bet · GK01TU4 · 1996-11-12 00:00:00 — Statens köp av färjetrafik till och från I proposition 1996/97:33 redovisas ettförslag till avtal mellan staten ochGotlandstrafiken AB (u.b.) omfärjetrafik till och från Gotlandfr.o.m.år 1998. Utskottet föreslår attriksdagen godkänner avtalet. Avtaletryms inom den kostnadsram på 175miljoner kronor som utskottet bedömdesom rimlig i samband med att riksdagenunder förra godkänderegeringens förslag till riktlinjer förden framtida färjetrafiken.Ett motionsyrkande om avslag påregeringens hemställan avstyrks.Utskottet avstyrker ocksåmotionsyrkanden om möjligheter tillkompletterande trafik och s.k.viatrafik, om bastrafikens kapacitet, omplatsreservering för gotlänningar, omhöghastighetsfartygs miljökonsekvenser,om inrättande av ett trafikantråd, områdets sammansättning och uppgifter samtom Gotlandstilläggets avveckling.Motiveringen är i de flesta fall attsyftet med yrkandena tillgodoses genomavtalet.Till betänkandet har fogats fyrareservationer. Regeringen ()föreslår i proposition 1996/97: godkänner avtal mellan statenoch (u.b) rörandefärjetrafik till och från . Motioner väckta med anledning avpropositionen1996/97:T1 av och (båda m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omtillstånd för färjetrafikmellan norra och inklusiveStora Karlsö med såväl höghastighetsbåtsom bil- och passagerarfärja.1996/97:T2 av och (båda c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts ombehovet av kompletterande sommartrafikmellan och och mellanVästervik och Gotland.1996/97:T3 av ochIngibjörg Sigurdsdóttir (båda s) variyrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om garantier för att intekapaciteten minskar eller sårbarhetenökar i Gotlandstrafiken,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om beredskap för omedelbaraåtgärder om effekterna av nedtrappningenav Gotlandstillägget blir alltförnegativa.1996/97:T4 av Per m.fl. (m)vari yrkas1. att avslår regeringensförslag i proposition 1996/97:33 ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om trafikantråd förGotlandstrafiken.1996/97:T5 av m.fl.(mp) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om höghastighetsfärjor,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ett trafikantråd,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om reserverade platser på färjorför bosatta gotlänningar,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en utvärdering avavvecklingen av Gotlandsstödet.1996/97:T6 av () variyrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om möjlighet till kompletterandefärjetrafik till ,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att samma möjlighet skall gestill konkurrerande och kompletterandetrafik till och viaGotland.1996/97:T7 av () variyrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om de grundläggandeförutsättningarna beträffande säkerhet,miljöanpassning och öppenhet för deframtida trafiklösningarna för ,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om garantier för att bastrafikentill och från måste fungeravarje dag,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om Gotlandstilläggetsavtrappning och fraktpriserna.Motion väckt 19961996/97:T214 av m.fl. (fp)vari yrkas21. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ett trafikantråd rörandeGotlandstrafiken. 1 Statens engagemang i GotlandstrafikenMot bakgrund av en drastisk försämringav sysselsättningen på under1950-talet tillsatte regeringen enutredning - Ö-utredning -som skulle undersöka vilka åtgärder somkunde förbättrasysselsättningssituationen. Utredningenkom bl.a. fram till att en förbättringav sjöförbindelserna mellan ochfastlandet var en viktig förutsättningför en utveckling av näringslivet på ön.Samtidigt accentuerades problemen i denreguljära färjetrafiken mellan Gotlandoch fastlandet, främst till följd avbilismens starka utveckling.