bet · GK01JoU2 · 1996-11-26 00:00:00 — Utskottetinstämmer även i synpunkterna i motionJo714 yrkande 8, att vi i stället föratt se problem i slutänden av enprodukts liv, t.ex. bristandeåtervinningsgrad, bör fokusera på hurproduktionen i sin helhet kanmiljöanpassas och hur vi kan hushållamed resurserna. Dessa synpunkter liggerenligt utskottets mening väl i linje medregeringens i proposition 1996/97:5 (s.90) uttalade ambition att börvara ett föregångsland i arbetet med attåstadkomma en hållbar utveckling. Dettaställer enligt regeringen ökade krav påaktiv medverkan från hela samhället ochflertalet samhällssektorer. Till stödför detta arbete krävs enligt regeringendessutom ökade forskningsinsatser.Utskottet vill i detta sammanhang ocksåerinra om att Kretsloppsdelegationennyligen i tilläggsdirektiv fått iuppdrag att bl.a. föreslå en strategiför en kretsloppsanpassad varuproduktionoch att utarbeta både övergripande måloch delmål för denna strategi (dir.1996:87). Det anförda tillgodoser i alltväsentligt motionerna Ub514 yrkande 37och Jo714 yrkande 8. Motionerna börlämnas utan vidare åtgärd.Regeringen anför i proposition1996/97:5 (s. 102) att möjligheterna attinrätta ett nytt teknisktforskningsinstitut bör utredas.Institutets verksamhet bör enligtregeringen bedrivas i samarbete mednäringslivet. För att främja sambandetmellan den akademiska grundforskningenoch företagens behov av tillämpadforskning anförs att möjligheterna attinrätta ett stort nationellt teknisktforskningsinstitut med en bredtvärvetenskaplig inriktning, lokaliserattill , bör utredas. En närasamverkan mellan institut ochuniversitet förutses. Regeringen anföratt institutet bör, som en nationellresurs, placeras på eller i anslutningtill en högskola. Utskottet konstateraratt motionerna Jo606, Jo607, Jo608 ochUb514 innehåller tämligen preciseradeyrkanden om inrättande av nya organ förmiljöforskning resp. miljöteknik i Umeåoch . Inom ramen för utskottetsberedningsprocess finns det knappastnågon möjlighet att genomföra deutredningar som behövs i fråga om t.ex.kostnader och finansiering eller lämpliglokalisering inom landet av sådanaorgan. Med hänsyn härtill och till deredovisade övervägandena iforskningspropositionen om ett nytttekniskt forskningsinstitut avstyrkerutskottet motionerna i berörda delar.Utskottet har inhämtat attgrundläggande forskning rörandevattenbruk bedrivs med medel från Skogs-och jordbrukets forskningsråd. VidSveriges lantbruksuniversitetsinstitution för vattenbruk i pågårmer tillämpad forskning röranderecirkulerande system. Vidare bedrivsforskning rörande ål vid Fiskeriverketssötvattenlaboratorium. Utskottet harvidare erfarit att det inom ramen förstrukturåtgärder för sektorerna fiskeoch vattenbruk i gemenskapsprogrammet Mål 5a utanför mål 6-regioner - Fiske finns möjligheter att erhålla stöd förmodernisering och utveckling avvattenbruk samt för studier ochpilotprojekt inom olika områden avbetydelse för fiskesektorns utvecklingoch livskraft. Det anförda tillgodoser ihuvudsak motion Jo605. Motionen börlämnas utan vidare åtgärd.A 6 Sanering och återställning avmiljöskadade områdenPropositionenAnslaget används för sanering ochåterställning av miljöskadade områdeninbegripet fortsatta inventeringar,undersökningar och prioriteringar somunderlag för bedömning av behov avframtida sanerings- och åter-ställningsinsatser i landet.Naturvårdsverket begär i sinanslagsframställning för att 210miljoner