bet · GJ01KU24 · 1996-02-22 00:00:00 — Några frågor om sekretess Motioner från allmänna motionstiden I betänkandet behandlas proposition1995/96:127 Några frågor om sekretessjämte fyra motioner som väckts medanledning av propositionen och tvåmotioner från allmänna motionstiden1995. I propositionen föreslås en radändringar i sekretesslagen. Bland annatföreslås att uppgifter hoskronofogdemyndighet som ärtillsynsmyndighet i konkurser samtuppgifter inom exekutionsväsendet somangår misstankar om att en gäldenär harbegått viss brottslig verksamhet skallkunna omfattas av sekretess. Därutöverföreslås att sekretess skall kunna gällahos dessa myndigheter och hosåklagarmyndigheter för uppgifter somhänför sig till verksamhet som rörutredning i frågor om näringsförbud.Regeringen föreslår också attpersonuppgifter som är skyddade avsekretess hos folkbokföringen får sammaskydd när de förs över till en kommunalmyndighet på grund av särskilduppgiftsskyldighet om skolpliktiga barn.I propositionen föreslås därutöver attsekretess skall gälla i ärenden omprövning av lämplighet att innehaluftfartscertifikat m.m. i sammautsträckning som i ärenden om körkortoch traktorkort.Vidare föreslås ökad möjlighet tillsekretess när det gäller ärenden hosCentrala som rörhemutrustningslån för flyktingar m.fl.Regeringen föreslår också attförhandsbesked i taxerings- ochskattefrågor skall kunna omfattas avsekretess även när uppgifternaförekommer hos kommuner och landsting.Propositionen innehåller vidare ettförslag om att sekretess skall kunnagälla hos domstolar i mål om ansvar förbrott genom vilket hivinfektion hareller kan ha överförts. Förslaget syftartill att skydda hivsmittade brottsoffersintegritet. Dessutom föreslås attbestämmelsen om domstolssekretess ivissa brottmål skall utvidgas så att denomfattar även ärenden som rör ibestämmelsen angivna brott.De nya reglerna föreslås träda i kraftden 1 april 1996.I propositionen diskuteras vidarefrågor om offentlighet och sekretess hosenskilda organisationer, sekretess iärenden enligt konkurrenslagen,myndigheters hantering avframställningar och utlämnande av storamängder allmänna handlingar samtstatliga myndigheters utlämnande avallmänna handlingar enligtoffentlighetsprincipen respektive iuppdragsverksamhet. Vad gäller dessafrågor föreslår regeringen ingaförfattningsändringar.Utskottet tillstyrker regeringensförslag och avstyrker samtliga motioner.Till betänkandet har fogats enreservation och ett särskilt yttrande. I proposition 1995/96:127 föreslås attriksdagen antar regeringen förslag tilllag om ändring i sekretesslagen(1980:100).Propositionens lagförslag fogas tilldetta betänkande som bilaga 1.MotionernaMotioner med anledning av proposition1995/96:1271995/96:K16 av m.fl.(fp) vari yrkas att hosregeringen begär förslag till sådanändring att sekretesskyddet blirfullgott och lika oavsett instans i måloch ärenden enligt konkurrenslagen(1993:20).1995/96:K17 av m.fl. (m)vari yrkas att beslutar antaregeringens proposition 1995/96:127 medändring av 14 kap. 2 § sekretesslagen ienlighet med vad som anförts i motionen.1995/96:K18 av m.fl. (m)vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvidgat sekretesskydd i måloch ärenden enligt konkurrenslagen.1995/96:K19 av ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att, utifrån enhelhetssyn, se översekretesslagstiftningen. Motioner från allmänna motionstiden 19951994/95:K433 av ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om sekretess över vilka som ärfamiljehem.1994/95:So295 av ()vari