bet · GJ01UbU10 · 1996-05-09 00:00:00 — Huvudmannaskap för gymnasial utbildning, m.m. Utskottet tillstyrker regeringensförslag att - som ett första steg i enlångsiktig lösning avhuvudmannaskapsfrågan för gymnasialutbildning m.m. - den företrädesrättsom landstingen har att anordnautbildning inom naturbruk och omvårdnadtas bort. Vidare skall landsting efteröverenskommelse med en kommun få anordnautbildning inom gymnasieskolan,gymnasial vuxenutbildning ochpåbyggnadsutbildning även inom andraområden än naturbruk och omvårdnad samtnationella program i gymnasiesärskolanoch motsvarande utbildning i särvux.Två reservationer från Moderaternafinns fogade till betänkandet. De anseratt regeringens förslag att utvidgalandstingens möjligheter att anordnautbildning bör avslås. Regeringen har i proposition 1995/96:183Huvudmannaskapet för gymnasialutbildning m.m. föreslagit att riksdagenantar regeringens förslag till lag omändring i skollagen (1985:1100).Lagförslaget återfinns som bilaga tilldetta betänkande. 1995/96:Ub34 av de () vari yrkas1. att avslår regeringensförslag i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att redovisa ochreglera de ekonomiska konsekvensernabeträffande anordnande av gymnasialutbildning.1995/96:Ub35 av m.fl. (m)vari yrkas1. att avslår regeringensförslag i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om huvudmannaskapet för dengymnasiala utbildningen,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om huvudmannaskapet försärskolan och särvux,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att lägga ut undervisning påentreprenad,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om påbyggnadsutbildningar.1995/96:Ub36 av m.fl.(c) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kontrollstationer. InledningUtskottet behandlar i detta betänkandeproposition 1995/96:183 Huvudmannaskapetför gymnasial utbildning m.m. jämte demotioner som har väckts med anledning avden.I propositionen föreslås att denföreträdesrätt som landstingen haratt anordna utbildning inom områdenanaturbruk och omvårdnad tas bort. Vidareföreslås att ett landsting efteröverenskommelse med en kommun skall fåanordna även andra nationella program igymnasieskolan än inom naturbruk ochomvårdnad. Landstingen skall efteröverenskommelse med en kommun även kunnaanordna gymnasial vuxenutbildning ochpåbyggnadsutbildning i komvux inom andraområden än inom naturbruk och omvårdnadsamt nationella program igymnasiesärskolan och motsvarandeutbildning i särvux.Vidare föreslås att bestämmelsen iskollagen om att ett landsting inte fårbetinga sig högre ersättning från enelevs hemkommun än som svarar mot detstatsbidrag som lämnats dit för elevensutbildning i gymnasieskolan tas bort.Förslagen innebär ändringar iskollagen, vilka föreslås träda i kraftden 1 juli 1996.Gällande reglerEnligt 5 kap. 5 § skollagen (1985: 1100)är varje kommun skyldig att erbjudasamtliga ungdomar i kommunen utbildningpå nationella program i gymnasieskolanfram till och med det årde fyller . Kommunerna har ansvarför att alla ungdomar får tillgång tillett allsidigt urval av program.Ungdomar som vill gå på program somkommunen inte anordnar i egen regi, harrätt att studera på dessa i annankommun. Detta kan ske genomsamverkansavtal mellan hemkommunen ochkommuner eller landsting som anordnarutbildningen. Landstingen får enligt 5kap. 6 § skollagen endast anordnautbildning på sådana nationella programsom avser naturbruk och omvårdnad. Omett landsting anordnar sådan utbildningfår kommuner, som ingår i ,inte anordna samma utbildning utanöverenskommelse med landstinget.