bet · GJ01UU13 · 1996-03-07 00:00:00 — ochKustbevakningen kan medverka ikontrollen varvid den deltagandepersonalen har befogenhet som polismän.Kontrollen avser i första hand inresatill . Utresekontroll tillämpasnumera inte rutinmässigt. Enligtutlänningsförordningen kan dockutresekontroll ske för att förebyggaeller beivra brott eller för attupprätthålla allmän ordning ochsäkerhet. I övrigt kan sådan äga rum föratt genomföra den kontroll överutlänningar som föreskrivs iutlänningslagen.Tullens befogenheter vid gränskontrollregleras i tullagen (1994:1550) och, vidbeivrande av brott, lagen (1960:418) omvarusmuggling. I tullagensövergångsbestämmelser ges tulltjänstemänbefogenhet att göra kontroller vid inregräns för vissa uppräknade skyddsändamåli enlighet med artikel 36 iRomfördraget, t.ex. för att hindraillegal in- och utförsel av narkotika.EU-gränskontrollutredningen har i sittbetänkande (SOU1994:131) Skyddet vid deninre gränsen lämnat förslag till nylagstiftning om kontroll vid den inregränsen. I förslaget, som bl.a. innebäratt varusmugglingslagen inte skall gällaför varor som införs från eller utförstill ett annat EU-land, föreslås en nylag om straff för olovlig införsel ellerutförsel över EU-gräns. De varor som därupptas är bl.a. narkotika,injektionssprutor och kanyler,dopningsmedel, vapen och ammunition,springstiletter och andra s.k.gatustridsvapen, krigsmateriel m.m.Lagen innehåller, förutomstraffbestämmelser, regler om olika slagav ingripanden på grundval avbrottsmisstanke. Inom regeringskanslietpågår nu arbete med att färdigställa enlagrådsremiss på grundval av förslag. Enproposition kommer att läggas fram iriksdagen i mars.Utskottets övervägandenSom regeringen konstaterar i skrivelsenförutsätter fri rörlighet för personerinom unionen en avveckling av deinre gränskontrollerna och andraåtgärder, vilket kommer att underlättaför personer att fritt röra sig övergränserna. Identitetskontroller avpersoner vid den inre gränsen behållsemellertid till dess att beslut fattatspå svensk sida om avveckling av dem. Ettsådant beslut är beroende av atteffektiva kompensatoriska åtgärderinförs i EU. Sådana åtgärder är, somredogjorts för ovan, under uppbyggnad.Utskottet anförde i samband medställningstagandet till propositionen omSveriges medlemskap i (1994/95:JuU1y)att slopandet av de inregränskontrollerna måste mötas medkraftfulla alternativa motåtgärder.Effektiva spanings- ochkriminalunderrättelseinsatser måstetillskapas mellan de olika europeiskapolismyndigheterna. Vidare måste tullensoch polisens metoder förstärkas ochutvecklas. Genom en ökad samverkanmellan tull och polis bordeeffektiviteten kunna skärpas. Utskottetansåg vidare att det fanns skäl att antaatt dessa nya kontrollformer skulle bliväl så effektiva som traditionellagränskontroller.Regeringen anför i skrivelsen attSverige bör medverka till ett såeffektivt samarbete som möjligt i dessafrågor. Utskottet delar, som framgåtttidigare i detta yttrande, dennauppfattning. Utskottet anser vidare, ilikhet med regeringen, att en översyn avfördragen måste ta hänsyn till dettasamarbete, som är nära förknippat medgemenskapssamarbetet när det gällerområdet för fri rörlighet för personer.Frågan om tullens kontroll av varor vidinre gräns är föremål förutarbetande av en lagrådsremiss iregeringskansliet, och en propositionkommer att läggas i i vår.Utskottet får anledning att återkommatill de nu aktuella frågorna i detsammanhanget. Med dessa uttalandenföreslår utskottet att motionerna U22(yrkande 48), U29 (yrkande 45) och U30(yrkande 7) avstyrks såvitt gällerfrågan om ett behållande av den inregränskontrollen.Europols verksamhet m.m.BakgrundInternationellt polissamarbete har enlång tradition, och , som är denmest kända och världsomfattandepolisorganisationen, har verkat sedan1923.Polissamarbete inom EG inleddes år 1976genom det s.k. TREVI-samarbetet. Det varett mellanstatligt samarbete mellan EG:smedlemsländer, och därutöver deltog sju likasinnade länder, däribland ,som gavs särskild