bet · GJ01KrU12 · 1996-05-21 00:00:00 — Detfinns - anförs det - anledning attförtydliga och stärka public service-uppdraget i det nya medielandskapet.Även om de kommersiella radio- och TV-företagen har bidragit till attmänniskors valmöjligheter har ökat, harinte public service-företagens ansvarförsvunnit. Public service-företagen börha ett grundläggande ansvar för att detfinns möjligheter till en omfattandesamhällsdebatt och för att det sker enfortlöpande bevakning av händelser ochskeenden inom kultur- och samhällsliv.Detta innebär dock inte att publicservice-verksamheten skall inskränkastill att endast omfatta sådana uppgiftersom kommersiell radio och televisioninte åtar sig.Vidare anförs i propositionen attkonkurrensen om lyssnar- ochtittarsiffror riskerar att leda till attpublic service-företagens programutbudförytligas. Höga lyssnar- ochtittarsiffror får därför inte varastyrande för public service-företagensprogramplanering. Vidare framhålls attpublic service-verksamheten inte behövernågra lönsamhetskrav på programmen ochatt det därför finns unikaförutsättningar för dessa företag.Public service-företagen har - uttalasdet i propositionen - också speciellaförutsättningar ur två andra aspekter.För det första finns det en risk för attstora orättvisor kan uppstå mellan demsom har kunskaper om och tillgång tillden nya tekniken och dem som av olikaskäl står utanför. Ett ständigtföränderligt informationssamhälle kräveraktiva och upplysta medborgare. Publicservice-företagen har unikaförutsättningar att vidareutvecklaradions och televisionens möjligheteratt bilda ett gemensamt rum där frågorsom är intressanta för alla i Sverigetas upp. För det andra varierartillgången till radio- och TV-programkraftigt i landet. Hela radio- och TV-utbudet når inte alla hushåll i Sverige.Public service-företagens kanaler nårdock i stort sett alla hushåll. Dessaförutsättningar ger unika möjligheter.Det är - menar regeringen - naturligtatt ställa höga krav på de företag somges ett public service-uppdrag och ensäkrad finansiering.I propositionen anges att den svenskamodellen för radio och TV i allmänhetenstjänst kan sammanfattas på följandesätt, nämligen- rikstäckande sändningar,- redaktionell självständighet,- opartiskhet och saklighet,- demokratiska värden,- mångfald och decentralisering,- hög kvalitet,- kulturansvar,- minoritetsprogram,- folkbildningsambitioner,- spegling av hela landet.En närmare redovisning av innehållet ipublic service-uppdraget medutgångspunkt i dessa begrepp återfinns ipropositionen (s. 45-47).I fem motionsyrkanden behandlas frågorsom rör public service-uppdraget.I motion Kr7 (m), vars centralainnehåll redovisats i det föregående,yrkas att regeringens förslag tillprogramföretagens public service-uppdragskall avslås (yrkande 1). Motionärernauttalar bl.a. att förutsättningarna förpublic service-uppdraget har förändratsi grunden. Den nya mediemiljön måstepåverka public service-uppdragetsutformning. Vidare syftar motionen tillatt public service-uppdraget skall varabetydligt snävare och mer definierat änvad monopoltiden gett utrymme för.Public service-uppdragets syfte bör -menar motionärerna - vara att tillförapubliken ett utbud av program som denannars inte kan få tillgång till.I samma motion yrkas attyttrandefrihetens och tryckfrihetensprinciper skall vara styrande för publicservice-verksamheten (yrkande 2). Denredaktionella friheten och denprogrammässiga integriteteten måste varasjälvklara utgångspunkter för SVT:s ochSR:s verksamhet, menar motionärerna, somockså framhåller att det är angelägetatt företagen har en fri och oberoendeställning vad gäller det redaktionellainnehållet i sändningarna.Vidare krävs i motion Kr7 en utvecklingmot ökad kvalitet och fördjupning iprogramverksamheten (yrkande 3 imotsvarande del).I två yrkanden i motion Kr8 (kds)begärs förtydliganden av några av de ipropositionen angivna momenten i publicservice-uppdraget. Således föreslås attrelevanskravet