År 1955 kom den första bilfärjan ochnågra år senare togs en modern bilfärjai bruk. Trafiken utövades de första årenav Gotlandsbolaget. tillkom ettrederi, Nordörederiet. Gotlandsbolagetövertog Nordörederiet år 1967.År 1970 fattade ett beslut sominnebar att staten tog på sig ett ansvarför att hade entillfredsställande transportförsörjning(prop. 1970:175, bet. 3 LU 89, rskr.463). slog fast attdet begränsade trafikunderlaget intemedgav fri konkurrens. Med hänvisninghärtill och för att säkerställa att ettstatligt ekonomiskt stöd knöts till enrationell trafikuppläggning antogriksdagen en lag (1970:871) enligtvilken linjesjöfart på endastfick bedrivas efter särskilt tillstånd(koncession) av regeringen.Efter lagens ikraftträdande har stateningått fyra avtal och ett avtal omförlängning. Koncessionsinnehavare varfram t.o.m. (Gotlandsbolaget). Därefter harkoncessionen innehafts av vars dotterbolag N har svarat förtrafiken.År 1971 infördes ett transportstödavseende godstransporter på färja frånGotland. utvidgades detstatliga stödet till att omfatta ocksågodstransporter på färja till Gotlandoch persontransporter till och frånGotland. Transportstödet har tillförtstrafikutövaren för att möjliggöra enmotsvarande reducering av taxan. Stödetsstorlek har varierat starkt över åren,vilket framgår av följandesammanställning som omfattarstödgivningen under de senaste sexbudgetåren.Budget Anvisade Nettout Besparing (+)år medel, 1 gift, resp.000 kr 1 000 merutgift (-),kr 1 000 kr1990/9 46 000 80 -34 0701 0701991/9 69 000 174 776 -105 77621992/9 140 000 181 979 -41 97931993/9 160 000 164 114 -41 11441994/9 175 000 155 211 +20 21151995/9 250 000 -6 (18mån. )Härutöver subventioneras godstrafikengenom ett system med högstprisregleringoch ett s.k. Gotlandstillägg. Systemetinnebär atttransportförmedlingsföretagens taxor förgodstransporter skall motsvara taxan fören transport av motsvarande längd ilandet i övrigt. Som kompensation fårföretagen debitera ett frakttillägg iall inrikes fjärrtrafik. Tilläggetmotsvarar i dag0,av nettofraktsumman i varjeenskilt fraktavtal.Under förra fastställderiksdagen riktlinjer för upphandling avGotlandstrafiken m.m. (prop. 1995/96:44,bet. TU7, rskr. I sitt av riksdagengodkända betänkande uttaladetrafikutskottet att staten ävenfortsättningsvis borde ha ett såvälpolitiskt som ekonomiskt ansvar för attdet fanns en tillfredsställandetrafikförsörjning med färja till ochfrån . Utskottet deladeregeringens bedömning att färjetrafikenenligt det gällande avtalet vältillgodosåg näringslivets behov avgodstransporter. Däremot bedömdestrafiken inte vara tillräckligtpassagerarvänlig. Utskottet hade intenågon erinran mot regeringens avsikt attsäga upp det gällande avtalet och attutse en särskild förhandlare med uppgiftatt upphandla statens köp av färjetrafikefter den nuvarande avtalsperiodensutgång . Införtrafikupphandlingen borde riksdagenenligt utskottets mening ange enkostnadsram. Den av regeringenföreslagna kostnadsnivån om 175 miljonerkronor var enligt utskottets mening enrimlig ram.Vid samma tillfälle antog riksdagenregeringens förslag till lag ombegränsning av rätten att bedrivalinjesjöfart på . Genom lagen(1996:19), som träder i kraft den 1januari 1998 och då ersätter lagen(1970:871) om linjesjöfart på ,har regeringen bemyndigats att meddelaföreskrifter om begränsning av rättenatt utföra regelbundna sjötransportermellan och svensk hamn utanförGotland. Bakgrunden till årslagstiftning var att lagbedömdes sakna stöd i EU:s s.k.cabotageförordning, enligt vilken densvenska kusten är öppen för alla inrikessjötransporter med fartyg som ärregistrerade i en annan EU-medlemsstat.Däremot finns det inget hinder för enmedlemsstat att som villkor för rättenatt tillhandahålla cabotagetjänstertill, från och mellan öar ingå avtal medrederier om allmän trafik eller att angeförpliktelser vid allmän trafik.Vidare antog regeringensförslag till lag om upphävande av denlag (1979:1035) som bemyndigarregeringen att föreskriva ett högstapris för fjärrtransporter av gods medlastbil till