information om detarbete som bedrevs.I och med Maastrichtfördragetreglerades polissamarbetet inom EG, ochi fördragets kapitel VI, artikel K (K.1punkt 9) nämns polissamarbete i syfteatt förebygga och bekämpa olika formerav grov internationell brottslighet.Europol nämns uttryckligen som ett organinom EU för utbyte av informationeravseende de angivna områdena.Europolkonventionen, som utgör denrättsliga grunden för en europeiskpolisbyrås (Europol) verksamhet,undertecknades . Konventionenskall nu ratificeras av de nationellaparlamenten. För svensk del kommer endepartementspromemoria att utarbetasinom med förslagtill ratificering och till lagändringar.Europol har som målsättning attförbättra effektiviteten hos behörigamyndigheter i medlemsstaterna och derassamarbete när det gäller förebyggandetoch kampen mot terrorism, olaglignarkotikahandel och andra allvarligaformer av internationell brottslighet.Varje medlemsstat skall upprätta ennationell enhet med ansvar för attutföra vissa arbetsuppgifter, bl.a. attförse Europol med den information och deunderrättelser som är nödvändiga för attEuropol skall kunna fullgöra sinaarbetsuppgifter.Europol skall således vara ett organför informations- ochunderrättelseutbyte mellan poliskårernai medlemsländerna. Tanken är attmedlemsländerna genom Europol skallkunna få del av uppgifter som finns iandra länder och att Europol dessutom,bl.a. genom kvalificeradanalysverksamhet, skall kunna förädladenna information så att förundersökningoch lagföring kan ske på nationell nivå.Europol har inte några operativabefogenheter.Hos Europol skall föras tre slagsdataregister. Ett informationsregistersom bl.a. innehåller uppgifter ompersoner som dömts för eller sommisstänkts för att ha begått eller varitdelaktiga i sådana brott som Europolskall ägna sig åt. Vidare skall ettanalysregister föras där Europol föranalysändamål kan lagra även andrauppgifter än de fråninformationsregistret. Uppgifterna skallröra de brott som Europol skall ägna sigåt samt därmed sammanhängande brott.Vidare skall ett indexregister upprättasöver de uppgifter som lagras ianalysregistret.De uppgifter som skall förekomma i deaktuella registren härrör frånrespektive lands nationellapolisregister där uppgiften har förts ini full överensstämmelse med respektivelands nationella lagstiftning.Justitieministern har den 16 januari1996 i som svar på fråga1995/96:166 om Europolregister anförtatt Europolkonventionen och desstillämpningsföreskrifter inte urholkaroch förändrar det skydd som följer av dekonventioner och rekommendationer somSverige och andra medlemsländer sedanlänge har tillämpat i sina nationellarättsordningar när det gällerregisterföring. Här åsyftas Europarådetsdataskyddskonvention och Europarådetsrekommendation om användningen avpersonuppgifter inom polissektorn.Riksdagen har antagitriktlinjer för uppbyggnaden av en nystruktur avseende de brottsregister m.m.som förs hos (prop. 1994/95:144, JuU21, rskr. 378).Riksdagen behandlade i ärendet en motionmed yrkande om ställningstagande tillhur de nya riktlinjerna förhåller sigtill uppbyggnaden av de register sombl.a. skall föras hos Europol. Riksdagenavstyrkte motionen under hänvisning tillatt regeringen beslutat om en översynav den rättsliga regleringen av svenskaregister. Utredaren skall enligtdirektiven (dir. 1995:38) beakta detinom EU pågående internationella arbetetför att bekämpa och utreda brott, bl.a.det polissamarbete som blir följden avEuropolkonventionen.MotionernaI flera motioner begärs att Europolskall erhålla operativa befogenheter. Imotion U19 (fp) förespråkas således attEuropolsamarbetet skall utvecklas tillett överstatligt samarbete så att t.ex.ett lands polis kan fullfölja enpolisjakt över en nationsgräns. I motionU21 (kds) framförs liknande anspråk,innefattande att Europol skall få vissaoperationella befogenheter i kampen motallvarlig internationell brottslighet. Imotion U23 (m) slutligen förespråkasatt Europol bör kunna medverka ivissa operativa polisinsatser, t.ex. ispaningsarbete