Även i fråga om gymnasialvuxenutbildning och påbyggnadsutbildninggäller enligt 11 kap. 17 § attlandstingen får anordna utbildningendast inom områdena naturbruk ochomvårdnad. I 2 kap. 9 § förordningen(1992:403) om vuxenutbildningföreskrivs att en kommun, som avser attanordna utbildning som får anordnas avdet landsting till vilket kommunen hör,skall samråda med . Det finnssåledes inget hinder för en kommun attstarta sådan utbildning som landstingetanordnar.När det gäller särskolan och särvux kanendast kommuner vara huvudman.Möjligheten för en kommun eller ettlandsting att låta annan genomförautbildning på entreprenad regleras ilagen (1993:802) omentreprenadförhållanden inom skolan. Detär endast viss undervisning inomgymnasieskolan, som får läggas ut påentreprenad till fysiska eller enskildajuridiska personer. Om det finnssärskilda skäl får regeringen på ansökanfrån en kommun eller ett landsting iandra fall medge att kommunen ellerlandstinget får sluta avtal med någonannan om att bedriva undervisning inomdet offentliga skolväsendet. Deuppgifter som den kommunala styrelsenför utbildningen och rektorn har, fårinte omfattas av avtalet. Detta innebäratt rektorn alltid är anställd avkommunen eller . När detgäller komvux och särvux kan huvudmannenuppdra åt andra att genomförautbildningen (11 kap. 6 § respektive 12kap. 9 § skollagen).Enligt 5 kap. 23 § skollagen har ettlandsting, som i sin gymnasieskola påett nationellt program tagit in en elev,som inte är hemmahörande i en kommunsom har samverkansavtal med ,rätt till ersättning för sina kostnaderför elevens utbildning från elevenshemkommun. får dock intebetinga sig högre ersättning frånhemkommunen än som svarar mot detstatsbidrag som utgår dit för elevensutbildning i gymnasieskolan. Denlandstingskommunala delen iutbildningskostnaderna täcks genomlandstingsskatt.I det gamla statsbidragssystemet ochgenom sektorsbidraget fick kommunernabidrag från staten som i genomsnitttäckte hälften av kommunens kostnaderför utbildningsverksamheten. Denresterande delen bekostades avkommunerna själva. Sektorsbidragetersattes med ettstatligt utjämningsbidrag till kommuneroch landsting. Fr.o.m. den 1 januari1996 gäller ett nytt system förstrukturkostnadsutjämning (prop.1995/96:64, bet. FiU5, rskr. Detnya utjämningssystemet syftar till atttillsammans med skatteinkomsterna gekommunerna likvärdiga förutsättningaratt finansiera t.ex. den skolverksamhetsom kommunerna är skyldiga att anordna.Ändrade reglerRegeringen redovisar i propositionen sinuppfattning att det i första hand ärkommunerna som skall vara huvudmän förall utbildning i gymnasieskolan ochkomvux, dvs. även för utbildningar inomnaturbruk och omvårdnad. Detta skulleinnebära att ett landsting först efteröverenskommelse med en kommun skulle hamöjlighet att som huvudman anordnagymnasieutbildning. Enligt regeringenmåste dock vissa frågor om skatteväxlingm.m. beredas ytterligare, innan ettförslag med den innebörden kan läggas. Iavvaktan på att ett sådant förslag kanläggas föreslås vissa ändringar iskollagen som löser ett antal problem avmera akut karaktär. Regeringen pekar påatt nuvarande lagstiftning skaparproblem och förhindrar att resursernaanvänds på ett effektivt sätt. Detta harframhållits av , som i engemensam skrivelse i november 1995hemställt att regeringen skyndsamtvidtar åtgärder som underlättar förskolhuvudmännen att samverka.Regeringen föreslår att ett landstingefter överenskommelse med en kommunskall få anordna annan utbildning inomgymnasieskolan, gymnasialvuxenutbildning ochpåbyggnadsutbildningar inom komvux äninom områdena naturbruk ochomvårdnad.Vidare föreslås att kommunernakan överlåta åt att varahuvudman för hela eller delar avutbildningar inom gymnasiesärskolan ochmotsvarande utbildning inom särvux.Bestämmelsen om att landstingen i daghar företrädesrätt att anordnagymnasieutbildning inom