bet · GJ01UU13 · 1996-03-07 00:00:00 — (m) understryks bl.a attsocialpolitik, socialförsäkringar ochsociala transfereringar inte skall varagemenskapspolitik. Motionärerna begärett tillkännagivande härom.Den sociala dimensionen är ett begreppsom i EU-sammanhang i första handomfattar de områden som i ihuvudsak hänförs tillarbetsmarknadsfrågor i vid bemärkelse:rent arbetsrättsliga frågor,arbetsmiljöfrågor, sysselsättningsfrågorsamt jämställdhet inom arbetslivet m.fl.frågor.Målsättningen att stärka den socialadimensionen resulterade i att elva avEG:s medlemsländer - Storbritanienställde sig utanför - i december 1989antog EG:s sociala stadga omgrundläggande sociala rättigheter förarbetstagare. Denna stadga är attbetrakta som ett allmänt åtagande förmedlemsländerna att se till att degrundläggande sociala rättigheter somstadgan behandlar garanteras irespektive land. I anslutning tillantagandet av stadgan presenteradekommissionen ett handlingsprogram fördess genomförande.Vid Maastrichtmötet ingick de nämndaelva medlemsländerna ett mellanstatligtavtal utanför fördraget där manförbinder sig till ytterligare insatserinom det sociala området. I ett särskiltprotokoll - det s.k. sociala protokollet- som slöts mellan samtligamedlemsländer medger attde övriga elva medlemsländerna gårvidare i det gemensamma arbetet på detsociala området med utnyttjande ochhjälp av gemenskapens institutioner ochprocedurer, utan att tardel i vare sig förberedelsearbete ellerbeslut. Avtalet mellan de elva fogadestill det sociala protokollet som enbilaga. Vanligen används beteckningen sociala protokollet med syftning påsåväl det särskilda protokollet som dettill detta fogade avtalet.Det sociala protokollet innebär enutökad kompetens för gemenskapen ochutvidgat område för majoritetsbeslut. Pådet sociala området skall dock enligtart. 2 rådet fatta sina beslutenhälligt.Det sociala protokollet anger bl.a. attlagstiftningen skall utformas somminimidirektiv. En medlemsstat kansåledes utan hinder behålla eller införamer långtgående bestämmelser.Som framgått behandlar det socialaprotokollet frågor som till stora delarligger utanför utskottetsberedningsområde. Protokollet innebäremellertid även en överenskommelsemellan medlemsländerna att utveckla detgemensamma arbetet påsocialförsäkringsområdet. Utskottet kansåvitt gäller detta område delaregeringens uppfattning att det är avväsentlig betydelse att protokollet försin i unionsfördragets avdelning II.Detta skulle innebära att inte någotland inom unionen skulle kunna tillämpasämre villkor än de minimikrav somföreligger eller kan komma att föreliggainom området. Utskottet förutsätter attregeringen väl tar till vara demöjligheter som föreligger att verka inämnda riktning och avstyrker bifalltill motion U23 (delvis).Syftet med motionerna U20 (delvis) ochU21 yrkande 5 (delvis) får ansestillgodosett med vad utskottet anförtovan.Europarådets sociala stadga är enmotsvarighet till konventionen förmänskliga rättigheter inom området förekonomiska och sociala rättigheter.Stadgan innehåller artiklar medbestämmelser om bl.a. sysselsättnings-och utbildningspolitik, arbetsvillkoroch arbetarskydd, förenings- ochförhandlingsfrihet, socialförsäkring ochandra sociala trygghetsanordningar. Deninnehåller också skydd för migrerandearbetskraft. Syftet med stadgan är att imedlemsländerna garantera socialarättigheter samt höja levnadsstandardenoch öka den sociala välfärden. Stadganhar ratificerats av bl.a. samtliga EU:smedlemsstater. Fördragsslutande statskall tillställaEuroparådets generalsekreterare enrapport avseende tillämpningen av deartiklar som ratificerats. Rapporternagranskas av oberoende experter ochregeringstjänstemän samt även av denparlamentariska församlingen. Utskottetanser inte att det finns skäl att förain stadgan i . MotionU21 yrkande 