yrkas4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ändring av sekretesslagen.Yttrande från näringsutskottetPå begäran harnäringsutskottet yttrat sig i ärendet.Yttrandet har fogats till betänkandet ibilaga 2. InledningTill grund för propositionen ligger tvåpromemorior utarbetade inomJustitiedepartementet.Sekretesslagen (1980:100, omtryckt1992:1474) trädde i kraft den 1 januari1981. Lagen ses fortlöpande över medhänsyn till ämnesområdets natur ochsekretesslagens vidsträcktatillämpningsområde. Under våren 1995utarbetades inom Justitiedepartementetpromemorian Några frågor om sekretess(Ds 1995:42). Promemorian behandladeframställningar om ochJustitiedepartementets egna initiativtill ändringar i sekretesslagen. Vidarehar inom Justitiedepartementetutarbetats en promemoria om sekretessvid samarbetet mot ungdomsbrott ochekobrott (dnr 94-4574). Bådapromemoriorna har remissbehandlats.I denna proposition behandlarregeringen de sekretessfrågor som nämndapromemorior avser med två undantag. Detena undantaget rör frågan om sekretess iförvaltningsärenden med anledning avbrott, vilken behandlades i promemorianNågra frågor om sekretess. Enligtregeringen bör denna fråga övervägasytterligare och i ett större perspektivän som gjordes i promemorian. Regeringenavser att återkomma i frågan. Det andraundantaget rör sekretessfrågor i sambandmed samarbetet vid ungdomsbrott, vilkaregeringen kommer att ta upp i ettsenare sammanhang. Utskottet behandlarnärmare denna fråga med anledning av enmotion (se nedan s. 18).Regeringen behandlar i dennaproposition även vad som tillkännagivitsi en riksdagsskrivelse om vissa formerför statliga myndigheterstillhandahållande av allmänna handlingar(bet. 1992/93:KU38, rskr. 1992/93:414)samt en redaktionell ändring av 9 kap.11 § sekretesslagen.Översyn av sekretesslagstiftningenMotionenI motion 1995/96:K19 av () anförs att under de senaste årenhar sekretessreglerna ändrats vid ca 150tillfällen. Förändringarna har dock medendast ett fåtal undantag legat pådetaljnivå. Något helhetsgrepp harenligt motionären aldrig tagits. Dettahar resulterat i att reglerna ibland harfått olämpliga konsekvenser där enskildakommit i kläm. Motionären anför attfrågan om sekretess är mycket viktig ochförtjänar att hanteras med varsamhet.Personlig integritet och rättssäkerhetmåste alltid vara ledstjärna. Vidaremåste medborgarna ha fullt förtroendeför hur känsliga uppgifter hanteras avmyndigheterna. Ingen får känna sigkränkt. Motionären anför vidare att detdr viktigt att möta behov av integritetpå nya områden som det ärviktigt att det finns en helhetssyn isekretesslagstiftningen. Som exempelnämner hon att i frågor om olikahuvudmannaskap får inga onödigagränsdragningar göras så att etteffektivt arbete omöjliggörs. Enligtmotionären har barn blivit särskiltdrabbade av svagheten i regelverket. Iflera fall har skolsköterskor, dagisbarnoch sköterskor på barnavårdscentralerhindrats från att ge barn i nöd denhjälp de behöver. Även i andra fall alltför fragmentariskasekretesslagstiftningen lett tillsvårigheter. Motionären nämner somexempel härpå området för polisensarbete och kriminalvården. Vidare anförsi motionen att för att en helhetssynskall vara möjlig bör även de nuvarandereglerna ses över ur EU-synpunkt.Konsekvenserna bör utredas med sammahelhetsgrepp som gjordes iHälsodatakommitténs betänkande SOU1995:95. Vad som i motionen anförts ombehovet av att utifrån en helhetssyn seöver sekretesslagstiftningen bör gesregeringen till känna.Svar på fråga om sekretesslagstiftningenJustitieministern avgav i riksdagenskammare