kronor anvisas till saneringoch återställning.Ett femårigt program lades fast avriksdagen (prop. 1990/91:90,bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338).Anslaget används också (prop.1993/94:100 bil. 15, bet. 1993/94:JoU15,rskr. 1993/94:209) för ett femårigtprogram för insamling och hantering avkvicksilverhaltiga produkter.Mot bakgrund av resultatet avNaturvårdsverkets hittillsvarande arbetemed sanering och återställning avmiljöskadade områden, det femårigaprogrammet för insamling och hanteringav kvicksilverhaltiga produkter samt medhänvisning till det statsfinansiellaläget gör regeringen bedömningen attarbetet för nästa budgetår bör bedrivasmed samma inriktning som hittills.Regeringen beräknar anslaget för år 1997till 19 400 000 kronor.MotionernaI motion Jo759 (fp) yrkas att 10miljoner kronor anslås utöverregeringens förslag (yrkande 32 delvis).Regeringsrätten har i det s.k.Klippanmålet funnit att det inte ärmöjligt att rikta saneringskrav motföretag som upphört eller överlåtit sinverksamhet före . Storamarkområden är enligt motionärerna ibehov av sanering för att ekosystemskall kunna återställas.I motion Jo793 (v) yrkas att anslagethöjs med utöverregeringens förslag (yrkande 5 delvis).Motionärerna framhåller attNaturvårdsverket begärt 210 miljonerkronor i sin anslagsframställning ochatt endast anslås.2 000 förorenade platser haridentifierats, varav en del kräveromedelbara insatser. Motionärerna anseratt bör regeringenundersöka om berörda branscher kan taansvar för de markskador som respektivebransch orsakat eller kommer att orsaka.I motion Jo737 (mp) yrkas att anslagethöjs med utöverregeringens förslag (yrkande 10 delvis).I den preliminära fördelningen förbudgetåren 1998 och 1999 yrkas enhöjning med 101 resp. 102 miljonerkronor utöver regeringens förslag(yrkande 11 delvis).Miljöpartiets representant har ianslutning till motion Jo737 (mp) yrkatatt ett belopp om 10 miljoner kronorutöver regeringens förslag förs tillanslaget A 6 Sanering och återställningav miljöskadade områden (yrkande 10delvis). Beloppet har redovisats som enbesparing under anslaget A 1 . I motionen anförs att ca2000 områden i landet är förorenade ochbehöver saneras. Detta är en påtagligdel av miljöskulden och många gifter somborde tas om hand riskerar att spridasoch ta sig in i näringskedjorna.I motion Jo714 (kd) yrkas att anslagethöjs med utöverregeringens förslag (yrkande 10 delvis).Behoven av resurser för att sanera ochåterställa miljöskadade områden kanenligt motionärerna räknas tillmångmiljardbelopp. Även om kostnaden kanbekostas av fler aktörer änNaturvårdsverket, t.ex. ansvarigaindustrier och kommuner, är detnödvändigt att anslaget blir större änvad som föreslås.Utskottets övervägandenNaturvårdsverket föreslår iHandlingsprogram för efterbehandling(rapport 4454) som ett kortsiktigt målför den första femårsperioden att de 200högst prioriterade objekten undersöksoch att hälften av dem som därefterbehöver åtgärdas efterbehandlas.Kostnaden för staten har beräknats till2,för enfemårsperiod. Handlingsprogrammetföreslår konkreta mål samt vilkaåtgärder som bedöms nödvändiga. Ihandlingsprogrammet anförs att ca 2 000förorenade platser har identifierats, avvilka en del kräver omedelbara åtgärder.Utskottet delar regeringens bedömningatt arbetet för nästa budgetår börbedrivas med samma inriktning somhittills. Utskottet anser mot bakgrundav resultatet av Naturvårdsverketshittillsvarande