5 (delvis) bör avstyrkas.Samarbete i rättsliga och inrikes frågor(avsnitt 9)Regeringen uppger i skrivelsen attsyftet med samarbetet i rättsliga ochinrikes frågor är att - med bibehållensäkerhet och trygghet för medborgarna -uppnå fri rörlighet för personer. Dettainnebär enligt regeringen enavveckling av inre gränskontroller ochandra åtgärder vilket kommer attunderlätta för personer att fritt rörasig över gränserna. Detta ställer bl.a.stora krav på samarbetet mellanunionsländerna i flykting- ochinvandringsfrågorna. börmedverka till ett så effektivt samarbetesom möjligt i dessa frågor. Dettasamarbete är, enligt skrivelsen, näraförknippat med gemenskapsarbetet när detgäller området för fri rörlighet förpersoner. Enöversyn av fördraget bör enligtregeringen ta hänsyn till detta.Regeringens långsiktiga strävan är attden fria rörligheten skall förverkligasmellan alla EU:s medlemsländer och inteenbart mellan dem som har anslutit sigtill . kommerpå konferensen att verka för attsamarbetet i huvudsak skall förblimellanstatligt men överväga ominte institutionernas roll kanförstärkas på ett ändamålsenligt sätt.Beträffande asyl- och invandringsfrågorär det regeringens uppfattning att detkan och bör övervägas att föra överlämpliga delar av detta område tillgemenskapslagstiftningen. Därigenomskulle bättre förutsättningar skapas förförverkligandet av den fria rörlighetenför personer. Enligt regeringen bördetta också bidra till att lättare finnalösningar för en mer rättvisansvarsfördelning mellan EU:smedlemsstater.Samarbetet i rättsliga och inrikesfrågor regleras i bl.a.Maastrichtfördragets avdelning VI art.K.1-K.9. I art. K.1 anges ett antalfrågor, bl.a. om asyl, regler förmänniskors passage av medlemsstaternasyttre gränser och för kontrollförfarandei samband med detta,invandringspolitiken och politikengentemot medborgare i tredje land vadavser dessas inresa och rörlighet inommedlemsstaternas territorier, villkorför bosättning för medborgare i tredjeland på medlemsstaternas territorier,inklusive villkoren för familjersåterförening och tillträde tillarbetsmarknaden samt åtgärder mot tredjelands medborgares olagliga invandring,bosättning och arbete inommedlemsstaternas territorium. K.2 skall de nämnda frågornabehandlas med beaktande avEuropakonventionen om skydd för demänskliga rättigheterna ochgrundläggande friheterna ochkonventionen om flyktingars rättsligaställning, liksom det skydd sommedlemsstaterna ger personer somförföljs av politiska skäl.Sverige har vidare ianslutningsfördraget accepterat attansluta sig till den s.k.Dublinkonventionen eller förstaasyllandskonventionen. Konventionen hartill syfte att identifiera vilket avmedlemsländerna som i sak skall pröva enasylansökan. Genom bestämmelserna komma till rätta med att personersöker asyl i flera länder ochatt asylsökande inte får sin ansökanprövad i något land. Dublinkonventionenförutsätter ingen harmonisering avnationella asylregler. Varje medlemslandhar dessutom rätt att pröva enasylansökan även om ansvaret förprövningen enligt konventionen åliggeren annan medlemsstat. Av konventionenframgår att ett informationsutbytemellan medlemsländerna förutsätts vidtillämpningen av den. tillämparredan i dag första asyllandsprincipen.Den rättsliga regleringen härföråterfinns i 3 kap. 4 § andra stycketpunkt 4 utlänningslagen (1989:529). Enviss skillnad mellan utlänningslagen ochDublinkonventionen föreligger i det attutlänningslagen föreskriver att enasylsökande skall ha vistats i detförsta asyllandet. Någon motsvarighettill detta finns inte uttalad iDublinkonventionen.Samarbetet kring asyl- ochmigrationsrättsliga frågor har ocksålett fram till att konventionstextertill den yttre gränskontrollkonventionenföreligger i utkast. Vidare ärkonventionstexter under utarbetande vadgäller ett europeisktinformationsprogram (EIS). Yttregränskontrollkonventionen förutsätteratt de anslutna länderna i principhåller en enhetlig kontrollnivå utefterhela den yttre gränsen. Den syftar tillatt slå fast gemensamma principer fördet praktiska genomförandet av yttregränskontroller, t.ex. villkor som enresande skall uppfylla för att tillåtasinresa på medlemsländernas område,bestämmelser om transportörers ansvar,frågor om avlägsnande, platser förgränsövergång, gränskontroller av passoch bagage etc.Regler om svensk kontroll i samband medin- och utresa finns i 5 kap.utlänningslagen, bl.a. regler omkroppsvisitering och undersökning avbagage m.m. Vidare finns regler omtransportörers kostnadsansvar i 9 kap.samma lag.Åtgärder under avdelning VI iMaastrichtfördraget har endastfolkrättslig status. Samarbetet omfattasinte av EG-rätten och dess principer. Omalla medlemsstater är överens kanemellertid art. 100c i Romfördragettillämpas på de ovan nämndasamarbetsområdena. Denna artikel hargjorts tillämplig på visumfrågor ochrådet skall på förslag av kommissionenoch efter samråd med Europaparlamentetmed kvalificerad majoritet (2/3)fastställa för vilka medborgare somvisumtvång skall gälla vid passage avmedlemsstaternas yttre gränser.I ett antal motionsyrkanden tas uppfrågor som berörsocialförsäkringsutskottetsberedningsområde i ovan berörthänseende. I huvudsak tar dessayrkanden sikte på frågor om hur asyl-och invandringspolitiken skall hanterasinom ramen för det europeiska samarbetetsamt gränskontrollproblematiken.I motion U23 (delvis) av . (m) anförs att en samordnadflyktingpolitik för att effektiviseramottagandet och fördela bördorna mellande mottagande länderna måste ges högprioritet. Motionärerna delarregeringens uppfattning att flykting-och asylfrågor i lämpliga delar bordekunna lyftas in i gemenskapsrätten ienlighet med första pelarensbeslutsregler. Motionärerna begär etttillkännagivande om det anförda.Alf m.fl. (kds) begär i motionU21 yrkande 37 (delvis) etttillkännagivande om att asyl-, viserings-, invandringspolik- ochgränskontrollfrågorna integreras igemenskapspelaren. Motionärernaframhåller att detta bl.a. innebär attdessa områden placeras underparlamentets politiska kontroll ochdomstolens juridiska kontroll.I motion U19 av m.fl.(fp) uppges att det är angeläget attförverkliga unionens mål för bl.a. denfria rörligheten för personer. Dettaskulle innebära att frågor som berörasylpolitik och migration gjordes tillföremål för överstatligtbeslutsfattande. Motionärerna framhålleratt när regeringen uttalar att Sverigebör överväga förslag om att överföralämpliga delar av asyl- ochinvandringsfrågor är detta en kloksynpunkt i frågan. I yrkande 5 (delvis)begärs ett tillkännagivande om vad somanförts.Olof m.fl. (c) framhåller imotion U25 att visumfrågor fallerunder såväl första som tredje pelaren.Detta är enligt motionärerna olyckligtoch visumfrågorna bör i sin helhet förasöver till den första pelaren. Vidareframhålls i motionen att om denmellanstatliga vägen inte leder till enmer rättvis fördelning av ansvaret föratt ge flyktingar en kan detfinnas anledning att överväga om inte EUpå sikt bör utveckla en gemensamflykting- och invandringspolitik. Rättenför varje land att slutligen självavgöra asylärenden i enlighet mednationell lagstiftning skall dock finnaskvar. Motionärerna begär i yrkande 20(delvis) ett tillkännagivande härom.I två motioner tas klart ställning motett överförande av asyl- ochinvandringspolitiken tillgemenskapspolitiken.Gudrun m.fl. (v) uppger imotion U22 att är för ettutökat samarbete på alla de politiskaområden som ligger under EU:s rättsligaoch inrikes samarbete. Det är dockutökat mellanstatligt samarbete sombehövs och inte mer av överstatlighet.Att göra frågorna om asyl- ochinvandringspolitik överstatliga kan varaett medel att minska