naturbruk ochomvårdnad slopas.Förslagen om ändrade regler föranordnande av gymnasial utbildning m.m.har föranlett två motioner. I motion1995/96:Ub35 (m) framhålls i yrkande 1att propositionen är inkonsekvent,svårbegriplig och motsägelsefull.Regeringen förefaller vilja föra överbåde omvårdnads- ochnaturbruksprogrammet från landstingentill kommunerna. I stället för att läggadetta förslag tas landstingensföreträdesrätt att anordna dessa programbort som detta kompenseras medatt landstingens möjligheter att bedrivautbildning inom andra områden vidgas.Liknande tankegångar redovisas i motion1995/96:Ub34 (m) yrkande 1. I bådamotionerna yrkas avslag på regeringensförslag. I den först nämnda motionenmotsätter sig motionärerna attlandstingen ges möjlighet att utvidgasin verksamhet. De utbildningar som bedrivs av landstingen bör i sinhelhet föras över till kommunerna(yrkande 2). I yrkande 3 motsätter sigmotionärerna att landstingen gesmöjlighet att vara huvudman förutbildning inom särskolan och särvux.Enligt yrkande 5 bör förslaget om attlandstingen skall få anordna andrapåbyggnadsutbildningar än vad de gör avslås. Motionärerna anser att enlösning på de problem som finns och somgivit upphov till regeringens förslag äratt stärka möjligheterna för kommunernaatt lägga ut utbildning på entre-prenad. Lagen om entreprenadförhållandeninom skolan bör förtydligas så att det iframtiden blir möjligt för kommunernaatt i ökad omfattning uppdra åt andrautbildningsanordnare att bedrivaundervisning (yrkande 4).Utskottet vill med anledning avmotionerna anföra följande.Regeringen redovisar i propositionen(s. 12) ett flertal problem med denuvarande reglerna om huvudmannaskap förgymnasial utbildning m.m. Regeringenuttalar i propositionen sin uppfattningatt kommunerna bör vara huvudmän för allutbildning i gymnasieskolan och komvuxmen att detta behöver utredasytterligare. För att lösa de akutaproblemen öppnas möjligheten för ettlandsting att efter överenskommelse meden kommun anordna andra utbildningar äninom naturbruk och omvårdnad. Vidareöppnas möjligheten för kommunerna attanordna utbildning inom områdenaomvårdnad och naturbruk. Utskottetkonstaterar att nuvarande bestämmelsermedför att initiativ från kommuner ochlandsting till samverkan försvåras ochatt deras möjligheter att görapedagogiska och kostnadsbesparandeåtgärder begränsas. I likhet medregeringen vill utskottet peka påförhållandena när det gäller t.ex. barn-och fritidsprogrammet. Utskottet serdärför positivt på att regeringen nu -som ett första steg i en långsiktiglösning av huvudmannaskapsfrågan -föreslår förändringar i skollagensregler i syfte att lösa de akutaproblemen. Utskottet utgår från attregeringen, så snart den ytterligareberedningen av vissa frågor somregeringen aviserat är genomförd,tämligen snart återkommer i ärendet tillriksdagen.När det gäller yrkande 4 i motion1995/96:Ub35 om att stärka möjligheternaför kommunerna att lägga ut undervisningpå entreprenad så att även landstingskulle kunna ingå i den krets avutbildningsanordnare som på en kommunsuppdrag kan vara utförare av enutbildningsinsats vill utskottet - ilikhet med regeringen - peka på deproblem som finns med en sådan lösning.Om en kommun skulle få ge ett landstingi uppdrag att bedriva undervisning somentreprenör innebär detta att kommunenalltjämt är ansvarig för utbildningen,medan endast harutförarrollen. Uppdragsgivaren, dvs.kommunen, är huvudman för utbildningenoch har det ansvar som anges i 1 kap. 12§ skollagen. Ett landsting skulle ocksåsom regel ha flera uppdragsgivareeftersom det är troligt att det i deflesta fall skulle vara fråga om attbedriva undervisning på flera kommunersuppdrag. Samtliga kommuner skulle varahuvudman för sin del av