arbete med sanering ochåterställning av miljöskadade områden,det femåriga programmet för insamlingoch hantering av kvicksilverhaltigaprodukter samt med hänvisning till detstatsfinansiella läget att regeringensförslag till medelstilldelning påanslaget A 6 är väl avvägt. MotionernaJo714 yrkande 10 delvis, Jo737 yrkande10 delvis, Jo759 yrkande 32 delvis ochJo793 yrkande 5 delvis avstyrks.Utskottet konstaterar att motionerna gårutöver den beslutade utgiftsramen. Pågrund av utskottets ställningstagandeunder anslaget A 1 kan någonomfördelning från detta anslag ej göras.Mot bakgrund av att utskottet inte nufinner anledning att behandlaanslagsfördelningen för kommandebudgetår avstyrks även motion Jo737yrkande 11 delvis.A 7-A 10 för miljöskydd(anslag A 7) är en central förvaltningsmyndighet med huvudsaklig uppgift attpröva frågor rörande miljöfarligverksamhet enligt miljöskyddslagen.Nämnden finansieras till en del viamiljöskyddsavgifter enligtmiljöskyddslagen (1969:387). Regeringenberäknar anslaget för till . Prognosen föranslagsbelastningen under innevarandebudgetår visar att nämnden kommer att fåett litet anslagssparande.Miljöbalksutredningen har i betänkandet(SOU 1996:103) En skärpt ochsamordnad miljölagstiftning för enhållbar utveckling lagt förslag som kanpåverka framtid.Kemikalieinspektionen (anslag A 8) ärcentral förvaltningsmyndighet förärenden om hälso- och miljörisker medkemiska produkter i den mån frågornainte handläggs av någon annan myndighet.Kemikalieinspektionens övergripandeuppgift är att arbeta för att minskariskerna för skador på människa ochmiljö från kemiska ämnen och produkter.Verksamheten finansieras huvudsakligengenom avgifter.Sveriges medlemskap i innebär attden dominerande delen av inspektionensverksamhet helt ligger inom ramen förEU:s arbete med kemikalier. EU-medlemskapet har inneburit kraftigtökade insatser inom områdenaklassificering/märkning ochförhandsanmälan av nya ämnen. Regeringenanför att inspektionens insatser börinriktas på att påverka EG och desslagstiftning i riktning mot den svenskahöga skyddsnivån på kemikalie- ochbekämpningsmedelsområdet. Under denärmaste åren krävs särskilda insatserav Kemikalieinspektionen för de ämnensom är föremål för övergångsbestämmelsersamt EG:s arbete med bekämpningsmedel.Regeringen föreslår ett ramanslag om . Avgiftsinkomsternaberäknas till 75 026 000 kronor.Anslaget till förvaltningskostnadernaföreslås ändras från ett obetecknat s.k.1 000-kronorsanslag till ett ramanslag.Anslag A 9 Visst internationelltmiljösamarbete disponeras för utgifterför deltagande i vissainternationella organisationer och förinternationellt samarbete inomMiljödepartementets ansvarsområde.Regeringen anför att det internationellamiljösamarbetet blir alltmerbetydelsefullt och resurskrävande.Anslaget för beräknas till41 562 000 kronor.Under anslaget A 10 redovisasutgifterna för statens stöd tillStockholms internationella miljöinstitut(prop. 1987/88:85, bet. 1987/88:JoU23,rskr. 1987/88:373). Institutetshuvudsakliga uppgifter är att initiera,genomföra och föra ut resultatet avstudier och forskning vad gällervärdering och utveckling av miljöteknik,miljö- och utvecklingspolicy samtrelaterad miljöstyrning och strategierför en hållbar utveckling. harförutom sitt huvudkontor i treövriga kontor, ett i , ett i Yorkoch ett i Tallin.I betänkandet (SOU 1995:93) Omprövningav statliga åtaganden föreslås att detsärskilda