eller från (högst-prisregleringen) och föreskriva etthögsta pristillägg i den totala inrikesfjärrtrafiken för att kompenseratransportföretagen för det ekonomiskabortfall som därvid kan uppstå(Gotlandstillägget). Innebörden avriksdagsbeslutet är atthögstprisregleringen slopas ochGotlandstillägget trappas ner med tvåtiondels procentenheter fr.o.m.1997 för att vara helt avvecklat medutgången av år 1998.2 Avtal om upphandlingen2.1 Regeringens förslagRegeringen föreslår att riksdagengodkänner ett preliminärt avtal rörandefärjetrafik till och från . Avpropositionen framgår att en särskilttillkallad förhandlingsman den 2september 1996 till regeringenöverlämnade ett avtal rörandefärjetrafik till och från inomen kostnadsram av 174 miljoner kronor.Avtalet, som skall träda i kraft den 1januari 1998, har för sin giltighetgjorts beroende av ochregeringens godkännande.Avtalet saknar bortre tidsgräns. Detkan sägas upp . Med enuppsägningstid kommer avtaletatt gälla under minst sex år.Den av förhandlaren valdatrafikutövaren är Gotlandstrafiken AB(u.b.) som kommer att vara ett av RederiAB och line AB gemensamtkontrollerat företag.I propositionen redovisas vissakostnadsberäkningar. Av dessa framgåratt statens kostnad för trafiken blir174 i 1996 årspenningvärde, förutsatt att antaletresande uppgår till 1 050 000 ,vilket motsvarar det genomsnittligaantalet resenärer under de tre senasteåren. Skulle antalet passagerare minskamed 50 000 ökar statens kostnad enligt ipropositionen redovisade uppskattningarmed ca , vilket alltsåinnebär att den av angivnakostnadsramen inte håller. I motsattfall, dvs. om passagerarantalet ökar med50 000, minskar statens kostnad med ca 3miljoner kronor.Vidare framgår av propositionen atttrafiken enligt det ingångna avtaletskall utföras av två konventionellafärjor. Härutöver kommer ett nybyggtenskrovigt höghastighetsfartyg av stålatt sättas i trafik ellervåren 1999. I det senare fallet kommertonnaget att kompletteras undersommarsäsongen 1998, bl.a. med enkatamaran.I det nya avtalet förutsätts attfartygen skall vara utrustade medkatalytisk avgasrening samt kunna drivasmed lågsvavlig olja. Dessutom förutsättssärskilt avlysta turer för transport avfarligt gods.Säkerhetsaspekten uppges vara vältillgodosedd. Sålunda skall dekonventionella färjorna uppfylla destabilitetsregler som utarbetats pågrundval av den s.k.Stockholmsöverenskommelsen i februari1996.I avtalet regleras valet av bashamnarför trafiken. I detta hänseende finnsingen skillnad jämfört med det nugällande avtalet. Bashamnar skallsåledes även fortsättningsvis varaNynäshamn och Oskarshamn.För att trafikanterna skalltillförsäkras information och inflytandeskall enligt avtalet ett trafikantrådinrättas. I rådet skall ingå deintressenter som iGotlands län och vidvarje tillfälle inbjuder. Staten ochrederier skall gemensamt informeratrafikantrådet innan turlistor ochpriser fastställs.2.2 MotionsförslagI motion T4 (m) föreslås att riksdagenavslår regeringens förslag. Motionärernahänvisar bl.a. till att avtalet inte harredovisats i sin helhet och att detdärför är olämpligt att staten binds viden så stor kostnad under minst sex år.Vidare anförs att förbudet motkonkurrerande trafik inte är förenligtmed . En annaninvändning är att det i avtalet saknasen incitamentsklausul som kan göraentreprenören intresserad avresultatutvecklingen.2.