svar på enfråga om det behövs göras en översyn avsekretesslagstiftningen i syfte att fåen helhetssyn. Härvid uppgavjustitieministern att det ligger isakens natur att sekretesslagen oftaändras. Ändrade samhällsförhållandenkräver en fortlöpande anpassning avsekretessreglerna. Hon anförde att detvore praktiskt för myndigheterna om dehade färre, mer generella,sekretessregler att handskas med och omuppgifter kunde lämnas mellan olikaorgan i större utsträckning. Vidareanförde justitieministern att förenkladesekretessregler emellertid inte får varaett självändamål. Riskerna när detgäller integritetskränkningar å enasidan och urholkning avoffentlighetsprincipen å andra sidan ärenligt henne uppenbara om inte allaförändringar i sekretesslagstiftningenföregås av noggranna avvägningar i dessahänseenden. Hon anförde att det är denhelhetssyn som hon anser måste råda pådetta område.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar attsekretesslagstiftningen är kompliceradoch svåröverskådlig och att detsjälvfallet vore önskvärt att den skullekunna ändras på så sätt att det blevenklare att tillämpa de olikasekretessreglerna. Det går emellertidenligt utskottets mening inte att bortseifrån att integritetshänsyn på olikaområden kräver att undantag i form avsekretessbestämmelser görs ifrån denannars gällande principen om allmännahandlingars offentlighet och rätten attröja uppgifter ur sådana handlingar.Ändrade samhällsförhållanden ställersålunda krav på en ständigt fortlöpandeanpassning av sekretessbestämmelserna.En noggrann avvägning mellanintegritetsaspekter och behov avoffentlig insyn måste härvid göras ivarje fall. Mot bakgrund av det anfördaär utskottet inte berettatt förorda en sådan översyn som begärsi motion 1995/96:K19. Motionen avstyrksdärför.Offentlighet och sekretess i vissverksamhet hos SverigesRiksidrottsförbundPropositionenI 1 kap. 8 § sekretesslagen anges atttryckfrihetsförordningens bestämmelserom rätt att ta del av handlingar hosmyndighet skall gälla i tillämpligadelar också handlingar hos de organ somanges i bilagan till lagen, i den månhandlingarna hör till den verksamhet somnämns där. Dessa organ skall vidtillämpningen av sekretesslagenjämställas med myndigheter.Regeringen föreslår attoffentlighetsprincipen ochsekretesslagen skall gälla för sådanverksamhet hos som består avfördelning av statsbidrag till kommunerför specialidrott inom gymnasieskolan.Denna verksamhet hosRiksidrottsförbundet bör därför anges ibilagan till sekretesslagen.Den 1 juli 1995 trädde lagen (1995:361)om överlämnande avförvaltningsuppgifter till i kraft. Lageninnebär bl.a. att en särskild medelsramavsätts för bidrag till specialidrotten.Denna medelsram disponerarRiksidrottsförbundet, som fördelar medeltill de kommuner som anordnarriksidrottsgymnasier. Ibudgetpropositionen (prop. 1994/95:100 bil. 9 och 14) anförde regeringenatt handläggningen av dessa frågor böromfattas av offentlighetsprincipen ochatt regeringen skulle återkomma tillriksdagen med de förslag till ändringarav bilagan till sekretesslagen sombehövdes.