utbildningen.Regeringen framhåller att ansvaretskulle kunna bli otydligt förutompraktiska problemen när det gäller attfatta beslut. Detta går kanske i och försig att lösa genom att berörda kommunerförst ingår ett samverkansavtal medvarandra varvid en kommun blir anordnareav utbildningen. Därefter träffar denkommunen avtal med . Detta äremellertid en omständlig lösning, heterdet i propositionen. Utskottet har ingenannan uppfattning än regeringen ochförordar således att huvudmannaskap förutbildning inom skolväsendet reglerasgenom bestämmelser i skollagen och attlagen om entreprenadförhållanden iskolan inte utvidgas.Med hänvisning till vad utskottetanfört bör anta regeringensförslag till lag om ändring i skollagensåvitt avser 1 kap. 5 och 10 §§, 5 kap.6 §, 6 kap. 10 och 10 a §§, 11 kap. 17 §och 12 kap. 3, 7, 9 och 11 §§ samt avslåmotionerna 1995/96:Ub34 yrkande 1 och1995/96:Ub35.Förslaget om ändrade regler förinterkommunal ersättning förutbildningar anordnade av landstingenbehandlas i motion 1995/96:Ub34 (m)yrkande 2. Den nuvarande lagtexten medsin koppling till statsbidrag ärföråldrad, konstaterar motionären.Samtidigt är det oklart hur kommunernaskostnader kommer att påverkas av denföreslagna förändringen. Det finns ettbehov av att redovisa och reglera deekonomiska konsekvenserna beträffandeanordnande av gymnasial utbildning,anser motionären.Utskottet delar regeringens ochmotionärens uppfattning att dennuvarande bestämmelsen i 5 kap. 23 §skollagen om att ett landsting inte fårbetinga sig högre ersättning från enelevs hemkommun än som svarar mot detstatsbidrag som lämnas dit för elevensutbildning i gymnasieskolan ärföråldrad. Utskottet anser liksomregeringen att den bör slopas. tidigare nämnt utgår intenumera något särskilt statsbidrag tillkommunerna för anordnande av utbildning.Det nya utjämningssystemet syftar tillatt tillsammans med skatteinkomster gekommunerna likvärdiga förutsättningaratt finansiera t.ex. den skolverksamhetsom kommunerna är skyldiga att anordna.Enligt utskottets mening är det intetillfredsställande att ha regler iskollagen som inte går att tillämpa. Ipropositionen har regeringen gjort denbedömningen att den föreslagnaförändringen inte nämnvärt bör påverkakommunernas kostnader för utbildninginom naturbruk och omvårdnad. Utskottetgör samma bedömning som regeringen. Motbakgrund av den ytterligare beredning avvissa frågor om skatteväxling m.m. somregeringen aviserat finner utskottet detinte påkallat att tillstyrka förslagetom redovisning m.m. av de ekonomiskakonsekvenserna beträffande anordnande avgymnasial utbildning. Med hänvisningtill vad utskottet har anfört börriksdagen anta regeringens förslag tilllag om ändring i skollagen såvitt avser5 kap. 23 § och avslå motion1995/96:Ub34 yrkande 2.Utskottet har inget att erinra motlagförslaget i övrigt.I motion 1995/96:Ub36 (c) framhållsbehovet av en kontrollstation.Motionärerna tar upp frågan omnaturbruksskolorna och pekar på att detinnebär stora påfrestningar förkommunerna att överföra huvudmannaskapetfrån landstingen till kommunerna.Naturbruksskolorna är ofta belägna i småkommuner för vilka det ekonomiskaansvaret för en naturbruksskola ärtungt. För dessa skolor har detregionala ansvaret, genom landstingenshuvudmannaskap, varit en viktigförutsättning för en framgångsrikverksamhet. När nu regeringen föreslåratt huvudmannaskapet skall övergå ikommunernas regi bör en kontrollstationläggas in för att se till att detkommunala huvudmannaskapet fungerar somdet var tänkt för dessa utbildningar.Utskottet vill peka på att endast ca 6700 elever går på naturbruksprogrammet.Det är en mycket dyr utbildning med engenomsnittlig kostnad på perelev för programmet anordnat avlandstingen. Det finns