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att detavtalsförslag som regeringen nuförelägger ligger väl i linjemed de riktlinjer för upphandling avGotlandstrafiken som godkändeunder förra (prop. 1995/96:44,bet. TU7, rskr. 99).Kostnadsmässigt hålls det preliminäraavtalet inom den ram om 175 miljonerkronor kostnadsläge somutskottet då uttalade sig för.Visserligen framgår av dekänslighetsberäkningar somförhandlingsmannen har redovisat att enförutsättning för att staten inte skalldrabbas av kostnader utöver ramen är attantalet passagerare inte understiger 1000 000 . Enligt utskottetsbedömning finns anledning till vissoptimism när det gällertrafikunderlagets storlek. Sålunda harresandet ökat starkt sedan i början av1990-talet och antalet passagerare harunder uppgått till igenomsnitt 1 050 000 . Också under1996 har resandet legat på en hög nivå.Enligt vad utskottet har inhämtatberäknas passagerarantalet detta årkomma att uppgå till ca 1 080 000.Vidare bör de förbättringar avfartygstonnage och turlistor som följerav avtalsförslaget få vissa dynamiskaeffekter i form av ett ökat resande. Somredovisas i propositionen sätts undersommaren 1998, eventuellt året därpå, ini trafik ett enskrovigthöghastighetsfartyg som förkortarrestiden med nästan hälften jämfört medrestiden för de konventionellabilfärjorna. Därmed får trafikutövarenmöjlighet att erbjuda fler snabba turerpå , vilket i hög grad tordeförbättra passagerarvänligheten itrafiken. Härtill kommer att det nyahöghastighetsfartyget erbjuder störrebekvämlighet för passagerarna vid hårtväder än den som förnärvarande trafikerar , vilketborgar för högre regularitet än vad somhar gällt för . Fartygetskall dessutom vara isklassat och därmednormalt kunna trafikeras under helaåret.Utskottet vill också peka på atttillfälliga fluktuationer ipassagerarunderlaget enligt vad som sägsi propositionen kan hanteras utankostnadskonsekvenser för staten,exempelvis genom ändring av turlistoroch priser.I motion T4 (m) anförs som skäl föravslag på regeringens förslag bl.a. attstaten inte bör binda sig för en storkostnad som minst sexår. Utskottet för sin del anser att enförhållandevis lång avtalstid innebärpåtagliga fördelar. För staten bör detvara av värde att kostnaderna förGotlandstrafiken kan överblickas underett antal år. För trafikutövaren tordeen inte alltför kort avtalsperiod varaen förutsättning för att han skall vågagöra de investeringar i tonnage somkrävs för en fullgod trafik. Även förtrafikanterna och övriga intressenter,t.ex. och Länsstyrelseni , kan stabilaförutsättningar erbjudafördelar.I samma motion hävdas att det iavtalsförslaget saknas enincitamentsklausul som kan göratrafikutövaren intresserad avresultatutvecklingen. Utskottet har pådenna punkt kommit till en annanslutsats. Såsom framgår av propositionenfinns ett uppenbart incitament förtrafikutövaren att främjatrafikutvecklingen. Om nämligenverksamheten utvecklas i en för statenkostnadsmässigt gynnsam riktningtillfaller omkring en tredjedel avkostnadsförbättringen rederiet.Med hänvisning till vad som ovan haranförts föreslår utskottet att riksdagengodkänner regeringens förslag till avtalmellan staten och Gotlandstrafiken AB(u.b.). Motionen avstyrks följaktligen idenna del.Utskottet återkommer under särskildaavsnitt till frågor rörande möjlighetertill kompletterande trafik,trafikkapacitet, miljö och inflytandeför trafikanter. I ett särskilt avsnittbehandlas också motionsyrkanden rörandedet s.k. Gotlandstillägget.3 Möjligheter till kompletterande trafikm.m.3.1 PropositionenI propositionen erinrar regeringen omatt den av staten garanteradebastrafiken till och från kankomma att kompletteras med annan trafiki enlighet med om cabotage,dvs. Rådets förordning (EEG) nr 3577/92om tillämpning av principen om frihetatt tillhandahålla tjänster påsjötransportområdet inommedlemsstaterna, den s.k.cabotageförordningen. Förordningeninnebär en etappvis liberalisering framtill av kustsjöfarten mellanländerna i Europeiska unionen. Förnärvarande gäller i princip frittcabotage för all trafik norr omFrankrike. Cabotageförordningen ärgällande rätt i i förhållandetill övriga EU-medlemsstater. är därmed öppen för allainrikes sjötransporter med fartyg som ärregistrerade i annan EU-medlemsstat.Dock får en medlemsstat, som villkor förrätten att tillhandahållacabotagetjänster till, från och mellanöar, ingå avtal med rederier om allmäntrafik eller ange förpliktelser vidallmän trafik. Sådana förpliktelser,eller villkor, får avse val av hamnar,regelbundenhet, kontinuitet, turtäthet,kapacitet