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringensförslag i denna del.Sekretess vid samarbete mot ekonomiskbrottslighetPropositionenSekretess för konkursförvaltares anmälanRegeringen föreslår att uppgifter hos enkronofogdemyndighet som ärtillsynsmyndighet i konkurser ochuppgifter inom exekutionsväsendet somrör misstankar om att en gäldenär harbegått ekonomiska brott skall kunnahållas hemliga. Förslaget innebär att enbestämmelse med denna innebörd införs i5 kap. 1 § sekretesslagen.Enligt 7 kap. 16 § konkurslagen(1987:672) åligger detkonkursförvaltaren att omedelbartunderrätta åklagaren, om han underförvaltningen av konkursboet finner attgäldenären kan misstänkas för vissabrott. En sådan anmälan torde oftastleda till att en förundersökning inleds.Uppgifterna som hänför sig tillförundersökningen kan då hållas hemligaför gäldenären med stöd av 5 kap. 1 §första stycket 1 sekretesslagen. Dennamöjlighet kan enligt regeringen vara avstor betydelse i inledningen av enutredning av brottsmisstanken motgäldenären.Regeringen anför att det är vanligt attkonkursförvaltaren skickar en kopia avanmälan till kronofogdemyndighet som ärtillsynsmyndighet i konkurser (TSM) ochäven till annan kronofogdemyndighet.Orsaken till detta kan vara att TSMenligt konkurslagen skall övervakakonkursförvaltningen och attkronofogdemyndigheten har enanmälningsplikt till åklagaren enligt 9§ lagen om näringsförbud (1986:436).Förundersökningssekretess enligt 5 kap.1 § första stycket 1 sekretesslagen kaninte tillämpas på dessa uppgifter hosTSM eller hos kronofogdemyndigheten. Detfinns inte heller någon annanbestämmelse som kan åberopas motgäldenären själv för att skydda detallmännas brottsbeivrande verksamhet.Sekretessen hos åklagarmyndigheten tillskydd för den brottsbeivrandeverksamheten kan därmed bli meningslös iförhållande till gäldenären. Enbestämmelse om att uppgifterna ikonkursförvaltarens anmälan kan bliföremål för sekretess även hos TSM ochkronofogdemyndighet till skydd förbrottsbeivrande verksamhet bör därförinföras. Sekretessen bör därvid omfattade uppgifter som förvaltaren enligt 7kap.16 § konkurslagen är skyldig attrapportera till åklagaren.Sekretess för uppgifter inför ettyrkande om näringsförbudRegeringen föreslår att det i 5 kap. 1 §sekretesslagen även införs enbestämmelse med innebörd att sekretessskall gälla hos tillsynsmyndighet ikonkurs och inom exekutionsväsendet föruppgifter som hänför sig till verksamhetsom rör utredning i frågor omnäringsförbud.Enligt 7 kap. 16 § konkurslagen skallkonkursförvaltaren underrättaåklagaren om han under förvaltningenuppmärksammar förfaranden som kanföranleda näringsförbud. Om inteförvaltaren fullgör denna skyldighet,skall TSM göra en sådan anmälan (41 §konkursförordningen [1987:916] ). är enligt 9 § lagenom näringsförbud i vissa fall skyldigatt till åklagaren anmäla att det kanfinnas skäl för näringsförbud. Deuppgifter som kan komma att ligga tillgrund för ett beslut om näringsförbudkan enligt regeringen inte sägas höratill någon av de verksamheter som förnärvarande anges i 5 kap. 1 § 1-3sekretesslagen. Uppgifterna kan därförinte hållas hemliga för gäldenären om deinte kommer från åklagaren ur enförundersökning. Är det fråga om enuppgift om överträdelse av näringsförbudkan det däremot anses att myndigheternabiträder åklagaren med att beivra brott,varför sekretess kan gälla hosmyndigheterna och då även gentemotgäldenären. Denna skillnad isekretesshänseende kan enligt regeringeninnebära att gäldenären i många fall påett mycket tidigt stadium kan ta del avuppgifter som senare kan läggas tillgrund för ett yrkande om näringsförbud,och med anledning av dessa uppgiftervidta åtgärder som stör utredningen ochkanske ytterst omöjliggör ettnäringsförbud. Regeringen anför attbehovet av sekretess är lika stort närett näringsförbud övervägs som då det ärfråga om att utreda en överträdelse avett näringsförbud. En bestämmelse sommöjliggör sekretess för uppgifter somrör en utredning om näringsförbud bördärför införas.