i begreppet opartiskhetoch saklighet skall förtydligas medföljande mening: Informationen skalldelges i ett tillräckligt förklarandesammanhang för att göra det möjligt förpubliken att förstå det skeende somskildras. (Yrkande 1.) Vidare föreslåsatt begreppet demokratiska värden skall förtydligas med en mening ometikens betydelse enligt följande: Detta innefattar bl.a. ett etisktansvar, skyldighet att iprogramverksamheten fördöma rasism, våldoch brutalitet och att verka förjämställdhet mellan kvinnor och män. (Yrkande 2. )Utskottet konstaterar att - i likhetmed vad som framförs såväl ipropositionen som genom yrkande 1 imotion Kr7 - det s.k. medielandskapetstarkt förändrats vilket självfallet böråterspeglas i uppdraget till publicservice-företagen. Enligt utskottetsuppfattning har regeringen i sittförslag till public service-uppdragtagit hänsyn härtill och på ett tydligtsätt definierat vad som bör ingå iuppdraget. Programföretagens ansvarframgår i huvudsak av vad som refereratsi det föregående. Utskottet vill härsärskilt understryka kravet på attpublic service-företagen även ifortsättningen skall fylla uppgiften attnå i stort sett hela befolkningen medett mångsidigt utbud, präglat av bredd,djup och hög kvalitet. Det sagda innebärbl.a. att programföretagen harskyldighet att i sin programverksamhetta hänsyn till särskilda publikgrupper.Vidare innebär det att allmänradion ochallmäntelevisionen inte skall låta sigstyras av publikandelar utan även skallsända program som vänder sig till enförhållandevis begränsad publik.Då det gäller kravet i motion Kr7 attyttrandefrihetens och tryckfrihetensprinciper skall vara styrande för publicservice-verksamheten (yrkande 2) villutskottet anföra följande. Som framgårav propositionen bör programföretagensverksamhet säkerställa en vidsträcktyttrande- och informationsfrihet (s.45). Eftersom tillgången påsändningsutrymme fortfarande ärbegränsad, är det viktigt att det finnsmångfald inom public service-företagen.Vidare vill utskottet understryka attden redaktionella självständigheten ären viktig del av public service-uppdraget. Utskottet anser - i likhetmed vad som anförs i propositionen och ilinje med motionskravet - att en radiooch TV i allmänhetens tjänst bör stå frii förhållande till såväl staten som destora organisationerna och andramaktcentra. Vidare skall - i enlighetmed regeringens förslag - programbolagenvara publicistiskt oberoende gentemotolika makthavare. Likaledes börmedarbetarnas redaktionella integritet iförhållande till ägare och styrelserunderstrykas.Med anledning av förslaget i motion Kr7yrkande 3 att programverksamheten skallinriktas mot kvalitet och fördjupningerinrar utskottet om att regeringen ipropositionen uttalat att helaprogramutbudet bör kännetecknas av högkvalitet, att programutbudet bör präglasav bl.a. bredd och djup, vilket innebäratt public service-företagen börprioritera hög kvalitet framför ökadkvantitet (s. 46). Utskottet, somansluter sig till regeringensuppfattning, anser - med hänvisning tilldet anförda - att motionsyrkandet ärtillgodosett.Då det gäller förslaget i motion Kr8att relevanskravet i begreppet opartiskhet och saklighet skallförtydligas vill utskottet anföraföljande (yrkande 1).De programföretag som hartillstånd att sända rundradio skallenligt radiolagen (1966:755) utöva sinrätt opartiskt och sakligt.Granskningsnämndens praxis tar - när detgäller kravet på opartiskhet - främstsikte på företeelser som kritik mot enklart utpekad part, ensidig behandlingav ett ämne eller en händelse samtställningstagande genom värderandeuttalande av programledare och liknandemedverkande i en kontroversiell fråga.Kravet på saklighet innebär främst attuppgifter av betydelse förframställningen skall vara korrekta samtatt framställningen inte får varavilseledande, t.ex. genom att väsentligauppgifter utelämnas. I enlighet med detförslag till radio- och TV-lag som förnärvarande behandlas avkonstitutionsutskottet