mot grovgränsöverskridande brottslighet.I motionerna U19 (fp) och U22 (v) tasupp frågan om registrering i Europolsregister. Det begärs att skallverka för restriktivitet vid sådanregistrering.EU:s inställningEuroparlamentet anför i sin rapportinför regeringskonferensen att Europolbör ges de operationella befogenhetersom behövs för att underlätta kampen motgrov internationell kriminalitet.Utskottets övervägandenSom utskottet konstaterat ovan ärbrottslighet med internationellanknytning ett växande problem i mångaländer, och bekämpandet av dengränsöverskridande kriminaliteten är ettgemensamt problem inom unionen. För attnå framgång i detta arbete är det, somtidigare uttalats i detta yttrande, ennödvändighet att öka och effektiviseradet internationella samarbetet bl.a.inom polisens område. Som regeringenanförde i förra årets budgetproposition(1995/96:100 bil. 3 s. 29) ärutvecklandet avkriminalunderrättelseverksamheten ett avde viktigaste inslagen i en sådaneffektivisering. Polisunderrättelseranses nämligen i många sammanhang som enav de effektivare metoderna för attbekämpa internationell brottslighet (jfrprop. 1993/94:100 bil 3 s. 95 och SOU1994:131 s. 172). Mot denna bakgrundframstår organiserandet av Europol, somskall vara ett centrum förpolissamarbete i fråga omkriminalunderrättelsetjänst, som enytterst central fråga. Därifrån och tillatt förorda att Europol skall haoperativa inslag i verksamheten ärsteget emellertid långt. Den tanken ärdock inte ny. lade fram ettförslag vid iLuxemburg om att upprätta encentral europeisk kriminalenhet medoperativa befogenheter. Förslaget väckteinte någon större entusiasm i övrigamedlemsländer. I sammanhanget kan pekaspå att polissamarbetet inom Schengeninnehåller moment av gränsöverskridandeoperativ polisverksamhet. Utskottetföreslår att motionerna U19 (yrkande 5),U21 (yrkande 38) och U23 i nu berördadelar avstyrks.När det gäller motionsönskemålen omrestriktivitet vid registrering iEuropols register vill utskottet erinraom att de uppgifter som skall förekommai de aktuella registren härrör frånrespektive lands nationellapolisregister där uppgiften har förts ini full överensstämmelse med respektivelands nationella lagstiftning. Sverigebestämmer således på nationell nivåvilka uppgifter som skall införas iregistren. Olika frågeställningar somrör registrering i polisregister ärvidare föremål för utredning. Utskottetanser att det saknas anledning förriksdagen att föregripa detutredningsarbetet. Motionerna U19(yrkande 5) och U22 (yrkande 53)avstyrks i nu berörda delar.Övriga motionsönskemålI motion U21 (kds) yrkas att kampen motfusket inom EU bör prioriteras.Utskottet kan inledningsvis konstateraatt denna fråga redan är högtprioriterad inom EU. ladekommissionen fram ett förslag tillåtgärder för att komma åt bidragsfuskoch andra oegentligheter som riktar sigmot EG:s finansiella intressen. Rådethar antagit en förordning omadministrativa sanktioner för ett sådantförfarande. Vidare har rådet upprättaten konvention om skydd av EG:sfinansiella intressen. Konventionenundertecknades avmedlemsländerna och skall nuratificeras. Konventionen innebär attstaterna skall kriminalisera bedrägeriersom riktar sig mot EG:s finansiellaintressen.En arbetsgrupp arbetade också underhösten 1995 fram ett protokoll tillkonventionen med bestämmelser omkorruption (mutbrott och bestickning avtjänstemän) som kan skada EG:s finanser.Protokollet har skickats tillEuropaparlamentet för konsultation.Kommissionen har vidare lagtfram förslag till ytterligare ettprotokoll till konventionen. Förslagetinnehåller regler om straffrättsligtansvar för juridiska personer,penningtvätt, jurisdiktion, rättshjälpoch kompetens för EG-domstolen.Det italienska ordförandeskapet har isina prioriteringar för arbetet detförsta tagit upp kampenmot bedrägerier inom gemenskapen.Kommissionen anger i sitt arbetsprogramför att bedrägeribekämpningen dåkommer att uppnå full effektivitet ochatt förstärkningen av det rättsligaskyddet av