bet · GJ01UU15 · 1996-05-23 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkanderedogörelsen till 1995/96:ER2från delegation vidEuroparådets parlamentariska församling.Inga motioner har väckts med anledningav redogörelsen. Utskottet föreslår attriksdagen lägger redogörelsen tillhandlingarna.RedogörelsenI redogörelse till 1995/96:ER2från delegation vidEuroparådets parlamentariska församlingredovisas verksamheten inom denparlamentariska församlingen och deförsamlingsmöten som ägt rum under 1995års session. Sammanfattning av redogörelsenDen parlamentariska församlingens rolloch verksamhetNär bildades fickorganisationen två huvudorgan - enparlamentarisk församling med rådgivandeuppgifter och en ministerkommitté medbåde beslutande och verkställandefunktioner. Den parlamentariskaförsamlingen var vid sin tillkomst detförsta internationella parlamentariskaorganet. Den har verksamtbidragit till att främja fred ochfrihet, mänskliga rättigheter och socialrättvisa i . Den parlamentariskaförsamlingen har en viktig uppgift somdebattforum för aktuella politiska,ekonomiska, juridiska, sociala ochkulturella frågor. Dess beslut somförbereds i utskott och underutskott harfrämst formen av rekommendationer tillministerkommittén men kan även varauttalanden i form av resolutioner m.m.Även om församlingen alltså har en iförsta hand rådgivande funktion spelarden en betydande roll i detmellanstatliga samarbetet och har variten pådrivande faktor för tillkomsten avmånga av konventioner.Under senare år, efter omvälvningarna iCentral- och , harparlamentarikerna tagit initiativet närdet gällt utvidgning tillländerna i centrala och östra ochbidragit till en demokratisk utveckling.Sedan 1989 har den parlamentariskaförsamlingen givit särskild gäststatustill kandidatländerna i syfte att byggaupp relationerna till de nyalagstiftande församlingarna i dessaländer och förbereda dem för medlemskapi Europarådet.Europarådets parlamentariskaförsamlings medlemmar utses avrespektive medlemslands parlament.Församlingen hade vid ingången av 1995236 medlemmar (och lika mångasuppleanter) från 33 länder. Vid slutetav året hade antalet medlemsländerstigit till 38 och antaletparlamentariker i församlingen till 248.Den svenska har att utse sexordinarie ledamöter och sex suppleanter.Efter en lång följd av år med etttämligen oförändrat medlemskap har rådetunder åren efter 1989 utvidgats till attomfatta nästan alla länder i Europa.Senaste medlemsland är somupptogs . Europarådetsalleuropeiska kallelse håller på attuppfyllas. Deltagandet av så många nyademokratier kan förväntas innebära attrådets verksamhet och arbetsformerkommer att förändras, såväl iministerrådet som i den parlamentariskaförsamlingen.Allmänt om församlingens arbete ochviktigare politiska frågor under 1995års sessionEuroparådets parlamentariska församlingsårssession 1995 var fördelad på fyradelsessioner vilka samtliga hölls iStrasbourg.Talman i församlingen under sessionenvar den spanske parlamentsledamotenMiguel svenska delegationens ordförandeJan valdes till viceordförande (en av 14) i församlingen för1995 års session.Under 1995 fortsatte utvidgningen avEuroparådet. På rekommendation av denparlamentariska församlingen och efterbeslut i ministerrådet upptogs fem nyaländer som medlemmar: ,, , ochUkraina. Frågan om medlemskap förRyssland debatterades vid två tillfällenunder sessionen men beslut dröjde.Behandlingen av ansökanavbröts som en följd avsituationen i . Procedurenåterupptogs vid den första delsessionenunder 1996. upptogs som medlemi februari 1996.Utförliga debatter och överväganden omhuruvida kandidatländerna uppfylldeEuroparådets villkor för medlemskap (enfungerande demokrati, respekt förmänskliga rättigheter och förrättsstatens principer) kom därför attdominera den parlamentariskaförsamlingens arbete . Encentral uppgift för den parlamentariskaförsamlingen är inte bara att följa utanockså att på olika sätt främjautvecklingen mot demokrati ochmänskliga rättigheter ikandidatländerna. En närbesläktaduppgift, att övervaka att nyamedlemsländer uppfyller de åtaganden somgjorts vid inträdet, ägnades storuppmärksamhet av församlingen sombeslutade om en förstärktövervakningsprocedur som i princip skallgälla alla medlemsländer, inte enbartnya medlemmar som varit fallet.Andra frågor av politisk art som upptogden parlamentariska församlingen varmänskliga rättigheter i samtsituationen i ochflyktingproblematiken i f.d.Jugoslavien. Vid aprilmötet fördömdeförsamlingen intervention inorra och ålade ministerkommitténatt övervaka att den turkiska regeringengenomförde konstitutionella reformer,med risk för suspendering avmedlemskapet i annat fall. Det hade tillföljd att den turkiska delegationenlämnade arbetet i församlingen. Deturkiska parlamentarikerna återvände viden följande delsession.Församlingen granskade verksamheteninom och den