och somredovisats i ett tidigare avsnitt idetta betänkande får sändningstillståndsom meddelas av regeringen förenas medvillkor som innebär att sändningen skallutövas opartiskt och sakligt.I den proposition som kulturutskottetnu behandlar uttalas - vilket berörts idet föregående - att programföretagenssändningsrätt skall utövas opartiskt ochsakligt och att det är viktigt att mångaröster kommer till tals. att ämnesval och framställningskall ta sikte på vad som är väsentligtoch relevant (s. 45-46). I propositionenframhålls även att saklighetskravetinrymmer ett krav på relevans och attdet är viktigt att betona att det ärpublic service-företagens uppgift att setill att väsentliga frågor lyfts framoch diskuteras och att problemenanalyseras från olika håll så att allarelevanta synpunkter kommer fram (s.60). Betydelsen av att formen förpresentationen anpassas till publikenför att tillgodose tittar- ochlyssnarintresset framhålls även.Enligt utskottets uppfattning tordemotionsyrkandet - med hänvisning tilldet anförda - i allt väsentligt varatillgodosett.Beträffande kravet i samma motion,motion Kr8 yrkande 2, om kompletteringav demokratibestämmelsen vill utskotteterinra om att det i propositionenuttalas att programverksamheten somhelhet skall präglas av det demokratiskastatsskickets grundidéer samt principenom alla människors lika värde och denenskilda människans frihet och värdighet(s. 46). Härmed avses de sidor avdemokratibegreppet som anknyter tillbl.a. förhållandet mellan människor,t.ex. fördömande av rasism, våld ochbrutalitet samt hävdande av jämställdhetmellan kvinnor och män. En s.k.demokratibestämmelse av samma innebördfinns även i det förslag till radio- ochTV-lag som behandlas ikonstitutionsutskottet. Det anfördatillgodoser enligt utskottets meningmotionsyrkandet.Utskottet anser med hänvisning till detanförda att skall godkännaregeringens förslag till public service-uppdrag. Motion Kr7 yrkandena 1 och 2och 3 i denna del samt motion Kr8yrkandena 1 och 2 avstyrks således.Riktlinjer för programverksamheten(avsnitt 18)Regeringens förslagI propositionen föreslås nedanredovisade riktlinjer förprogramverksamheten då det gällerfrämjande av kulturlivet, detmångkulturella samhället, program förbarn och ungdom, hög kvalitet, dendemokratiska processen, olika perspektivi nyhetsförmedlingen, medietsgenomslagskraft, verksamhet på invandrar-och minoritetsspråk och program förfunktionshindrade (s. 48-67).- Programföretagen skall i sin roll sombärare av det nationella kulturarvetvidga och fördjupa sitt kulturansvar.Programföretagen skall stimulera tilldebatt kring viktigare samhälls- ochkulturfrågor, bevaka och granskahändelser och utveckling på kulturlivetsolika områden och i samspel med detövriga kulturlivet stimulera ochförmedla olika kulturaktiviteter.Programmen skall spegla kulturlivet iolika delar av landet (avsnitt 18.1).- Programföretagen skall vara skyldigaatt tillhandahålla ett mångsidigt utbudav program av hög kvalitet på svenskaspråket (avsnitt 18.1.1).- Programföretagen skall öka samarbetetmed kulturinstitutionerna i syfte attöka antalet utsändningar avföreställningar och evenemang (avsnitt18.1.2).- Omfattningen av utomståendes medverkani programproduktionen skall öka i SVT,SR och UR (avsnitt 18.1.3).- Programföretagen skall tillhandahållaprogram som speglar det mångkulturellaSverige. Det utländska programutbudetskall spegla olika kulturkretsar(avsnitt 18.2).- Programföretagen skall ägna ökaduppmärksamhet åt program för och medbarn och ungdomar (avsnitt 18.3).- Hela programutbudet skall ha högkvalitet. Programföretagens ansvar förkvalitetsuppföljningen skall öka(avsnitt 18.4).- Programföretagen skall beaktaprogramverksamhetens betydelse för denfria åsiktsbildningen och ge utrymme åten mångfald av åsikter och menings-yttringar (avsnitt 18.5).- ochsamhällsbevakning bör utgå från olikaperspektiv, så att händelserna inteensidigt värderas från Stockholmsutgångspunkt (avsnitt 18.6).