den nyamotorvägen mellan Öresundsförbindelsenslandfäste till Fosieby får utföras ihuvudsak enligt och Vägverketsgemensamma ansökan. Beslutet haröverklagats till regeringen. Beträffandetillståndsprövningen avkontinentalbanans utbyggnad harkoncessionsnämnden överlämnat ärendettill regeringen för avgörande. I sittyttrande till regeringen har nämndenföreslagit regeringen ett tidsbegränsattillstånd för viss del av den söktajärnvägstrafiken till år 2003.Regeringen bereder för närvarandeärendena.Anläggningsarbetet på den svenska sidanpåbörjades genomsaneringsarbete vid landanslutningen påLernacken. I övrigt har endast smärreentreprenadkontrakt tecknats och vissaanläggningsarbeten kommit i gång.Med hänsyn till att upphandlingen aventreprenader inte kommit så långt ursprungliga budgeten på 1,9miljarder svenska kronor i prisnivå juli1990 ännu inte reviderats. Enligtregeringen kan dock redan nu konstaterasatt saneringsarbetet på Lernacken blirmer omfattande än beräknat. Dessutomanges att merkostnader kan komma attuppstå för att uppfylla de villkor somslutgiltigt fastställs efter prövningenenligt miljöskyddslagen.Utbyggnaden av de svenskalandanslutningarna finansieras genom lånsom tar upp i Riksgäldskontoret.Svedabs låneskuld vid utgången av år1995 var totalt ilöpande priser, vilket motsvarar 212miljoner kronor prisnivå.Ränta och amortering på lånskall betalas genom den utdelning på 195miljoner danska kronor somÖresundskonsortiet senare skall utbetalatill fram till skuldfritt år förkonsortiet. Med utgångspunkt i bl.a.gällande budget beräknas skuldervara återbetalda efter det attförbindelsen öppnats för trafik, dvs. år2020.3.2 MotionsförslagI motion 1994/95:T905 (s) konstaterasatt Öresundsförbindelsen med land-anslutningar blir kopplingspunktenmellan det europeiska och svenskajärnvägsnätet. Denna koppling måstegöras så effektiv som möjligt med högstandard för framtiden. Utbyggnaden avCitytunneln, som innebär en dubbelspårigjärnväg från tillÖresundsbrons landfäste, har därför enavgörande betydelse för möjligheternaatt utnyttja som en grundför en offensiv järnvägssatsning.Citytunneln och det tredje spåret förgodstrafik med en linjesträckningutanför skulle tillsammans varaden ideala och den trafik- ochmiljömässigt klart överlägsna lösningen.Enligt motionen skulle Citytunnelnavsevärt öka kollektivtrafikensattraktivitet och skapa goda möjligheteratt locka över bilister till järnvägen.Förutsättningar skapas därmed också fören utbyggnad av den spårburna trafikenmed nya linjer, bättre standard och ökadturtäthet. Mot bakgrund av de storafördelar som är förknippade medprojektet förordas att statsmakterna taraktiv del i och bidrar medinfrastrukturmedel.I motion 1995/96:T 47 (c) föreslås atten oberoende kommission tillsätts meduppgift att förutsättningslöst utredaÖresundsförbindelsen såväl ekonomisktsom miljömässigt. Som skäl hänvisasbl.a. till att ekonomin runt helabroprojektet är ofullständigt utredd.All erfarenhet visar att projekt avdenna storleksordning drabbas avfördyringar. En alltför snäv kalkyl ochfördyringar leder till att statsgarantinmåste lösas ut. Därmed får allaskattebetalare bidra tillfinansieringen, tvärtemot vad somuppställts som villkor. Om detta blirfallet är riskerna uppenbara attprojektet tränger undan investeringar iandra delar av landet.Regeringen bör vidare redovisafinansieringen av de svenska land-anslutningarna så att projektet i sinhelhet kan bedömas . Deinfrastrukturinvesteringar somnödvändigtvis måste göras liggernämligen utanför Öresundsbronsekonomi och riskerar därmed attytterligare belasta statsbudgeten ochundantränga andra angelägnainfrastrukturprojekt.Enligt motionen är det ävenanmärkningsvärt att regeringen tyckstillåta att det nu endast återstår 200miljoner kronor på Öresundskonsortietskonto för reserver. Regeringen bördärför redovisa vilken beredskap somfinns för att täcka nya kostnader genomatt reservkontot utökas.I