gemenskapens ekonomiskaintressen skall fortsätta.Lagstiftningen ochgemensamhetsprogrammen skall ses överoch göras mer effektiva i syfte attminska riskerna för bedrägerier.Utskottet behandlade en motionmed begäran om åtgärder mot fusk ochbedrägerier inom EU. Utskottet(1994/95:JuU14 s. 12) avstyrkte bifalltill motionen under motivering attfrågan ägnades ökad uppmärksamhet inomEU och att det därför saknades skäl förriksdagen att ta något initiativ ifrågan.Enligt utskottets mening är det avmycket stor betydelse att arbetet medatt effektivisera skyddet mot ekonomiskbrottslighet som riktas mot EUintensifieras. Utskottet ser därför medtillfredsställelse på att detta arbeteär högt prioriterat inom EU. Utskottetutgår från att fortsatta ansträngningargörs från svensk sida i dessa frågor.Något särskilt uttalande från riksdagenär inte erforderligt. Utskottet föreslåratt motion U21 (yrkande 40) i nubehandlad del avstyrks.I motion U21 (kds) förordas vidare attSverige verkar för att EU genomför eneuropeisk ramlagstiftning för brott moteuropeisk lag. En sådan lagstiftningskulle, enligt motionärerna, möjliggöratydliga och enhetliga straff för likabrott i samtliga EU:s medlemsländer. Imotion U23 (m) begärs å andra sidan attnågon harmonisering av denstraffrättsliga lagstiftningen inteskall ske inom överskådlig tid.Utskottet vill, när det gäller dettaspörsmål, erinra om att sedanlång tid tillbaka tagit aktiv del i detmellanstatliga samarbetet för attbekämpa internationell brottslighet.Sverige har t.ex. inom ochFN medverkat vid utarbetandet av ettflertal konventioner på detstraffrättsliga området och deltar nuaktivt i det straffrättsliga samarbetetinom den tredje pelaren i EU. Utskottetanser att även fortsättningsvisbör delta aktivt i detta samarbete, menenligt utskottets mening finns det förnärvarande inte någon anledning förSverige att verka för en harmoniseringav straffrätten inom unionen på sätt somföreslås i motion U21. Utskottetsställningstagande skall ses mot bakgrundav att EU:s länder har olikarättstraditioner och olikapåföljdssystem. Även med beaktande avEU:s framtida utvidgning ter sig ensådan tanke inte realiserbar. Utskottetföreslår att nu berörd del av motion U21(yrkande 39) avslås. Motion U23 i nuberörd del får mot bakgrund avutskottets nu gjorda ställningstagandeanses tillgodosedd.Stockholm den 15 februari 1996På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: (), (), BirtheSörestedt (s), (),(), (),(), (), (), (), (), Ann-MarieFagerström (s), (), MaudEkendahl (m), (), RolfÅbjörnsson (kds) och ().Avvikande meningar1. , , och (alla m)anför:Fortsatt mellanstatligt samarbete elleröverstatlighet inom tredje pelaren m.m.Enligt Moderata samlingspartietsuppfattning bör samarbetet inom tredjepelaren i huvudsak även i fortsättningenvara mellanstatligt men på vissa områdenbör en ändring ske, vilket vi straxåterkommer till. Vi anser vidare attdetta mellanstatliga samarbete böreffektiviseras.Redan enligt nuvarande lydelse avMaastrichtfördraget (artikel K.9) finnsen möjlighet att lyfta över vissafrågor, t.ex. kampen motnarkotikamissbruk, från tredje pelarentill första pelaren. Vi anser, somframgår av vår motion U23, att det voreen fördel om så sker på så sätt attvissa minimiregler beträffande åtgärdermot spridning av narkotika infördes inomhela EU. Det sagda får naturligtvis intehindra något medlemsland från att vidtaytterligare åtgärder på området.Regeringen bör aktivt verka för en sådanordning vid regeringskonferensen.Vi anser vidare, i enlighet med vad somanförs i motion U23, att det skallövervägas om inte kommissionen skall gesinitiativrätt också på de områden inomtredje pelaren där den för närvarandeinte har en sådan rätt, nämligen när detgäller straffrättsligt samarbete samttull- och polissamarbete. En sådan rättskulle inte förändra samarbetetsmellanstatliga karaktär men däremotkunna effektivisera samarbetet inomtredje pelaren. Även i denna fråga börregeringen verka kraftfullt vidregeringskonferensen.Vi anser att med