- Programföretagen skall ta hänsyn tillmediets särskilda genomslagskraft närdet gäller programmens ämnen ochutformning samt tiden för sändning avprogrammen (avsnitt 18.7).- Programföretagen skall ävenfortsättningsvis vara skyldiga attbeakta språkliga och etniskaminoriteters behov. Samiska, finska ochtornedalsfinska skall inta ensärställning (avsnitt 18.8).- Programföretagen skall ävenfortsättningsvis vara skyldiga attbeakta funktionshindrades behov (avsnitt18.9).- Riktlinjerna för UR redovisas senare idetta betänkande (s. 23).Skälen för regeringens förslag redovisasavsnittsvis i propositionen (s. 48-68).I en rad motionsyrkanden behandlasfrågor som rör riktlinjerna förprogramverksamheten.Att främja kulturlivet (18.1)Som framgår av föregående avsnitt idetta betänkande framlägger regeringenunder avsnittet Att främja kulturlivetäven förslag om svenska program(18.1.1), om ökat samarbete medkulturinstitutionerna (18.1.2) samt omfrilansmedverkan och fri produktion(18.1.3).Motionärerna bakom motion Kr7 (m)behandlar frågan om riktlinjer för attfrämja kulturlivet iprogramverksamheten. Motionärerna anseratt såväl SR som SVT inom ramen förbefintliga resurser skulle kunna varabasen för en mycket betydelsefull ochmångfasetterad del av svenskt kulturliv(yrkande 5). Den licensfinansieradeverksamheten bör - anför motionärerna -bidra till att vitalisera det svenskakulturlivet i hela landet, vilket kanske genom en verksamhet över hela landetoch genom utläggning av produktionutanför företagen. På det sättet kan SRoch SVT komma att spela en livgivandeoch förnyande roll i det svenskakultursamhället. Vidare ansermotionärerna att ansvaret för detsvenska språket är nära förknippat meddet kulturpolitiska ansvaret och att SRoch SVT har ett särskilt ansvar för ettmångsidigt utbud på svenska språket.I samma motion uttalas även attprogramföretagen bör vara institutionersom slår vakt om svenska språket och somskapar nya och större förutsättningarför svensk produktion och kulturelltskapande (yrkande 3 i motsvarande del).Utskottet anser - i likhet med vad somanförs i propositionen - att publicservice-företagen har en särskild rollsom bärare av det nationellakulturarvet. Programföretagen intar enledande kulturposition i landet. Förmånga är SR:s och SVT:s utbud den endakulturyttring som de kommer i kontaktmed. Det är därför synnerligen angelägetatt programföretagen kan förmedlakulturella upplevelser, som föranleds avderas produktioner. Detta gäller bådesådana program som de själva produceratoch sådana som de beställt av andraproducenter. Likaledes är det angelägetatt den debatt som förs i kulturfrågorförmedlas till lyssnare och tittare.Vidare är det givetvis av störstabetydelse att ett mångsidigt utbud avsvenska program av hög kvalitettillhandahålls. Utskottet har iannat sammanhang framhållit att dettalade och det skrivna språket är denfrämsta kulturbäraren och utgör en av deviktigaste förutsättningarna förmänniskans kulturella identitet (bet.1995/96:KrU7 s. 10). Förmågan attbehärska det egna språket är av centralbetydelse för individen. uppfattning är det i en tidav tilltagande internationaliseringsärskilt angeläget att värna det svenskaspråket och den med språket intimtsammanhängande kulturen. Liknandetankegångar framförs även ipropositionen. Därutöver bör tilläggasatt det i förslaget till ny radio- ochTV-lag finns en bestämmelse om andelensvenska program i radio- och TV-sändningar (prop. 1995/96:160 s. 11, 98och 99). Lagförslaget behandlas somnämnts av konstitutionsutskottet.Förslaget innebär att den som sänder TV-program över satellit eller med stöd avtillstånd av regeringen ochljudradiosändningar som sker medtillstånd av regeringen skall - om detinte finns särskilda skäl mot det - ibetydande omfattning innehålla programpå svenska språket, program med svenskaartister och verk av svenska upphovsmän.Då det gäller förslaget attprogramföretagen skall öka samarbetetmed kulturinstitutionerna