europeiskautvecklingsbanken , debatteradeEuroparådets inställning och bidrag tillEU:s regeringskonferens, antogrekommendationer om den socialautvecklingsfondens verksamhet, omkulturellt samarbete i , om utkasttill en bioetikkonvention och enkonvention om barns rättigheter.Statsminister besökteden parlamentariska församlingen underden tredje delsessionen. Statsministernhöll tal inför församlingenoch besvarade frågor. I ett brettupplagt Europatal framhöll IngvarCarlsson insatser för attbygga och förstärka demokratin ochrespekten för mänskliga rättigheter ochvälkomnade utvidgningen av Europarådetsgemenskap till nya medlemmar.Riksdagens talman gjordetillsammans med medarbetare ettstudiebesök vid den 25-26september, under församlingens fjärdedelsession. Talmannen välkomnades iförsamlingen och höll ett anförande därhon betonade roll sompionjär i det internationellaparlamentariska arbetet och inspiratörtill nya politiska idéer för Europa.Ett stort antal gästtalare, stats- ochregeringschefer, utrikesministrar,framträdde inför församlingen, bland demTjeckiens premiärminister ,dåvarande premiärministerEdouard Balladur, presidentLennart , premiärministerGyula , kung ,förbundskansler i medlemsländernas parlament varofta förekommande gäster under sessionenliksom ledande företrädare för andraparlamentarikerförsamlingar (,IPU).Europarådets ungdomskampanj motfrämlingsfientlighet och rasismuppmärksammades av församlingen vid dentredje delsessionen.På förslag av riksdagensEuroparådsdelegation utsåg ministerrådetläkaren till Sverigesrepresentant i förförhindrande av tortyr och inhumanbehandling eller bestraffning.Verksamheten inom församlingens övrigahuvudområdenEkonomiska frågorVid församlingens första delsessiondebatterades förbindelserna med FN:sekonomiska kommission för , UN-ECE.Under den andra delsessionendebatterades principer förutvecklingssamarbete. Församlingenrekommenderade att bistånd i första handskall gå till minst utvecklade länder,till eftersatta grupper, till basbehovsamt att demokrati, mänskligarättigheter, miljöhänsyn och ekonomiskaoch sociala reformer bör ligga tillgrund för beslut om bistånd.Vid den tredje delsessionen höllförsamlingen sin årliga debatt om ochgranskning av verksamheten i , deneuropeiska banken för återuppbyggnad ochutveckling. Ekonomiska och miljöaspekterav bankens verksamhet betonades, ochåtgärder för att förstärka bankensverksamhet i länderna i Central- ochÖsteuropa föreslogs.Även vid den fjärde delsessionenutövade den parlamentariska församlingenfunktionen som folkvald församling fören internationell organisation, dennagång Organisationen för ekonomisktsamarbete och utveckling, OECD.Företrädare för parlament i OECD-ländersom inte är medlemmar av Europarådetdeltog i församlingens granskning avOECD:s verksamhet under 1994.Social-, hälsovårds- och familjefrågorVid den första delsessionendebatterades socialpolitik och politiskstabilitet i . Irapporten (dok. 7219) rekommenderas attpolitiska och ekonomiska reformerkombineras med sociala åtgärder för attskydda svaga grupper. Åtgärder inom fyraområden: arbetsmarknad,inkomsttransfereringar, utbildning ochhälsovård föreslås (res. 1056).Vid församlingens andra delsessiondebatterades en plan för utfästelser omkvalitet i hälsovård och kliniska ochbiologiska undersökningar.Under den fjärde delsessionendebatterades en rapport om en gemensameuropeisk politik beträffande arbetstid.Församlingen antog ingen rekommendationi ämnet.Juridiska frågor och mänskligarättigheterUnder församlingens första delsessiondebatterades en rapport av Hans GöranFranck och antogs en rekommendation omförhållanden i häkten och fängelser imedlemsstaterna. Vidare debatteradesSkydd för nationella minoritetersrättigheter, och en rekommendationantogs som uppmanar till undertecknandedels av ramkonventionen om skydd förnationella minoriteter, vilken öppnadesför undertecknande , underdelsessionen, dels av konventionen omregionala språk och minoritetsspråk.Församlingen beklagar att regeringarnainte följt dess rekommendation om etttilläggsprotokoll omminoritetsrättigheter tillEuropakonventionen om mänskligarättigheter och uppmanar till fortsattarbete med ett tilläggsprotokoll omkulturella rättigheter.Vid den andra delsessionen diskuteradesåtgärder för att göra framstegbeträffande kvinnors rättigheter fr.o.m.1995 samt utkastet till en europeiskkonvention om utövande av barnsrättigheter. Konventionen, vilkenbetonar de procedurella aspekterna somrätten att agera inför domstol ifamiljemål, är avsedd att kompletteraFN:s barnkonvention. Vidare behandladesen rapport med förslag om förstärktövervakning av hur Europarådetsmedlemsländer fullgör sina åtaganden.Mot bakgrund av det ökande antalet nyamedlemsländer konstaterade församlingenatt behov förelåg av en effektivareövervakning av åtaganden gjorda avmedlemsländerna, nya såväl som gamla.Man