organisationsstödet till SEIsuccessivt bör avvecklas. Regeringendelar dock inte utredningens bedömningutan finner, med hänsyn till den storabetydelsen av SEI:s verksamhet, attanslag bör utgå även i fortsättningen.Regeringen beräknar anslaget till 12miljoner kronor för 1997.MotionenI motion Jo249 (m) anförs att detstatliga bidraget till bör slopas(yrkande 2). I första hand börundersökas om institutets verksamhet kansamordnas med någon annan verksamhet ochom statens finansiering kan övertas avnågon annan. Yrkandet motsvaras av enföreslagen höjning av anslaget A 3.Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringensförslag till medelstilldelning underanslagen A 7-A 9.Regeringen anför i skr. 1996/97:2Sveriges internationella samarbete förhållbar utveckling att haråtagit sig att ansvara för enutvärdering av världensfärskvattenresurser, med inriktning påframtida behov och tillgänglighet iolika världsdelar. Det är som harhuvudansvaret för utvärderingen.Resultatet av utvärderingen kommer attpresenteras vid FN:s generalförsamlingsextra möte och det anges attresultaten därefter bör följas upp.Utskottet konstaterar att har byggtupp en internationellt erkänd verksamhetoch utvecklat forskningen inom områdensom är relevanta för de globalamiljöproblemen. Som regeringen anförthar institutet inriktat sin verksamhetpå bl.a. energistudier, klimatfrågor,bioteknik, ekonomi med etik ochmiljövärden. Institutet har vidareengagerat sig alltmer i miljöfrågor iÖstersjöregionen, främst i de baltiskastaterna samt i . Utskottetfinner regeringens förslag till medelunder anslaget A 10 välavvägt. Motion Jo249 yrkande 2 avstyrks.Strålskydd, kärnsäkerhet m.m. (B)PropositionenFör föreslås sammanfattningsvisför verksamhetsområdet ,kärnsäkerhet m.m. en besparing på 9miljoner kronor i enlighet medberäkningen i budgetpropositionen1994/95:100. Regeringen anför att underkommande år kommer Statenskärnkraftinspektion och att vara engageradei det arbete som följer av industrinsgenomgång av de svenskakärnkraftsreaktorerna. Myndigheternakommer även att vara engagerade i detarbete som pågår för att finna en platsdär det använda kärnbränslet skallslutförvaras. Den internationellagranskningen av SKI:s och SSI:s tillsynpå kärnenergiområdet kommer att följasupp. Myndigheternas arbete med attförbättra kärnsäkerhets- ochstrålskyddsläget i fortsätter.Statens strålskyddsinstitut () ärcentral förvaltningsmyndighet för frågorom skydd av människor, djur och miljömot skadlig verkan av joniserande ochicke-joniserande strålning. SSI:shuvuduppgift är således att verka föratt intentionerna i strålskyddslagen(1988:220) uppfylls. Detta innebär attSSI skall utöva tillsyn över verksamhetmed joniserande och icke-joniserandestrålning, öka kunskapen inom områdetgenom att bedriva och finansieraforskning, ge råd och upplysningar istrålskyddsfrågor samt i övrigt verkaför säker användning av strålning. SSI:sverksamhet finansieras direkt viastatsbudgeten och via avgifter enligtförordningen (1976:247) om vissaavgifter till Statensstrålskyddsinstitut.De övergripande målen för SSI:sverksamhet är att förhindra akuta skadoroch minska risken för sena skador tillföljd av strålning, att drift ochunderhåll av kärntekniska anläggningarskall vara förenade med en säkerstrålmiljö för människor, djur ochmiljö. Vidare bör en samordnad nationellberedskap inom strålskyddsområdet motutsläpp av radioaktiva ämnenupprätthållas och vidareutvecklas