flyktingmottagandetoch gå ifrån den humanitäragrundinställningen i frågan. I motionenframhålls vidare att ärför fri rörlighet för personer som iförsta hand innebär att man när somhelst och hur ofta som helst har rättatt passera gränser utan att begäratillstånd för detta. Detta får dock inteinnebära ett avskaffande av de inregränskontrollerna. I yrkandena 50(delvis) och 51 begärs tillkännagivandenom det anförda.I motion U29 av . (mp) yrkandena 45 (delvis) och 46begärs att regeringen under konferensenskall verka för att gränskontrollernabibehålls och att flykting- ochasylpolitiken inte förs över tillgemenskapslagstiftningen.Bengt-Ola () begär i motion U30yrkande 1 (delvis) ett tillkännagivandeom att vetorätten måste finnas kvar närdet gäller bl.a. tredje pelaren ochasylpolitiken.Utskottet vill inledningsvis framhållaatt agerande internationellt ären del av den svenska flyktingpolitiken.Såväl tidigare regeringar som dennuvarande regeringen har lagt stor viktvid det internationella samarbetet isyfte att verka för en solidariskansvarsfördelning och för att stärkaflyktingars rättsliga skydd. harockså i olika fora verkat för attEuropas länder skall dela på ansvaretför flyktingsituationen till följd avkriget i f.d. . I yttrandettill utrikesutskottet i samband medbehandlingen av propositionen omSveriges medlemskap i (1994/95:SfU4y)utgick socialförsäkringsutskottet frånatt kraftfullt kommer att verkaför en solidarisk och humanflyktingpolitik inom EU enligt detraditioner som har på området.Den ökade internationaliseringenställer stora krav på medlemsländernavad gäller bl.a. flykting- ochinvandringspolitik. För att uppnå måletfri rörlighet för personer är det enligtutskottets uppfattning av betydelse attsamarbetet mellan medlemsländernaeffektiviseras och att såväl dendemokratiska som den rättsligakontrollen får större genomslagskraftoch att institutionernas rolltydliggörs. Utskottet delar därförregeringens uppfattning om att lämpligadelar av asyl- och invandringsfrågornabör kunna överföras tillgemenskapskompetens.Som redogjorts för har art. 100c iRomfördraget gjorts tillämplig påvisumfrågor. Vissa viseringsbestämmelsertäcks dock inte av nämnda artikel. Detgäller bl.a. villkor för utfärdande avden enhetliga EU-viseringen. Härvidlagpågår ett arbete inom ramen för denyttre gränskontrollkonventionen ochresultatet av detta arbete bör avvaktas.Utskottet anser att syftet medmotionerna U19 yrkande 5 (delvis), U21yrkande 37 (delvis), U23 (delvis) ochU25 yrkande 20 (delvis) är tillgodosettmed det anförda. Motionerna U22yrkandena 50 (delvis) och 51, U29yrkandena 45 (delvis) och 46 samt U30yrkande 1 (delvis) bör avstyrkas.Stockholm den 15 februari 1996På socialförsäkringsutskottets vägnarMaj-Inger KlingvallI beslutet har deltagit: Maj-IngerKlingvall (s), (),(), MaudBjörnemalm (s), (),(), (), (), (), (), (), (), RagnhildPohanka (mp), (),(), () och ().Avvikande meningArbetstagarnas rättigheter (avsnitt 7.6)1. , , och (alla m)anför att den del av utskottets yttrandesom börjar med Som framgått och slutar bör avstyrkas. bort ha följandelydelse:Ett införande av det social protokolleti innebär attmedlemsländerna förbinder sig attgenomföra viss lagstiftning i form avminmiregler. Vissa europeiskaregleringar kan dock leda till betydandevälfärdsförluster. Detta innebär enligtutskottets uppfattning skäl för attbl.a. socialpolitik, socialförsäkringaroch sociala transfereringar inte skallutgöra gemenskapspolitik. Detta bör medanledning av motion U23 (delvis) gesregeringen till känna.Samarbete i rättsliga och inrikes frågor(avsnitt 9)2. () anser att den del avutskottets yttrande som börjar med Denökade och slutar med bör avstyrkas. bort ha följande lydelse:Arbetet inom den s.k. tredje pelaren ärmellanstatligt och inte överstatligttill sin karaktär. Samarbetet tenderardärför