anledningav motion U23 i nu berörd del bör göraett tillkännagivande till regeringen ienlighet med det ovan sagda.Europols verksamhet m.m.Vi anser att gemensamma polisinsatser ären förutsättning för en effektivbrottsbekämpning inom EU. Det är därförviktigt att det praktiskaEuropolsamarbetet snabbt kommer i gångoch börjar fungera i kampen mot deninternationella brottsligheten.Polissamarbetet inom Europol bygger påinformationsutbyte och analys, och deoperativa polisiära insatserna skallutföras av de nationella polisstyrkorna.Som vi anfört i vår motion U23 anser vi,i ett längre perspektiv, att det börövervägas om Europolpersonal, underbefäl av nationell polis, även skallkunna medverka i vissa operativainsatser, t.ex. i spaningsarbete motgrov gränsöverskridande brottslighet.En tydlig avvägning och avgränsningmåste emellertid ske mellan de rentnationella insatserna, samarbetet mellande nationella polismyndigheterna samt dedirekta EU-insatserna. Avnärhetsprincipen följer att endastsådana uppgifter som behöver lösas påeuropeisk nivå skall utföras inom EU:sram. Regeringen bör verka i den riktningvi nu anvisat när det gäller detframtida Europolsamarbetet.Vi anser att med anledning avmotion U23 i nu berörd del bör göra etttillkännagivande till regeringen ienlighet med det ovan sagda.Övriga motionsspörsmålMot bakgrund av de stora kulturellaskillnader som fortfarande råder mellanEU:s medlemsländer anser vi, vilketframgår av motion U23, att någonharmonisering av den straffrättsligalagstiftningen inom EU inte bör ske inomöverskådlig tid. Regeringen bör verkaför detta.Vi anser att med anledning avmotion U23 i nu berörd del bör göra etttillkännagivande till regeringen ienlighet med det ovan sagda.2. () anför:Fortsatt mellanstatligt samarbete elleröverstatlighet inom tredje pelaren m.m.Enligt liberalernasuppfattning utvecklas det mellanstatligasamarbetet inom tredje pelaren alltförlångsamt på grund av de mångabeslutsnivåerna och kravet påenhällighet vid beslutsfattandet. Enförändring bör ske. Vi anser detangeläget att bl.a. kampen motnarkotikamissbruk, kampen mot bedrägerii internationell skala samt den yttregränskontrollen förs över till förstapelaren och därmed blir föremål föröverstatligt beslutsfattande. Dettaskulle ha den fördelen att de lagar somskall styra verksamheten skulleunderställas också Europaparlamentetsprövning och att tvister skullehänskjutas till föravgörande. Regeringen bör, enligt våruppfattning, verka för detta vidregeringskonferensen.Vi anser att med anledning avvår motion U19 yrkande 5 i nu berörd delbör göra ett tillkännagivande tillregeringen i enlighet med det ovansagda.Europols verksamhet m.m.Folkpartiet liberalerna anser, motbakgrund av att brottsligheten bliralltmer internationell till sinkaraktär, att det europeiskapolissamarbetet bör vidgas. Vi är därförpositivt inställda tillEuropolsamarbetet och anser att det börutvecklas till ett överstatligtsamarbete på så sätt att t.ex. ett landspolis kan fullfölja en polisjakt över ennationsgräns, att gemensammabrottsregister kan upprättas och attgemensamma insatsstyrkor mot vissabrottstyper kan upprättas. Enligt våruppfattning bör narkotika- ochvapensmugglare och andra lagöverträdarelöpa samma risk att gripas oberoende avi vilket europeiskt land de befinnersig.När det gäller de uppgifter som skallregistreras i Europols register är viväl medvetna om att det ärmedlemsländerna som förser Europol meddessa uppgifter, och att uppgifternaförs in i överensstämmelse medmedlemsländernas nationella regler.Sverige följer här, liksom de andramedlemsländerna, Europarådetsrekommendationer på området, och redan idetta ligger en garanti för att poliseninte för in uppgifter som enbart grundarsig på ras, sexuell läggning m.m. Vivill emellertid understryka attrestriktivitet måste gälla för vilkauppgifter som skall få finnas i dennatyp av register. Det får ankomma påregeringen att verka för detta.Vi anser att med anledning avvår motion U19 yrkande 5 i nu berördadelar bör göra ett