bet · GJ01TU13 · 1996-02-20 00:00:00 — Organisationen av den periodiska fordonskontrollen I betänkandet behandlas regeringensskrivelse /96:93 Organisationen avden periodiska fordonskontrollen samttre motioner som väckts med anledning avskrivelsen. Av skrivelsen framgår attregeringen bedömer att ytterligareunderlag behövs bl.a. om hur servicen iglesbygd kan tryggas innan ställning kantas till hur den periodiskafordonskontrollen bör organiseras. Närdetta utredningsarbete är redovisatavser regeringen att återkomma tillriksdagen i denna fråga.Utskottet anser det angeläget attfordonskontrollen även fortsättningsvissker i effektiva former som tryggar engod kvalitet och en bra service.Utskottet välkomnar därför det aviseradeutredningsarbetet. I avvaktan påresultatet av detta avstyrksmotionsförslag om en avmonopolisering.Till betänkandet har fogats en gemensamreservation av m-, c- och fp-ledamöternai vilken de begär att regeringen snaraståterkommer till med förslag omavreglering i enlighet med riksdagenstidigare beslut.SkrivelsenRegeringen ()har genom skrivelse 1995/96: 93Organisationen av den periodiskafordonskontrollen till lämnaten redogörelse för sina planer för denframtida organisationen av dennakontroll. 1995/96:T38 av m.fl. (fp)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen snaraståterkommer till med förslagtill avmonopolisering av den periodiskafordonskontrollen,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om flygande inspektioner.1995/96:T39 av Per () ochMats () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ettgenomförande av det tidigareriksdagsbeslutet om en ny organisationav den periodiska fordonskontrollen.1995/96:T40 av m.fl.(c) vari yrkas att i enlighetmed vad i motionen anförts beslutar omavreglering av fordonskontrollen. 1 Bakgrund1.1 Fordonsbesiktningens organisationoch verksamhetDen periodiska kontrollbesiktningen ärden besiktningsform som de flestabilägare kommer i kontakt med.Kontrollbesiktningen startade år 1964med en trafiksäkerhetsdel och byggdes år1971 ut med avgaskontroll. Syftet medbesiktningen är att minska antaletolyckor i trafiken som förorsakas avfordonstekniska fel samt att minskafordonens miljöpåverkan.Besiktningsverksamheten utförs imonopolform av AB (). Staten äger av bolaget medanden övriga delen ägs av olikaintressenter inom trafik- ochförsäkringsbranschen. ASB har 175stationer över hela landet samt ettmotortestcenter där man utförcertifiering samt forskning ochutveckling. Antalet anställda är knappt2 000 varav huvuddelen utgörs avbesiktningspersonal vid bolagetsbilprovningsstationer. Det ekonomiskamålet för ASB är att - givet en visssoliditet - hålla så låga avgifter sommöjligt.Under ett år utförs ca 5 miljonerfordonsbesiktningar, varav ca 4,8miljoner är kontrollbesiktningar.Besiktningsverksamheten finansieras medavgifter som fastställs av regeringen påförslag av bolaget. Avgifterna ärenhetliga i hela landet. Ekonomiskaunderskott vid glesbygdsstationer täcksmed överskott som uppkommer vidstationer i tätare befolkade delar avlandet. ASB har skyldighet att lämna entillfredsställande service tillfordonsägarna i alla delar av landet.Över 97 % av fordonsägarna har enbilprovningsstation inom 30 kilometersavstånd från bostaden.1.2 EU:s besiktningspolitik påfordonsområdetFör fordon i bruk har EU beslutat omregler för återkommande provning ochkontroll (77/143/EEG). I stora draginnebär reglerna att tunga fordon måstebesiktigas senast efteribruktagandet och därefter . Förpersonbilar skall periodisk besiktning iallmänhet ske första gången senast fyraer efter ibruktagandet och därefterminst . Direktivet är ettminimidirektiv varför medlemsländernahar rätt att besluta om striktare krav.För verksamhetens organisation angerdirektivet att besiktningen skallutföras av staten eller av organ ellerinstitutioner som utsetts och direktövervakas av staten. För medlemsstaternai EU finns vidare direktiv om ettändamålsenligt och regelbundetkontrollsystem på vägarna för bl.a.kontroll av färdskrivare och körtider(88/599/EEG).Såväl omfattning somorganisation varierar betydligt inom EU.I likhet med kontrollerar fleraländer bilparken oftare än vadminimidirektivet anger. När det