att utföra tjänsten,fraktsatser och bemanning.Regeringen aviserar nu sin avsikt att,i enlighet med det bemyndigande den fåtti lagen (1996:19) om begränsning avrätten att bedriva linjesjöfart påGotland, ange särskilda förpliktelserför rederier som vill utöva färjetrafiktill och från . Enligt vadutskottet har erfarit planerarregeringen att utfärdaen förordning vari dessa frågorregleras.3.2 MotionsförslagI motion T1 (m) framhållsturistnäringens stora betydelse förGotland och . Sådan trafik ärstarkt tidsbegränsad till en period dåtrafikunderlaget är långt större änmotsvarande underlag för bastrafikentill och från . Enligtmotionärerna bör därför regeringenskyndsamt och generöst kunna beviljatillstånd för trafik mellannorra och , inklusive StoraKarlsö, med såväl höghastighetsfartygsom färja för bil- ochpassagerartransport.Enligt vad som framhålls i motion T2 (c)skulle en återupprättad förbindelse frånÖland till vara av stort värde,främst genom att bidra till ökad turism.Vidare anges faktorer som närhet ochsnabbhet tala för trafik från Västervik.Ett yrkande av samma innebörd återfinnsi motion T6 (s).I motion T6 (s) pekas också påmöjligheterna till konkurrerande och kompletterande trafik till ochBaltikum via . I en sådan s.k.viatrafik skulle kunna bli ettnav.3.3 Utskottets ställningstagandeInledningsvis vill utskottet erinra omatt även under förra riksmötethade att ta ställning tillmotionsförslag rörande trafik utöverbastrafiken och s.k. viatrafik (prop.1995/96:44, bet. TU7, rskr. godkända betänkandeuttalade utskottet att förslagen varintressanta. Utskottet bedömde det somangeläget att förbindelserkunde utformas flexibelt och också i nyaformer.Beträffande de nu aktuellamotionsförslagen om trafik från Ölandoch hamnar på fastlandet, t.ex.Västervik, delar utskottet motionärernasuppfattning om turismens betydelse förGotland. Det är utomordentligt viktigtatt turistnäringens utveckling intehämmas av bristen på lämpligasjöförbindelser. Trafik mellan Gotlandoch andra länder i kanockså bli av stor betydelse för Gotlandsutveckling. Utskottet anser att de nyacabotagereglerna bör tillämpas medstörsta möjliga hänsynstagande tillbehovet av att främja näringsliv, turismoch sysselsättning på . Men såsomregeringen har anfört bör intekompletterande trafik tillåtasundergräva bastrafikens ekonomi så attden angivna kostnadsramen sprängs.Utskottet utgår från att regeringen vidutformningen av den aviseradeförordningen kommer att göra en sånoggrann avvägning som möjligt mellan, åden ena sidan, behovet av kompletterandetrafik och, å den andra, kravet på attbastrafikens ekonomi tryggas. Någotsärskilt uttalande från sidai denna fråga torde inte varaerforderligt. Syftet med de nubehandlade yrkandena i motionerna T1(m), T2 (c) och T6 (s) torde i alltväsentligt vara tillgodosett. Motionernaavstyrks därför i denna del.Utskottet utesluter inte att Gotlandkan komma att spela en roll somförmedlande länk i sjötrafik mellanVsteuropa inklusive ochSverige. Men även för sådan trafikgäller att denna inte får tillåtasäventyra den statsstödda bastrafikensekonomi. Regeringen har här att görasamma typ av avvägningar som beträffandekompletterande trafik mellan svenskahamnar och . Med det anfördaavstyrks motion T6 (s) även i denna del.4 Frågor om bastrafikens kapacitet m.m.4.1 PropositionenAv propositionen framgår attGotlandstrafiken skall ombesörjas av tvåkonventionella färjor. Enligt vadutskottet har inhämtat är de tvåfartygen , som för närvarandehar kapacitet för 1 859 passagerare och450 personbilar, samt medkapacitet för 2 072passagerare och 510 personbilar.Härutöver skall ett enskrovigthöghastighetsfartyg införskaffas. Dettafartyg sätts i trafik antingen våren1998 eller . I det senarefallet kommer tonnaget attkompletteras, bl.a. med en katamaran.4.2 MotionsförslagFrågor om det angivna tonnagetskapacitet aktualiseras i tre motioner.I motion T7 (c) framhålls vikten av attkapaciteten inte