ochSSI bör genom forsknings-, utvecklings-,beräknings- och mätinsatser ge underlagför strålskyddsmässiga bedömningar ochför att upprätthålla kompetens för attkunna förutse och möta framtida frågorinom strålskyddet. Inom programmetStrålskydd öst är målet att skapa ettbättre strålskydd i berörda länder iCentral- och Östeuropa.SSI omfattas av regeringens sparkrav påutgifter för statlig konsumtion och ennedräkning av anslaget har skett. Tillföljd av de sparbeting som lagts påmyndigheten anser SSI att det kan blinödvändigt att se över den inriktningoch målsättning som angivits för deolika verksamhetsgrenarna i denfördjupade anslagsframställningen.Regeringen delar SSI:s uppfattning ochdet bör ankomma på SSI att göra en sådanöversyn. De synpunkter som förs fram iden internationella granskningen av densvenska tillsynsverksamheten påkärnenergiområdet (SOU 1996:73) beredsför närvarande inom regeringskansliet.Regeringen föreslår ett ramanslag B 1på och beräknaravgiftsinkomster till ca 45 000 000 kr.Statens kärnkraftinspektion () ärcentral förvaltningsmyndighet meduppgift att övervaka dels säkerheten vidkärnteknisk verksamhet, delsgenomförandet av den forskning ochutveckling och det program för bl.a.sådana frågor som avses i 11 och 12 §§lagen (1984:3) om kärntekniskverksamhet. Dessutom skall SKI beslutaom användningen av avgiftsmedel enligtlagen (1992:1537) om finansiering avframtida utgifter för använt kärnbränslem.m. och lagen (1988:1597) omfinansiering av hanteringen av visstradioaktivt avfall m.m., utom närregeringen skall fatta ett sådantbeslut. SKI:s verksamhet finansieras isin helhet via avgifter enligtförordningen (1991:739) om vissaavgifter till Statenskärnkraftinspektion.De nuvarande övergripande målen för SKIär att verksamheten skall inriktas påatt hög säkerhet uppnås i svenskkärnteknisk verksamhet och att SKI idetta syfte tar initiativ tillsäkerhetshöjande åtgärder, attkärnavfall slutförvaras på ett säkertsätt, att tillräcklig bredd uppnås iindustrins forsknings- ochutvecklingsverksamhet avseendeslutförvaring av använt kärnbränsle samtatt beslutsfattare och allmänhet är välinformerade om kärnteknisk risk ochsäkerhet samt om omhändertagande ochslutförvaring av använt kärnbränsle.Den grundläggande förutsättningen förSKI:s mål och inriktning av verksamhetenär att de som har tillstånd att bedrivakärnteknisk verksamhet också har detfulla och odelade ansvaret försäkerheten.I prioritering av myndighetensuppgifter skall den säkerhetsmässigabetydelsen vara avgörande. gällandeövergripande mål bör ligga fast . SKI omfattas avregeringens sparkrav på utgifter förstatlig konsumtion och viss nedräkningav anslaget har gjorts. Regeringeninstämmer i SKI:s bedömning att det ärnödvändigt att klargöra inriktningen avoch ambitionsnivån för myndighetensverksamhet i förhållande tillutvecklingen i omvärlden. Regeringenbedömer att detta bör göras i anslutningtill att den framtida energipolitikenfastläggs. Därvid kommer också derekommendationer att behandlas som lagtsfram av den internationella expertgruppsom slutfört singranskning av tillsynsverksamheten vidSKI och vid Statens strålskyddsinstitut.Gruppens rapport (SOU 1996:73) beredsför närvarande inom regeringskansliet.Regeringen konstaterar attRiksrevisionsverket inte haft någrainvändningar i revisionsberättelsenavseende SKI.Regeringen föreslår för anslaget B 2Statens kärnkraftinspektionsförvaltningskostnader ett ramanslag