i syfte attöka antalet utsändningar avföreställningar och evenemang villutskottet erinra om att det åliggerKungl. teatern (Operan) att utnyttjaradio och TV i så stor omfattning sommöjligt för att göra teaternsproduktioner tillgängliga för helalandets befolkning. Vidare åligger detDramatiska teatern () att drivascenisk konst i radio och TV. (SeStatsliggaren 1995/96 XI/KU. )I betänkande (SOU1995:84) Kulturpolitikens inriktningframförs förslag som innebär att antaletför TV bearbetade överföringar av musik-och teaterföreställningar skall öka ochatt detta tydligt bör framgå av de nyabestämmelserna för programföretagen. Ibetänkandet framförs också synpunktenatt samarbetet bör utvecklas med museeroch konsthallar.I propositionen framhålls det attprogramföretagen bör samverka medkulturinstitutionerna i alla desituationer där detta är möjligt ochmeningsfullt. Samarbetet bör varafrivilligt och finansieras inomprogramföretagens ordinariemedelstilldelning.Utskottet delar den uppfattning somuttrycks i propositionen. Utskottet villtillägga att det anförda inte börinnebära att public service-företagenbegränsar sitt samarbete till att gällaOperan och . Det bör även varamöjligt för programföretagen att liksomhittills samarbeta med andra teatrar ochmusikinstitutioner i landet som harprogram av intresse för radio- och TV-publiken. På liknande sätt börprogramföretagen kunna samverka medandra kulturinstitutioner, såsom t.ex.museer.Utskottet vill tillägga att radio- ochTV-publiken - även när den uppgår tillendast någon enstaka procent avbefolkningen - är betydligt större änden publik som kan ta del av enteaterföreställning, ett föredrag elleren diskussion som inte sänds i radioeller TV. Som uttalats i ett föregåendeavsnitt i detta betänkande är detangeläget att programföretagen intelåter sig styras av publikandelar.Utskottet vill mot den bakgrunden erinraom att utskottet i sitt betänkande1991/92:KrU28 framhöll att SR och SVTinte är beroende av att maximera antalettittare för att generera intäkter.Utskottet underströk att den angivnaomständigheten självfallet har storbetydelse bl.a. för att även program somvänder sig till små lyssnargrupper skallförläggas till vad som betraktas som godsändningstid (s. 19). Utskottet intaralltjämt samma ståndpunkt.Då det gäller frilansmedverkan och friproduktion vill utskottet anföraföljande.I propositionen anges att andelenutomståendes medverkan iprogramföretagens programverksamhet harsjunkit och attutläggningar av produktion av TV-programhar minskat till följd av ändradesamarbetsformer mellan SVT ochutomstående producenter. Däremot harantalet samproduktioner ökat liksomutnyttjandet av icke fast anställda iSVT:s egen produktion. Därför föreslås -som redovisats i det föregående - attomfattningen av utomståendes medverkanskall öka i de tre public service-företagens programproduktion. Vidaretalar enligt propositionen övervägandeskäl för att SVT bör öka antaletutläggningar av produktionsuppdrag,samproduktioner och inköp av färdigaprogram producerade av filmare m.fl.bosatta i . Med utläggning avsesolika former av produktionssamarbete medutomstående producenter. Omfattningen avutomståendes medverkan i SVT:s, SR:s ochUR:s produktion bör öka, framhålls det ipropositionen.Utskottet vill understryka vikten avatt SVT och SR ökar antalet utläggningarliksom inköpen av färdiga programproducerade av filmare och andra friaproducenter i . Härigenom tordeprogramverksamheten vitaliserassamtidigt som en rad fria kulturarbetarefår möjligheten att komma till tals ochmöta en stor publik. Utskottet villtillägga att regeringen avser att inomkort ge en särskild utredare i uppdragatt lägga fram förslag om att förbättramöjligheterna för fria producenter ochproduktionsbolag att görakvalitetsprogram.Enligt utskottets uppfattning motsvararpropositionens förslag till riktlinjerför att främja kulturen i alltväsentligt de krav som framförs i motionKr7 yrkandena 3 i motsvarande