tillkännagivande tillregeringen i enlighet med det ovansagda.3. () anför:Den inre gränskontrollenVänsterpartiet är för fri rörlighet förpersoner och detta bör, enligt vårmening, i första hand innebära attpersoner har rätt att passera gränsernär som helst och hur ofta som helstutan att begära tillstånd till det. Detinnebär inte anser vi, till skillnadfrån vad som förespråkas inom EU, attde inre gränskontrollerna bör avskaffas.I har vi under flera decenniervisat att det fungerar mycket bra medpassfrihet i kombination med bevaradgränskontroll. Det är väl motiverat attför kontroll av narkotika, vapen samtmiljöskadliga och ohälsosamma produkterha rätt att utsätta personer, bagage,fordon och varor för gränskontroll varjegång de passerar gränsen mellan länder.Detta innebär inget hinder mot den friarörligheten. Ett avskaffande av de inregränskontrollerna kommer obönhörligt attleda till fler och fler krav påkompensatoriska inrikes kontrollinsatserav polis, registrering i dataregisterm.m., vilket är ett klart större hot motden personliga integriteten än vad enfortsatt gränskontroll någonsin kommeratt vara. Det får ankomma på regeringenatt vidta åtgärder så att den rådandeinre gränskontrollen behålls.Vi anser att med anledningav motion U22 yrkande 48 bör göra etttillkännagivande till regeringen ienlighet med det ovan sagda.Europols verksamhet m.m.Som vi anfört ovan kommer avskaffandetav de inre gränskontrollerna att ledatill kompensatoriska åtgärder i form avregistrering i olika dataregister.Enligt vår uppfattning finns detanledning att starkt begränsa vilkauppgifter som kan bli föremål förregistrering. , som alltid harvarit ett föregångsland i kampen förmedborgerliga fri- och rättigheter,måste aktivt motverka registerföring it.ex. Europols register avintegritetskränkande uppgifter. Det fårankomma på regeringen att vidta åtgärderhärför.Vi anser att med anledning avmotion U22 yrkande 53 bör göra etttillkännagivande till regeringen ienlighet med det ovan sagda.4. () anför:Fortsatt mellanstatligt samarbete elleröverstatlighet inom tredje pelaren m.m.I skrivelsen anför regeringen att detbör övervägas om inte EU:sinstitutioners roll kan stärkas när detgäller frågor som faller under tredjepelaren. Bl.a. anförs att kommissionenkan ges initiativrätt också på deområden där kommissionen för närvarandesaknar sådan rätt (straffrättsligtsamarbete, tull- och polissamarbete).Regeringen anser vidare attkommissionens roll ytterligare kanförstärkas om den får i uppdrag attövervaka efterlevnaden av deöverenskommelser som träffas inom ramenför det rättsliga och inrikessamarbetet.Miljöpartiet är inte berett att ställasig bakom de i skrivelsen angivnaförändringarna av institutionernas rollnär det gäller samarbetet i rättsligaoch inrikes frågor. I stället börregeringen verka för att den nuvarandeordningen behålls. Detta bör gesregeringen till känna.Den inre gränskontrollenMiljöpartiet är inte berett att avskaffade inre gränskontrollerna för att uppnåfri rörlighet för personer. Vi kan inte,som framgår av motion U29, ställa ossbakom de kompensatoriska åtgärder somplaneras för att uppväga avskaffandet avkontrollerna. Vi syftar här bl.a. påolika dataregister med personuppgifterav olika slag. Regeringen bör såledesvid regeringskonferensen verka för attden inre gränskontrollen behålls.Vi anser att med anledning avmotion U29 yrkande 45 bör göra etttillkännagivande till regeringen ienlighet med det ovan sagda.Europols verksamhet m.m.Som framförs i motion U22 kommeravskaffandet av de inregränskontrollerna obönhörligt att ledatill fler och fler krav påkompensatoriska inrikes kontrollinsatserav polis, registrering i dataregisterm.m., vilket är ett klart större hot motden personliga integriteten än vad enfortsatt gränskontroll någonsin kommeratt vara. anser motbakgrund av vad som anförts attSverige, som varit ett föregångsland ikampen för medborgerliga fri- ochrättigheter, aktivt måste motverkaregisterföring av integritetskränkandeuppgifter i t.ex. Europols register.