beslutade därför att förstärka ochsamtidigt utvidga proceduren till attgälla alla medlemmar ochatt införa möjligheten till sanktioner.Under den tredje delsessionenuppmärksammade församlingen Europarådetskampanj mot rasism,främlingsfientlighet, antisemitism ochintolerans och debatterade åtgärder frånförsamlingens sida för att understödjakampanjen och kampen. Bland annatföreslås inrättandet av en europeiskhögkommissarie för flyktingar och etttilläggsprotokoll till den europeiskakonventionen om de mänskligarättigheterna som stärker icke-diskriminerings-klausulen. Ocksåsärskilda åtgärder för att bekämparasism och intolerans i mediarekommenderades när församlingendebatterade migranter, etniskaminoriteter och media.Kultur och utbildningUnder församlingens andra delsessiondebatterades behovet av ökade resurserför kulturellt samarbete i motbakgrund av utvidgningen av Europarådet.Vid den tredje delsessionen debatteradeförsamlingen en rapport om den visuellabildens makt. För att motverka riskernaför manipulation genom bildrekommenderas bl.a. utbildning ochprinciper för medias självreglering.Vetenskap och teknologiUnder den första delsessionen antogförsamlingen ett yttrande om ett utkasttill bioetikkonvention/utkast till enkonvention till skydd för mänskligarättigheter och värdighet i biologiskaoch medicinska sammanhang.Vid den andra delsessionen debatteradessamhällsvetenskaperna ochtransitionsperiodens utmaningar.Församlingen konstaterade attsamhällsvetenskaperna kunde underlättaförändringsprocessen i Central- ochÖsteuropa och rekommenderade ökaderesurser och internationellt samarbete.Under den fjärde delsessionendebatterade församlingen strategiskteknik och konstaterade attinvesteringar i forskning och utvecklingvar nödvändiga för att främjavetenskapliga och tekniska innovationerpå europeisk nivå.Miljö, regional planering och kommunalafrågorVid församlingens första delsessiondiskuterades lokal- ochregionalkongress (CLRAE) medutgångspunkt i en rapport om regioner iEuroparådet. Församlingen antog enresolution med förslag till ändringar isammansättning och finansiering avkommunalkongressen. Det proklamerades avförsamlingen.Under den andra delsessionendebatterades den sjätte europeiskakonferensen om gränsregioner iLjubljana, Slovenien.Vid den tredje delsessionen behandladeserfarenheter av regional planering ibergsregioner och ett utkast tilleuropeisk stadga för bergsregioner.Migration, flykting- ochbefolkningsfrågorUnder församlingens första delsessionbehandlades en rapport från i den 5-13september 1994.Vid den tredje delsessionen behandladesutvecklingen för socialautvecklingsfond mot bakgrund avde problem som funnits i fondensverksamhet.Under den fjärde delsessionendebatterade församlingen det växandeantalet flyktingar och asylsökande iCentral- och och antog ettstort antal rekommendationer med syftetatt genom ökat samarbete mellaneuropeiska länder både tillförsäkraflyktingar och asylsökande skydd ochfördela bördan för mottagande länder.Utskottets övervägandenUtskottet har tagit del av redogörelsenfrån delegation vidEuroparådets parlamentariska(rådgivande) församling. Med anledningav redogörelsen noterar utskottet att enrad ämnen av central politisk,ekonomisk, social, kulturell ochrättslig betydelse behandlats under1995.Utskottet konstaterar medtillfredsställelse att ett antal staterkommit så långt i sin demokratiskautveckling att de upptagits sommedlemmar i . Dendemokratiska utvecklingen i Central- ochÖsteuropa kräver emellertid fortsattstöd. har, förutom sinauppgifter på det demokratifrämjandeområdet, särskilt stor betydelse i deavgörande frågorna rörande skyddet av demänskliga rättigheterna. uppfattning har denparlamentariska församlingen därvid enbetydelsefull roll att spela vad avsersåväl att främja utvecklingen motdemokrati och mänskliga rättigheter somatt övervaka att medlemsstaternauppfyller de åtaganden som gjorts.I sitt föregående betänkande omverksamheten inom (bet.1994/95:UU2) hade utskottet anledningatt särskilt uppehålla sig vid frågorrörande barnets rättigheter och kampenmot rasism och främlingsfientlighet. Motbakgrund härav välkomnar utskottet detarbete som den parlamentariskaförsamlingen inledde på ettutkast till en europeisk konvention omutövande av barns rättigheter, vilken äravsedd att komplettera FN:sbarnkonvention, samt församlingens stödför kampanj mot rasism,främlingsfientlighet, antisemitism ochintolerans.Utskottet föreslår att redogörelsen frånEuroparådsdelegationen läggs tillhandlingarna. beträffandeEuroparådsdelegationensredogörelseatt lägger redogörelsen tillriksdagen 1995/96:ER2 från Sverigesdelegation vid tillhandlingarna.Stockholm den 23 maj 1996På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: ViolaFurubjelke (s), (),(), (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (),(), () ochAnna Corshammar-Bojerud (c).