att utvecklas för långsamt, medmånga beslutsnivåer och krav påenhällighet.I avdelning VIart. K.1 anges ett antal frågor bl.a. omasyl, regler för människors passage avmedlemsstaternas yttre gränser och förkontrollförfarande i samband med detta,invandringspolitiken och politikengentemot medborgare i tredje land vadavser dessas inresa och rörlighet inommedlemsstaternas territorier, villkorför bosättning för medborgare i tredjeland på medlemsstaternas territorier,inkl. villkoren för familjersåterförening och tillträde tillarbetsmarknaden samt åtgärder mot tredjelands medborgares olagliga invandring,bosättning och arbete inommedlemsstaternas territorium.Det är enligt utskottets uppfattningangeläget att de nämnda bestämmelsernaförs över till första pelaren.Bestämmelserna handlar om attförverkliga unionens mål, särskilt denfria rörligheten för personer. Ettöverförande skulle innebära att asyl-och invandringsfrågorna gjordes tillföremål för överstatligtbeslutsfattande. Det skulle också hafördelen att de lagar som styrverksamheten skulle underställasEuropaparlamentets prövning och atttvister skulle hänskjutas till för avgörande. Utvecklandet aven gemensam flyktingpolitik inom EUskulle innebära att ansvaret förflyktingströmmarna fördelas mer jämntmellan . Flyktingpolitikenhar enligt utskottets uppfattningsuccessivt stramats åt i hela . Ensamordning av medlemsstaternasminimiansvar är därför nödvändig omåtminstone några länder i praktikenskall kunna bedriva en mer generösflyktingpolitik. De minst generösaländerna bör inte få sätta förEU:s gemensamma politik. Detta börprägla det fortsatta arbetet vad gällerasyl- och invandringsfrågor. Detta börutskottet med bifall till motion U19yrkande 5 (delvis) ge regeringen tillkänna.3. () anser att den delav utskottets yttrande som börjar med Den ökade och slutar med böravstyrkas. bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning innebäravskaffandet av de inregränskontrollerna fler krav påkompenserande inrikes kontrollinsatserav den omfattningen att de kommer attutgöra ett hot mot den personligaintegriteten. Sådana insatser måstemotarbetas. Utskottet anser att den friarörlighetens förverkligande är viktigmen att detta inte måste innebära ettavskaffande av de inregränskontrollerna. Inom t.ex. hardet fungerat mycket bramed passfrihet i kombination med bevaradgränskontroll. Utskottet kan inte se attsådana kontroller skulle vara ett hinderför den fria rörligheten.Utskottet är vidare för en generös ochhuman syn på asyl- ochinvandringspolitiken. Att göra dessafrågor till föremål för ett överstatligtbeslutsfattande kan vara ett medel attminska flyktingmottagandet och att gåifrån den humanitära grundinställningeni frågan. Ett överstatligtbeslutsfattande minskar Sverigessjälvständiga beslutanderätt iprincipiella frågor och i enskildaärenden. Överstatligheten kan ocksåkomma att utnyttjas för att genomhänvisning till EU genomföraförsämringar på området utan att riskeraatt bli utsatt för kritik. De länderinom EU som har en progressiv och humanflyktingmottagning bör gå före ochpåverka andra länder genom att slutabindande bilaterala och multilateralaöverenskommelser som ligger på en högnivå och som bygger på en human grund.Utskottet anser således att vidEU:s regeringskonferens bör verka föratt de nu behandlade frågorna kvarstårsom ett mellanstatligt samrbete. Dettabör med anledning av motion U22yrkandena 50 (delvis) och 51 gesregeringen till känna.4. () anser att dendel av utskottets yttrande som börjarmed Den ökade och slutar med böravstyrkas. bort ha följande lydelse:Utskottet anser att ett slopande avgränskontrollerna innebär en frirörlighet under hård kontroll genom detomfattande kontrollprogram som avsesbyggas upp. Utskottet anser därför attgränskontrollerna bör bibehållas.Utskottet anser inte heller att