om63 med beräknadeavgiftsinkomster om . Föranslaget B 3 Kärnsäkerhetsforskningföreslås ett ramanslag om 58 778 000 krmed beräknade avgiftsinkomster om58 560 000 kr.Från anslaget B 4 Visst internationelltsamarbete i fråga om kärnsäkerhet m.m.betalas kostnader, i amerikanska dollaroch österrikiska shilling, fördeltagande i internationellt samarbetepå kärnenergiområdet, såsom Sverigesreguljära medlemsavgift iInternationella Atomenergiorganet(), bidraget till TechnicalAssistance and samtkostnader i samband med övrigtinternationellt kärnsäkerhetssamarbete.Anslaget, som för innevarande budgetårär ett förslagsanslag, bör för år 1997föras upp som ett ramanslag.Regeringen beräknar att anslaget för år1997 bör vara 26 752 000 kr.Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringensförslag till medelsanvisning underanslagen B 1-B 4. beträffande anslag inomutgiftsområde 20 Allmän miljö- ochnaturvårdatt med bifall tillregeringens förslag och med avslag påmotionerna 1996/97:Jo249 yrkandena 1och 2, 1996/97:Jo252 yrkande 1,1996/97:Jo714 yrkande 10,1996/97:Jo737 yrkandena 8 och 10,1996/97:Jo746 yrkande 1,1996/97:Jo752, 1996/97:Jo759 yrkande32, 1996/97:Jo779 yrkande 18,1996/97:Jo793 yrkande 5 och1996/97:Kr238 yrkande 2 anvisaranslag för underutgiftsområdet enligt utskottetsförslag i bilaga 1,res. 1 (mp)2. beträffande preliminärfördelning på anslag inomutgiftsområde 20 Allmän miljö- ochnaturvård för budgetåren 1998 och1999att avslår motion1996/97:Jo737 yrkande 11,3. beträffande översyn avNaturvårdsverkets uppdrag ochorganisationatt avslår motion1996/97:Jo727 yrkande 40,res. 2 (m, c)4. beträffanderovdjursinventeringaratt avslår motion1996/97:Jo241 yrkandena 16 och 17,res. 3 (mp)5. beträffande bidrag tillmiljöorganisationeratt avslår motion1996/97:Jo727 yrkande 41,6. beträffande finansiering avkalkningsverksamhet efter budgetåret1997att avslår motion1996/97:Jo408 yrkande 11,res. 4 (m)7. beträffande medel tillkalkning från programmet föromställning till hållbar utvecklingatt avslår motionerna1996/97:Jo252 yrkande 2, 1996/97:Jo704 yrkande 1 och 1996/97:Jo727yrkande 31 delvis,res. 5 (c, mp)8. beträffande bidrag från EUför kalkningatt avslår motionerna1996/97:Jo704 yrkande 2, 1996/97:Jo734 yrkande 6 och 1996/97:Jo740yrkande 2,res. 6 (m, fp)9. beträffande Naturvårdsverketsplan för den statligt finansieradekalkningsverksamhetenatt avslår motion1996/97:Jo746 yrkande 2,10. beträffande kalkning iVästsverigeatt avslår motionerna1996/97:Jo734 yrkande 5 och1996/97:Jo740 yrkande 1,11. beträffande biologiskmångfald och kalkning m.m.att avslår motion1996/97:Jo793 yrkandena 2 och 3,12. beträffande återförsurningatt avslår motion1996/97:Jo793 yrkande 4,13. beträffande förvärv avvärdefulla naturområden m.m.att med bifall tillregeringens förslag och med avslag påmotion 1996/97:Jo714 yrkande 9bemyndigar regeringen att under år1997 ikläda staten ekonomiskaförpliktelser i samband med förvärvav eller intrångsersättning ivärdefulla naturområden som innebäråtaganden om högst ,14. beträffande medel tillförvärv av värdefulla naturområdenfrån programmet för omställning tillhållbar utvecklingatt avslår motion1996/97:Jo727 yrkande 31 delvis,res. 7 (c)15. beträffande samordning avmiljöforskningatt avslår motion1996/97:Ub7 yrkande 9,16. beträffande miljö- ochkretsloppsforskningatt avslår motionerna1996/97:Jo714 yrkande 8 och1996/97:Ub514 yrkande 37,17. beträffande ettmiljötekniskt centrumatt avslår