gällerorganisationslösning har flertaletländer valt öppna marknader förkontrollbesiktning. Antalet aktörer är imånga fall begränsat. Utmärkande ärvidare en utvecklad statlig regleringoch tillsyn vad gäller exempelvisprissättning, kvalitet och lokalisering.För en närmare beskrivning av hurfordonskontrollen ser ut i vissaeuropeiska länder hänvisas tillrapporten i konkurrens -effekter på trafiksäkerheten, miljön,servicen och kostnaderna (K 95/2261/4).1.3 Ärendets beredningUnder behandlade riksdagenbilprovningens organisation ochreglering i två beslut.Den 8 juni 1994 tog ställningtill den dåvarande regeringens förslagom en effektivare fordonskontroll (prop.1993/94:167, bet. TU35, rskr. 433).Riksdagsbeslutet innebar attkontrollbesiktningen från den 1 januari1995 skulle öppnas för konkurrens på såsätt att kontrollorgan som blivitackrediterade av Styrelsen för tekniskackreditering (SWEDAC) skulle få utföradessa besiktningar.Då det gällde övriga slag avfordonskontroller, främst typ- ochregistreringsbesiktningar, uttaladeriksdagen som sin mening att dennuvarande ordningen skulle bestå.Erfarenheterna av en avmonopolisering avden periodiska kontrollbesiktningenborde avvaktas innan man avmonopoliserarövrig fordonskontroll. beslutom typ- och registreringsbesiktningaravvek från det förslag som regeringenförordade i propositionen om att ävendenna provning med vissa undantag skullefå göras av fristående ackrediteradeorgan.I proposition 1994/95:69 om visslagstiftning på fordonsområdet föreslogregeringen att tidpunkten föravmonopoliseringens ikraftträdande bordesenareläggas till . Somskäl till senareläggningen hänvisadestill det omfattande förberedelsearbetesom krävdes innan den nya ordningenkunde träda i kraft.Riksdagens beslut den 20 december 1994innebar att ASB borde få utförakontrollbesiktningar med ensamrätt tillden (bet. TU8, rskr.137). Den förlängda tidsrymden skulleanvändas för att skapa rådrum förregeringen att försäkra sig om att enavreglering av kontrollbesiktningen inteleder till att trafiksäkerheten, miljöneller servicen försämras eller till attkostnaderna ökar. Om regeringen skullebesluta att avskaffa monopolet förkontrollbesiktning fann utskottet detväsentligt att konsekvenserna av ettsådant beslut utvärderades och attresultatet redovisades för såsnart som möjligt. Utskottet ansågvidare att regeringen borde överväga ettsamgående mellan hänvisning till beslut idecember 1994 uppdrog regeringen den 27mars 1995 till två utredare attgemensamt utreda vissa konsekvenser ocheffekter av att avskaffa ASB:s monopolför kontrollbesiktning av motorfordon.Utredarna har redovisat sitt uppdrag den15 , Bilbesiktning i konkurrens- effekter på trafiksäkerhet, miljön,servicen och kostnaderna (K 95/2261/4).Utredningen har remissbehandlats.2 Regeringens skrivelseRegeringen framhåller i den skrivelsesom utskottet nu har att behandla attstaten har det yttersta ansvaret för atten rimlig besiktningsservice finns atttillgå i alla delar av landet. En öppenmarknad för kontrollbesiktning kräverdärför särskilda åtgärder för atttillgodose glesbygdens behov avbesiktningstjänster. Dessutom måstekvaliteten på utförda tjänstersäkerställas genom exempelvis ökadekontrollinsatser.Regeringen bedömer mot denna bakgrundatt ytterligare utredningsinsatser krävsinnan beslut kan fattas om den framtidaorganisationen av den periodiskafordonskontrollen. Enligt skrivelsen ärdet lämpligt att fårregeringens uppdrag att utforma ettsystem som tryggarbesiktningsverksamheten i glesbygden.Vägverket kommer vidare att fåregeringens uppdrag att i samråd medSWEDAC och utredaförutsättningarna för ökadkvalitetskontroll inom ramen för ettöppet system för periodisk återkommandefordonskontroll. När dessa uppdrag harredovisats avser regeringen attåterkomma med förslag till lösning avorganisationen av den periodiskafordonsbesiktningen.3 MotionsförslagI motion T38 (fp) framhålls att det ärnödvändigt med konkurrens inomfordonskontrollen. Därmed skapasmöjligheter för lokalt anpassadelösningar sombesiktningsavgifterna sannolikt kansänkas. Fordonsägarna får dessutomstörre valfrihet att välja detbesiktningsställe som passar bäst.Beträffande motivet att inte nu släppamonopolet på grund av oklara