flykting-och invandringspolitiken skall förasöver till gemenskapspolitik. anfört bör med bifall tillmotion U29 yrkandena 45 (delvis) och 46ges regeringen till känna.5. () anser attden del av utskottets yttrande sombörjar med Den ökade och slutar med bör avstyrkas. bort ha följandelydelse:Utskottet är övertygat om att asyl-,viserings- och invandringspolitik samtgränskontroller är de delar av detjuridiska och inrikespolitiskasamarbetet som kräver en harmoniseringoch en integrering in igemenskapspelaren. Detta skulle ocksåinnebära att dessa områden placeradesunder parlamentets politiska kontrolloch domstolens juridiska kontroll. Detfår emellertid inte innebära attmedlemsländernas legitima rätt att värnaterritoriell suveränitet och integritetsamt medborgarnas säkerhet hindras. anfört bör med bifall tillmotion U21 yrkande 37 (delvis) gesregeringen till känna.Socialutskottets yttrande1995/96:SoU2yEU:s regeringskonferens 1996Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har den 30 januari 1996beslutat bereda bl.a socialutskottettillfälle att senast den 15 februari1996 yttra sig över regeringensskrivelse /96:30 jämte motioner ide delar som har samband med utskottetsberedningsområde.Av de motionsyrkanden som väckts medanledning av skrivelsen behandlarsocialutskottet motion U21 (kds) yrkande5 delvis om sociala stadga,motionerna U22 (v) yrkandena 14-16, U28(s, m, c, fp, v, mp, kds) och U29 (mp)yrkande 2 om barnets rättigheter m.m,motion U22 (v) yrkande 27 om statligamonopol som skydd för hälsan, samtmotion U22 (v) yrkande 52 omratificering av FN:snarkotikakonventioner.SkrivelsenSamarbetet inom EU grundar sig på olikafördrag, bl.a. fördraget om upprättandetav Europeiska gemenskapen ()och fördraget om Europeiska unionen(). Enligt det senareskall en regeringskonferens sammankallasår 1996 för att undersöka vilkabestämmelser i fördraget som skallrevideras i enlighet med de mål somanges i det fördragets inledning.Konstitutionsutskottet har i sittbetänkande 1994/95:KU43 EU:sinstitutioner m.m. uttalat attregeringen i enskrivelse till bör redovisauppläggningen av förberedelsearbetetinför regeringskonferensen samt vissamer principiella ställningstaganden frånregeringens sida i de sakfrågor somkonferensen kommer att behandla.Riksdagen beslutade att ge regeringentill känna vad utskottet anfört (rskr.1994/95:387).I skrivelsen redogörs bl.a. för deövergripande svenska målsättningarnainför regeringskonferensen. Frågor inomsocialutskottets beredningsområdebehandlas i mycket liten utsträckning.Allmänt framhålls i skrivelsen bl.a. attdet endast är om samarbetet avsätterkonkreta resultat som bidrar tillmänniskors trygghet och välstånd som EUkan få den förankring hos medborgarnasom brister.För att det skall vara en reellmöjlighet också för människor medfunktionshinder att tillgodogöra sigvinsterna med den inre marknadens fyrafriheter är det enligt skrivelsenviktigt att handikappfrågornauppmärksammas vid regeringskonferensen.Handikappaspekter bör enligt regeringensmening beaktas i alla relevanta EG-beslut utan att EG får kompetens attlagstifta om handikappolitik.När det gäller narkotikafrågan angesdet i skrivelsen att den internationellanarkotikatrafiken är ett växandeproblem. Det är därför nödvändigt att isamverkan med andra länder finna nyavägar för att bekämpa bl.a. illegalnarkotikahandel. Ett sådant samarbetebedrivs mellan EU:s medlemsländer inomramen för det polisiära och rättsligasamarbetet. Det är regeringensuppfattning att detta samarbete behövereffektiviseras och förstärkas.Ett effektivt samarbete på dessa förmedborgarnas säkerhet centrala områdenär av stor betydelse för allmänhetensuppfattning om unionen som sådan ochdess framtid. Detta gäller för det nupågående samarbetet liksom för våraställningstaganden inför och vidregeringskonferensen .