del och 5.Med hänvisning till det anförda anserutskottet att propositionens förslagtill riktlinjer för att främjakulturlivet i programverksamheten skallgodkännas av . Motionsyrkandenaavstyrks således.Det mångkulturella samhället (18.2)I en motion behandlas frågor som rör deriktlinjer för programverksamheten somspeglar det mångkulturella samhället.I motion Kr10 (v) föreslås - bl.a. medhänvisning till önskvärdheten attutveckla det mångkulturella samhälletsmöjligheter och motverka problem som kanuppstå - att folkmusiken och folkdansenbör få större utrymme i SR:s och SVT:ssändningar (yrkande 1).Utskottet delar regeringens uppfattningatt programmen i public service-företagen skall spegla det förhållandetatt är ett mångkulturelltsamhälle. Den typ av program sommotionärerna förespråkar har givetvissitt särskilda värde och förekommerockså i viss utsträckning i olikaprogram i SVT:s sändningar. Utskottetanser emellertid att de riktlinjer somriksdagen skall besluta om inte bör varaså detaljerade som motionärernaföreslår. Det bör enligt utskottetsmening vara en uppgift för SVT attbesluta om hur företaget skallförverkliga kravet att spegla detmångkulturella samhället.Utskottet vill i detta sammanhangtillägga att kravet att spegla detmångkulturella givetvisinnefattar ett krav att även belysa dekulturer som företräds av våra inhemskaminoriteter, nämligen samerna, denfinskspråkiga gruppen ochtornedalingarna.Det anförda innebär att utskottettillstyrker propositionens förslag tillriktlinjer i vad gällerprogramföretagens skyldighet att spegladet mångkulturella samhället. MotionKr10 yrkande 1 avstyrks således.Frågan om rekrytering av programledarem.fl. med utomnordiskt ursprungbehandlas i motion Kr9 (mp).Motionärerna bakom motionen föreslår attSVT skall utarbeta en handlingsplan sombeskriver hur andelen anställda avutomnordiskt ursprung skall kunna höjas(yrkande 4).Utskottet erinrar om att regeringen ipropositionen anför att rekryteringarinom företagen skall avspegla detmångkulturella samhället. Utskottetdelar denna uppfattning. Utskottet anseremellertid att det bör ankomma påprogramföretagen att själva besluta omtillvägagångssättet för att uppnå kraveti propositionen. Likaledes ankommer detpå programföretagen att ta ställningtill om de behöver upprätta enhandlingsplan i enlighet medmotionskravet. Utskottet är således inteberett att tillstyrka motionsyrkandet.Program för barn och ungdom (18.3)I ett motionsyrkande tas upp frågan omriktlinjer för prioriteringar då detgäller programverksamheten för barn ochungdom.I motion Kr10 (v) krävs särskildasatsningar på program för mellan- ochhögstadieelever (yrkande 2).Regeringens förslag till riktlinjerinnebär - som framgår av redovisningen ibörjan av förevarande avsnitt - attprogramföretagen skall ägna ökaduppmärksamhet åt program för och medbarn och ungdomar. Utskottet delarregeringens uppfattning. Utskottet ärinte berett att prioritera program förmellan- och högstadiebarn på bekostnadav program för mindre barn. uppfattning bör det ankommapå programföretagen att i sittplaneringsarbete avgöra hur fördelningenav medlen på program för olikaåldersgrupper skall göras i syfte attuppnå de av fastställdariktlinjerna. Motionsyrkandet avstyrkssåledes.En fråga som rör riktlinjer förprogramverksamheten för barn och ungdomi övrigt behandlas i motion Kr9 (mp). Imotionen anförs att barnperspektivet börges större utrymme vid planering ochframställning av program (yrkande 1).Motionärerna bakom den aktuella motionenframhåller även att flickor fårförsämrat självförtroende av att se påTV, eftersom de positiva kvinnligaförebilderna är få. Mot den bakgrundenbör det poängteras för programköpare ochproducenter att de aktivt skall arbetaför att tillvarata flickors intresse avatt bli speglade på för dem gynnsamtsätt.Utskottet erinrar om att bl.a.opartiskhet och saklighet skall varagrundläggande förutsättningar förprogramföretagen när de planerar ochframställer program.