konse-kvenser för glesbygden framhålls attbilbesiktning kan - om behov däravframkommer - ingå i den samhällsservicei glesbygd som erhåller statligt stödredan i dag. Det finns därför enligtmotionen inte några skäl för att skjutaupp avmonopoliseringen ytterligare. Motdenna bakgrund föreslås att regeringensnarast återkommer med förslag somskapar en öppen marknad för periodiskfordonskontroll.I samma motion framhålls att ettviktigt komplement till de periodiskafordonskontrollerna är s.k. flygandeinspektioner. För trafiksäkerheten ärdet betydelsefullt att dessainspektioner utförs i planeradomfattning. Fordonsägarna skall kännaatt de måste hålla bilen i etttrafiksäkert skick även mellanbesiktningarna. I sammanhanget hänvisastill att genom medlemskapet i EUhar förbundit sig att utföra en visskvantitet kontroller. Det finns dockanledning enligt motionen att förmodaatt inte lever upp till dettaåtagande. Motionärerna anser det därförangeläget att regeringen mot dennabakgrund följer upp attkontrollverksamheten sker i tillräckligomfattning.Enligt motion T39 (m, kds) har ettomfattande utredningsarbete utförts isyfte att belysa olika frågor i sambandmed en avmonopolisering avfordonskontrollen. Dessa utredningarvisar tydligt att en avreglering kanförväntas leda till minskade kostnaderoch ett bättre serviceutbud som gagnarsåväl den enskilde besiktningskunden somsamhällsekonomin. En uppsättningåtgärder står också till buds för attkunna garantera en rimlig servicenivå.Enligt motionen är de motiv somredovisas i skrivelsen för att stoppaavregleringen förmodligen svepskäl föratt hindra genomförandet av förslag sominte överensstämmer med regeringensideologiska övertygelse. Motionärernaanser därför att avregleringen börfortgå med justerad tidsplan i enlighetmed tidigare riksdagsbeslut.Enligt motion T40 (c) är det viktigt meden konkurrensutsättning av AB SvenskBilprovnings verksamhet för att ökaeffektiviteten. Genom enavmonopolisering av fordonskontrollenkan kvaliteten bibehållas somservicen kan förbättras. Motionärernaanger att nuvarande reglering på mångahåll har lett till orimligt långaavstånd för kontrollbesiktning. Med enfriare etablering kan exempelvisackrediterade verkstäder på landsbygdengenomföra kontrollbesiktning och därmederbjuda bilägarna en ökadtillgänglighet. En avreglering kandärför förbättra servicen pålandsbygden. Motionärerna begär motdenna bakgrund att tidigareriksdagsbeslut om en avmonopoliseringav fordonsbesiktningen fullföljs.4 Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlar inledningsvisregeringens skrivelse och demotionsförslag som väckts om enavmonopolisering av den periodiskafordonskontrollen. Utskottet konstateraratt medobligatorisk kontrollbesiktning har enfordonspark med hög teknisk standard,något som är till gagn för bådetrafiksäkerheten och miljön. ASBuppfyller också krav på god regionaltillgänglighet. Avgiftsnivån förbesiktningar är vidare låginternationellt sett.Enligt utskottets mening är detangeläget att fordonskontrollen ävenfortsättningsvis sker i effektiva formersom tryggar en god kvalitet och service.Överväganden om förändradeorganisationsformer måste därför föregåsav ett omsorgsfullt utredningsarbete.Utskottet konstaterar att detutredningsarbete som ägt rum tillsammansmed åtföljande remissbehandling harpåvisat att oklarhet råder om väsentligafrågor. Det gäller behovet av särskildaåtgärder för att trygga service iglesbygd, ekonomiska kalkyler samt huren god kvalitet kan säkerställas ibesiktningsverksamheten.Enligt utskottets uppfattning får eneventuell omreglering avkontrollbesiktningen inte leda till atttrafiksäkerheten, miljön eller servicenförsämras eller till att kostnadernaökar. Utskottet välkomnar därför det avregeringen aviserade utredningsarbetet.När detta är slutfört får ställning tastill hur den periodiskafordonskontrollen bör organiseras. Somframgår av skrivelsen återkommerregeringen till i denna fråga.Av det anförda följer att utskottetavstyrker motionerna T38 (fp) yrkande 1,T39 (m, kds) och T40 (c). Utskottetanser att bör läggaregeringens skrivelse till handlingarna.Kontroller på väg, s.k. flygandeinspektioner, är ett viktigt komplementtill den periodiska kontrollen. Sedanden svarar polisen förflygande inspektioner medan Vägverkethar sektorsansvar förkontrollverksamheten. Enligt riksdagensbeslut om trafiksäkerheten påvägarna inför 2000-talet har Vägverketträffat en ramöverenskommelse medRikspolisstyrelsen om väsentligt utökadkontrollverksamhet på väg (prop.1992/93:161, bet. TU29, rskr. 426).