ett fåtalkommuner som - efter överenskommelse medlandsting - anordnar sådan utbildning.Enligt utskottets uppfattning är detinte troligt att den föreslagnaförändringen som gör det möjligt för enkommun att - utan särskildöverenskommelse med - startanaturbruksutbildning, kommer attinnebära en drastisk förändring av dettaförhållande. Enligt utskottets meningkan behovet av uppföljning lösas påannat sätt än genom en kontrollstationav det slag som föreslås i motionen.Skolverket har som en huvuduppgift attfölja upp och utvärdera verksamheten iskolan. Detta gäller självfallet ocksårekrytering, kvalitet och tillgång tillplatser beträffandenaturbruksprogrammet. Utskottetförutsätter att regeringen följerutvecklingen av naturbruksprogrammet ochåterkommer i frågan om förutsättningarnaväsentligt förändras i dessa avseenden.Utskottet anser med hänvisning till detanförda att motion 1995/96:Ub36 böravslås. beträffande ändrade reglerför anordnande av gymnasialutbildning m.m.att med avslag påmotionerna 1995/96:Ub34 yrkande 1och 1995/96:Ub35 antar regeringensförslag till lag om ändring iskollagen såvitt avser 1 kap. 5 och10 §§, 5 kap. 6 §, 6 kap. 10 och 10 a§§, 11 kap. 17 § och 12 kap. 3, 7, 9och 11 §§,res. 1 (m)2. beträffande interkommunalersättning för utbildningar anordnadeav landstingenatt med avslag på motion1995/96:Ub34 yrkande 2 antarregeringens förslag till lag omändring i skollagen såvitt avser 5kap. 23 §,3. beträffande lagförslaget iövrigtatt antar regeringenförslag till lag om ändring iskollagen i den mån det inte omfattasav vad utskottet hemställt under mom.1 och 2,res. 2 (m) - villk.14. beträffande kontrollstationatt avslår motion1995/96:Ub36.Stockholm den 9 maj 1996På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), BengtSilfverstrand (s), (),(), (),(), (), (), (), (),(), (), (), (), () och (). Ändrade regler för anordnande avgymnasial utbildning m.m. (mom. 1)(), (), UlfMelin (m) och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 4 börjar med Regeringenredovisar och på s. 5 slutar med och 1995/96:Ub35 bort ha följande lydelse:Utskottet delar regeringens uppfattningatt det i första hand är kommunerna somskall vara huvudmän för all utbildninginom gymnasieskolan och komvux, dvs.även för utbildningar inom områdenaomvårdnad och naturbruk. Utskottetfinner det anmärkningsvärt attregeringen, när den redovisar dennauppfattning, i stället väljer att tabort landstingens företrädesrätt attbedriva utbildning inom naturbruk ochomvårdnad och vidgarlandstingens möjligheter att bedrivautbildning i gymnasieskolan, dengymnasiala vuxenutbildningen ochpåbyggnadsutbildningarna. Utskottet villpeka på att utbildning inom omvårdnads-och naturbruksprogrammen oftabedrivs vid skolor som endast har ettprogram. Nackdelen med smågymnasieskolor är bl.a. att de endastkan erbjuda eleverna ett begränsat utbudav ämnen, lokala tillägg ochindividuella val. Detta minskarelevernas valmöjligheter. Utskotteterinrar om att gymnasieskolan nu omdanastill att bli alltmer kursutformad.Förutsättningarna för en kursutformadgymnasieskola är att det finns ett riktutbud av ämnen och kurser. Utskottetvill också peka på att regeringensförslag innebär att om en kommun och ettlandsting inte kommer överens omhuvudmannaskapet kan båda bedrivautbildning inom omvårdnads- ochnaturbruksprogrammet. I stället församverkan och samordning riskerarförslaget att leda till splittring ochslöseri med resurser. Regeringen böråterkomma till med ett nyttförslag till lag om ändring i skollagendär kommunerna är huvudmän för allutbildning inom gymnasieskolan ochkomvux i den mån utbildningen intebedrivs i form av fristående skola medenskild huvudman. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Utskottet finner inte heller skäl attöppna möjligheten för landstingen attvara huvudman för utbildning inomsärskolan och särvux. Kommunerna harnyligen givits ansvar för särskolan,bl.a. mot bakgrund av ambitionen att iökad utsträckning integreraundervisningen inom särskolan ochgrundskolan.Enligt utskottets uppfattning bör deproblem som finns vad gällersamordning och samverkan mellan kommuneroch landsting i fråga om anordnande avutbildning i stället lösas genom attmöjligheterna för kommunerna att läggaut undervisning på entreprenad stärks.Lagen om entreprenadförhållanden iskolan bör därför förtydligas ochutvidgas så att det blir möjligt förkommunerna att i ökad omfattning uppdraåt andra att bedriva undervisning inomett flertal olika ämnen. Regeringen böråterkomma till med förslagtill ändring i lagen omentreprenadförhållanden i skolan. Dettabör som sin mening geregeringen till känna.Med hänvisning till vad utskottet haranfört bör med bifall tillmotionerna 1995/96:Ub34 yrkande 1 och1995/96:Ub35, dels avslå regeringensförslag till lag om ändring i skollagensåvitt avser 1 kap. 5 och 10 §§, 5 kap.6 §, 6 kap. 10 och 10 a §§, 11 kap. 17 §och 12 kap. 3, 7, 9 och 11 §§, dels somsin mening ge regeringen till känna vadutskottet har anfört.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande ändrade regler föranordnande av gymnasial utbildningm.m.att med bifall tillmotionerna 1995/96:Ub34 yrkande 1 och1995/96:Ub35, dels avslår regeringensförslag till lag om ändring iskollagen såvitt avser 1 kap. 5 och10 §§, 5 kap. 6 §, 6 kap. 10 och 10 a§§, 11 kap. 17 § och 12 kap. 3, 7, 9och 11 §§, dels som sin mening gerregeringen till känna vad utskottethar anfört,2. Lagförslaget i övrigt (mom. 3)Under förutsättning av bifall tillreservation 1Beatrice (), (), UlfMelin (m) och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 6 börjar med Utskottet har och slutar med i övrigt bort haföljande lydelse:Utskottet föreslår att antarregeringens förslag i övrigt i den måndet inte har berörts av utskottetsställningstagande i det föregående samtbeslutar om de ändringar av ingressenoch ikraftträdandebestämmelserna somföranleds av vad utskottet harföreslagit.dels att utskottets hemställan under 3bort ha följande lydelse:3. beträffande lagförslaget i övrigtatt antar regeringensförslag till lag om ändring iskollagen i den mån det inte omfattasav vad utskottet hemställt under mom.1 och 2,Särskilt yttrandeÄndrade regler för anordnande avgymnasial utbildning m.m. (mom. 1)() anför:Folkpartiet liberalerna vill understrykauppfattningen att det i första hand ärkommunerna som skall vara huvudmän förall utbildning i gymnasieskolan ochkomvux, dvs. även för utbildningar inomområdena naturbruk och omvårdnad.Även om liberalerna ställersig bakom det nu föreliggande förslagetom att landstingen skall kunna varautbildningsanordnare inom fler områdenän är vi skeptiska tillatt landstingen tar på sig ännu flerverksamhetsområden. Landstingens problemi dag består i attverksamhetsfältet är alltför omfattandevilket riskerar att landstingenshuvudsakliga uppgift, hälso- ochsjukvård, inte prioriteras i denomfattning som vore önskvärt.Folkpartiet liberalerna vill också pekapå att även om landstingen utnyttjas somutbildningsanordnare kvarstår detkommunala ansvaret och att det måsteföreligga ett konstruktivt arbetsklimatmellan och de kommuner somsänder sina elever dit.Regeringens lagförslagFörslag till lag om ändring i skollagen(1985:1100) Sammanfattning 1Propositionen 1Motionerna 1Utskottet 2Hemställan 7Reservationer 81. Ändrade regler för anordnande avgymnasial utbildning m.m. (mom. 1) 82. Lagförslaget i övrigt (mom. 3) 9Särskilt yttrande 9Regeringens lagförslag 11Förslag till lag om ändring i skollagen(1985:1100) 11