minskar i förhållandetill nuläget. Motionären hänvisar isammanhanget till 1995/96 årsriksdagsbeslut, i vilket det uttaladesatt vägen till och från alltidskall vara öppen.Vidare framhålls i denna motion attgarantier måste skapas för attbastrafiken fungerar . Enligtmotionären förefaller det angivnatonnaget och dess utnyttjande innebäraen klar försämring. Vad motionären häråsyftar är ett uttalande i propositionenom att trafiken underlågsäsong, då det inte finns någotegentligt behov av godstransporter,enbart skall ombesörjas avhöghastighetsfartyget. Detta fartygtorde vara mer känsligt för is och vindän konventionella färjor. Ett yrkande avsamma innebörd återfinns i motion T3(s).Enligt vad som framhålls i motion T5(mp) är det viktigt att fast bosattagotlänningar i akuta situationer medkort varsel kan resa till fastlandet.Eftersom resealternativen är få bör ettvisst antal platser vara reserverade försådana resenärer. bör enligtmotionärerna göra ett uttalande av dennainnebörd.4.3 Utskottets ställningstagandeEnligt det nu gällande avtalettrafikeras med två störrekonventionella färjor, en mindre bil-och passagerarfärja samt en snabbgåendekatamaran. kan endastutnyttjas och ärdessutom förhållandevis vindkänslig,vilket har tvingat trafikutövaren attställa in ett antal turer. Turlistornaför de konventionella fartygen har i höggrad anpassats till godstrafikens behov.Passagerarna har därmed, särskilt underlågsäsong, ofta varit hänvisade tillsena avgångstider och mycket tidigaankomsttider.I det förslag till avtal som regeringennu presenterar finns enligt utskottetsmening förutsättningar för en avsevärdförbättring av passagerarvänligheten.Det nya enskrovigahöghastighetsfartyget, som sätts itrafik antingen eller våren1999, skall enligt vad regeringenredovisar i princip kunna användas underhela året. Ett större antal turer underdagtid kommer att erbjudas, både på dennordgående linjen mellan ochVisby och på den sydgående linjenOskarshamn-Visby. Med anledning av defarhågor som uttryckts i motionerna T3(s) och T7 (c) har utskottet inhämtatatt höghastighetsfartyget beräknas fåhög regularitet och klara de vanligastförekommande is- och vindförhållandena ide aktuella delarna av . Skulleden situationen uppkomma atthöghastighetsfartyget inte kan användaskommer ersättningstonnage att sättas in.Om detta finns, enligt vad utskottet harerfarit, bestämmelser i avtalsförslaget.Utskottet bedömer mot denna bakgrund attsåväl gotlänningar som övrigapassagerare torde kunna räkna med godatrafikförsörjningsmöjligheter.Motionerna T3 (s) och T7 (c) påkallardärför ingen åtgärd från riksdagenssida. De avstyrks följaktligen i nubehandlad del.Beträffande förslaget i motion T5 (mp)om att ett visst antal platser skallreserveras för fastboende gotlänningarvill utskottet erinra om att riksdagenunder förra avslog ett yrkandeav samma innebörd (bet. 1995/96:TU7,rskr. Den motivering som utskottetdå angav var att frågor av denna artinte bör avgöras av ellerregeringen utan av detrafikansvariga parterna. Utskottetfinner inte anledning att ändraståndpunkt och avstyrker därmed motionT5 (mp) yrkande 3.5 Vissa miljöfrågor5.1 PropositionenI propositionen uttalar regeringenuppfattningen att sjöfarten generelltmåste stärka sin profil som ettmiljövänligt transportslag. Mot dennabakgrund anser regeringen att avtaletskrav på att fartygen skall varautrustade med katalytisk avgasrening ochdrivas med lågsvavlig olja väl stämmeröverens med de direktiv som regeringenhar utfärdat. Av propositionen framgårockså att avtalet förutsätter särskiltavlysta turer för transport av farligtgods.5.2 MotionsförslagI motion T7 (c) föreslås etttillkännagivande till regeringen om degrundläggande förutsättningar förGotlandstrafiken, bl.a. miljöanpassning,som angav i samband med1995/riktlinjebeslut (bet.1995/96:TU7, rskr. 99).Enligt motion T5 (mp) kan de svallvågorhöghastighetsfartyg orsakar ha en mycketallvarlig inverkan på den gotländskanaturen.