Överenskommelsen har följts upp påregional nivå med avtal i flertalet länsom innebär att sammanlagt 120 000kontroller och 1996 skallutföras årligen.Utskottet delar den uppfattning somframförs i motion T38 (fp) att det finnsett behov av att följa upp och utvärderaverksamheten med flygande inspektioner.Utvärdering och uppföljning har blivitallt viktigare i och med attanvändningen av mål- ochresultatstyrning har ökat inom denoffentliga sektorn.Enligt vad utskottet inhämtat följerVägverket fortlöpande utvecklingen av deflygande inspektionerna. Uppföljningenvisar att drygt 117 000 kontrollerutfördes , vilket innebärungefär en fördubbling avkontrollverksamheten i jämförelse medtidigare år. Som framgår av regeringensskrivelse avser regeringen att geVägverket i uppdrag att organisera enutökad kvalitetskontroll på väg som äveninnefattar kontroll av fordonensavgasutsläpp och buller. Enligt vadutskottet erfarit kommer regeringen idetta sammanhang att även uppdra åtVägverket att redovisa omfattningen ocheffekterna av verksamheten med flygandeinspektioner. Utskottet förutsätter attregeringen utan initiativ frånriksdagens sida kommer att redovisaresultatet av uppdraget.Vad som framförs i motion T38 (fp) omuppföljning av flygande inspektionersynes därmed bli tillgodosett.Motionsyrkandet påkallar därför ingenåtgärd från sida varför detavstyrks. beträffande periodiskfordonskontrollatt med avslag på motionerna1995/96:T38 yrkande 1, 1995/96:T39 och1995/96:T40 lägger regeringensskrivelse /96:93 tillhandlingarna,res. (m, c, fp)2. beträffande flygandeinspektioneratt avslår motion1995/96:T38 yrkande 2.attStockholm den 20 februari 1996På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), Per (), (), (), Tom (),(), (), (), BirgittaWistrand (m), (), MonicaGreen (s), (), LenaSandlin (s), (), ElisaAbascal (), () och (). Periodisk fordonskontroll (mom. 1)Per (), Tom (),(), (), () och LarsBjörkman (m) anser:dels att den del av utskottets yttrandesom på s. 5 börjar med "Utskottetbehandlar" och slutar med "tillhandlingarna" bort ha följande lydelse:Riksdagen beslutade att dendel av fordonskontrollen som utgörs avkontrollbesiktning och som utförs av ABSvensk skulle öppnas förkonkurrens. Detta var ett klokt beslutsom grundades såväl på omfattandeutredningsinsatser som påinternationella erfarenheter.Enligt utskottets mening har detfortsatta utredningsarbetet ochproblemen för ASB att klarakundtillströmningen inför somrarna visatatt det är nödvändigt att snarastkonkurrensutsätta fordonsprovningen.Utskottet anser att desamhällsekonomiska kostnaderna genom enavmonopolisering av fordonsbesiktningenkan nedbringas och verksamheten få enbättre kundanpassning utan attkvalitetsförluster uppstår. Det betyderbättre service till ett lägre pris förfordonsägarna. Genom lokalt anpassadelösningar och en friare etablering,exempelvis av ackrediterade verkstädersom får utföra kontrollbesiktningar, kanockså servicen på landsbygdenförbättras.Utskottet anser det därför väsentligtatt AB monopolbeträffande kontrollbesiktningenavskaffas. Regeringen bör snaraståterkomma till med förslag omavreglering i enlighet med riksdagenstidigare beslut.Vad utskottet nu anfört, vilket innebäratt motionerna T38 (fp) yrkande 1, T39(m, kds) och T40 (c) tillstyrks, bör avriksdagen ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan undermom. 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande periodiskfordonskontrollatt med bifall tillmotionerna 1995/96:T38 yrkande 1,1995/96:T39 och 1995/96:T40 och medanledning av regeringens skrivelse1995/96:93 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Sammanfattning 1Skrivelsen 1Motionerna 1Utskottet 21 Bakgrund 21.1 och verksamhet 21.2 EU:s besiktningspolitik påfordonsområdet 21.3 Ärendets beredning 32 Regeringens skrivelse 43 Motionsförslag 44 Utskottets ställningstagande 5Hemställan 6Reservation 7Gotab, 1996