motion 1995/96:T45 (v), yrkande 2,kritiseras regeringens ekonomiskaredovisning. Projektets reella kostnadermörkläggs som ingen analysgörs av effekter på landets tillväxt ochsysselsättning. Redovisningen är vidareförvirrande genom blandningen av olikapenningvärden och valutor. Dessutom ärskrivelsen ofullständig genom att denbortser från räntekostnader och alla deprojektdelar som behövs för attförbindelsen skall fungera. Skrivelsenger sålunda sken av attÖresundsförbindelsen kostar ca 15miljarder kronor medan den verkligakostnaden är penningvärde.Enligt motionen bör därför regeringenredovisa den komplettaÖresundsförbindelsens samlade kostnaderi svenska kronor i 1996 årspenningvärde.I motion 1995/96:T46 (mp), yrkandena2-4, föreslås att en oberoendekommission möjligt tillsätts föratt granska Öresundsförbindelsensekonomiska och miljömässigaförutsättningar. Ett samarbete börvidare inledas med föratt få en helhetsbild av situationen förmiljön och ekonomin. Som motiv anförsatt det föreligger flera oklarheter omsåväl landanslutningar sombroanläggningar. Med tanke på denkostnadsökning på som redaninträffat och kalkylernas känslighetanges att det är sannolikt attprojektets ekonomi kommer att förändrasbetydligt. Kostnadsökningarna kommertroligtvis att leda till att konsortietmåste höja intäkterna genom att sänkaöverfartspriset, vilket leder till enökad biltrafik på bron. Detta skulleinnebära att nuvarande miljöberäkningarför utsläpp inte längre håller.Enligt motionen ger vidare de f.d.miljökontrollanternas skrivelse tillkonsortiets styrelse skäl att misstänkaatt villkor förmuddringsverksamheten inte kommer attefterlevas. Regeringen bör därförsnarast återkomma till ochredovisa vilken inverkan arbetethittills haft på miljön. Motionärernaefterlyser därför en noggrannutvärdering möjligt av hurmiljökraven har uppfyllts.I motion 1994/95:T221 (mp), yrkande 12,framhålls att det är oförsvarligt att såmycket pengar satsas i ett projekt somleder till betydande miljöpåfrestningaroch oreparerbara skador på bör därför ges iuppdrag att göra en oberoende utredningoch redovisa de ekonomiska kalkylernashållbarhet.3.3 Utskottets ställningstagandeEnligt beslut den 12 juni1991 om en fast förbindelse över Öresundförutsattes att regeringen skulleredovisa resultatet av upphandlingen avÖresundsförbindelsen samt årligenåterkomma till med enredovisning av hur projektet framskrider(prop. 1990/91:158, bet. TU31, rskr.379). Utskottet underströk samtidigtvikten av att miljöfrågorna gavs entillfredsställande lösning. Enavrapportering förutsattes därför ävenske av de miljömässiga avvägningar ochinsatser som kommer att göras inom ramenför det fortsatta arbetet.Ekonomisk uppföljningUtskottet konstaterar att enligtregeringens skrivelse har kust-till-kust-förbindelsen fördyrats med drygt 1,8miljarder danska kronor (prisnivå 1990).Kostnadsökningen sammanhänger delvis medhögre anbudssummor och den förändringsom skett av projektets utformning föratt möjliggöra minskad vattenblockering.Vidare har kostnaderna förkompensationsmuddringarna ökat. När detgäller andra faktorer som påverkarprojektets ekonomi, dvs. förväntadetrafikintäkter ochfinansieringskostnader, har inga nyauppgifter kommit fram som pekar på attde ursprungliga antagandena omprojektets ekonomi behöver revideras.För att de statliga garantierna skallbli nödlidande och tas i anspråk krävsatt Öresundskonsortiet inte kan betalaräntor och amorteringar på sina lån.Enligt skrivelsen äventyras inteprojektets lönsamhet av dekostnadsökningar som uppstått. Utskottethar vidare tagit del av enkreditvärdering av Öresundskonsortietsom Standard & Poor´s utfört åtRiksgäldskontoret.Utskottet delar regeringens uppfattningatt Öresundsförbindelsen är ett hållbartekonomiskt projekt. kankonstateras att även till synes småförändringar i de faktorer som påverkarprojektets räntabilitet kan både öka ochminska den tid det tar att betalaÖresundsförbindelsen.