motionerna1996/97:Jo606, 1996/97:Jo607,1996/97:Jo608 och 1996/97:Ub514yrkande 38,res. 8 (v)18. beträffande recirkulerandevattensystematt avslår motion1996/97:Jo605.res. 9 (m)den 26 november 1996På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), Ann-KristineJohansson (s), (), ÅsaStenberg (s), (), GudrunLindvall (mp), (),(), () och (). Anslag inom utgiftsområde 20 Allmänmiljö- och naturvård (mom. 1)() anför:Vi anför i motion 1996/97:Jo737 yrkande8 att vi inte kan stödja regeringensförslag att under en treårsperiodavsätta för byggandeav skoterleder m.m. Vi avvaktar attregeringen skall avsätta tysta områden ifjällen i enlighet medMiljövårdsberedningens förslag. Om enzonering verkligen införs kan vi på nyttöverväga detta ställningstagande. Vianser att , som för år1997 avsatts för detta ändamål, skallföras från anslaget A 1 till anslaget A 6Sanering och återställning avmiljöskadade områden.I enlighet med det anförda anser vi attutskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande anslag inomutgiftsområde 20 Allmän miljö- ochnaturvårdatt med anledning avregeringens förslag, med anledning avmotion 1996/97:Jo737 yrkandena 8 och10 och med avslag på motionerna1996/97:Jo249 yrkandena 1 och 2,1996/97:Jo252 yrkande 1,1996/97:Jo714 yrkande 10,1996/97:Jo746 yrkande 1,1996/97:Jo752, 1996/97:Jo759 yrkande32, 1996/97:Jo779 yrkande 18,1996/97: Jo793 yrkande 5 och1996/97:Kr238 yrkande 2 anvisaranslag för underutgiftsområdet enligt reservation 1 ibilaga 1,2. Översyn av uppdragoch organisation (mom. 3)(), (),(), (),() och ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 12 börjar med och på s. 13 slutar med utskottet anfört bort ha följandelydelse:I en krympande offentlig ekonomi är detnödvändigt att de resurser som ställtstill förfogande används såkostnadseffektivt som möjligt.Naturvårdsverket har till uppgift attvara en samlande och pådrivande kraft imiljöarbetet. Verket skall dessutomsvara för uppföljning och utvärdering avsåväl det nationella som detinternationella miljöarbetet. Undersenare tid har verkets arbete genomgåttsnabba tyngdpunktsförskjutningar, bl.a.till följd av det svenska EU-medlemskapet. Det finns enligtutskottets mening ett behov av enförutsättningslös genomgång avNaturvårdsverkets uppdrag ochorganisation för att säkerställa ett såeffektivt miljöarbete som möjligt.En särskild utredare bör enligtutskottets mening överväga vilkaeventuella organisationsförändringar avverksamheten som bör genomföras för attnå bästa möjliga resultatuppfyllelse. Isamband med detta bör också utredas ommiljöforskningen bör vara en del avNaturvårdsverkets verksamhet. anfört bör medanledning av motion Jo727 yrkande 40 somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3bort ha följande lydelse:3. beträffande översyn avNaturvårdsverkets uppdrag ochorganisationatt med anledning av motion1996/97:Jo727 yrkande 40 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Rovdjursinventeringar (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 13 börjar med Utskottetavser och slutar med vidare åtgärd bort ha följande lydelse:Utskottet avser att i betänkandet1996/97:1 Statsbudgeten förutgiftsområde 23 under anslaget D 2Ersättningar för viltskador m.m. föreslåatt frågor rörande rovdjur bör övervägasinom ramen för en sammanhållenrovdjurspolitik.Statens naturvårdsverk och Sametingethar gemensamt funnit en ny modell förersättning för rovdjursrivna renar somgäller från .