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringensförslag i denna del.Sekretess hos itillsynsverksamhet som avser friståendeskolorPropositionenRegeringen föreslår att sekretess skallgälla hos itillsynsverksamhet som avser friståendeskolor för uppgifter om enskildaspersonliga förhållanden som härrör frånbl.a. skolans elevvårdande verksamhet.Sekretessen skall gälla om det inte stårklart att uppgifterna kan röjas utan attden enskilde eller någon närståendelider men. Undantag från sekretessenskall enligt regeringen gälla förSkolverkets beslut i ärenden. Enbestämmelse med denna innebörd börinföras som nytt femte stycke i 7 kap. 9§ sekretesslagen. Regeringen föreslårvidare att meddelarfriheten skall varabegränsad, utom såvitt avser uppgifter iärenden om tillrättaförande av elevereller skiljande av elever från vidarestudier.När det gäller det offentligaskolväsendet finns regler om sekretesstill skydd för enskildas personligaförhållanden i vissa fall på skolansområde i 7 kap. 9 § sekretesslagen.Denna sekretess överförs till Skolverketi dess tillsynsverksamhet över detoffentliga skolväsendet enligt 13 kap. 1§ sekretesslagen. Sekretessen gällerinte om uppgifterna tas in i beslut hosSkolverket (13 kap. 6 §). Friståendeskolor omfattas däremot inte avoffentlighetsprincipen, ochsekretesslagen är inte tillämplig påderas verksamhet. Uppgifter om enskildaspersonliga förhållanden som lämnas frånfristående skolor till isamband med verkets tillsynsverksamhetär därför inte skyddade av sekretess iden utsträckning som gäller när sammaslag av uppgifter lämnas från skolorinom det offentliga skolväsendet.Regeringen anser att detta förhållandeär otillfredsställande.Regeringen anför att det kan vara svårtatt bedöma från vilken del avverksamheten uppgifter härrör när dekommit in till från enfristående skola. Det gäller särskilt omuppgifterna härrör från elevvården,eftersom friskolorna kan varaorganiserade på ett helt annat sätt närdet gäller denna än som är vanligt inomdet offentliga skolväsendet. Därför ärdet enligt regeringen lämpligast attförena en sådan sekretessbestämmelse medett enhetligt skaderekvisit. Avsikten äremellertid inte att begreppet elevvårdskall ha en annan innebörd än den somgäller beträffande det offentligaskolväsendet. Vidare anför regeringenatt de uppgifter om enskildas personligaförhållanden som härrör från skolan ochsom kan bli aktuella hos itillsynssammanhang ofta torde vara avmycket känslig natur. Skaderekvisitetbör därför vara omvänt, dvs. det skallråda en presumtion för sekretess.Av uppräkningen i 16 kap. 1 §sekretesslagen framgår attmeddelarfriheten viker för dentystnadsplikt som följer av 7 kap. 9 §sekretesslagen, såvitt avser uppgiftersom hänför sig till annat än ärenden omtillrättaförande av elever ellerskiljande av elever från vidare studier.Enligt regeringen bör tystnadspliktensom följer av den nu föreslagnabestämmelsen ha motsvarande företräde.Regeringen har beaktat Lagrådetssynpunkter.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringensförslag i denna del.Överföring av folkbokföringssekretesstill kommunTidigare riksdagsbehandlingKonstitutionsutskottet behandlade i sittbetänkande 1992/93:KU38 bl.a. en motionvari begärdes att det i sekretesslageninförs ett sekretesskydd för uppgifterur folkbokföringsregistret somskattemyndighet i enlighet medföreskriven skyldighet lämnat tillkommunerna. Enligt motionären kunde enperson som förföljer en kvinna och intefår hennes adress genomfolkbokföringsregistret vända sig tillkommunens skolstyrelse och där begäraoch erhålla uppgift om kvinnanshemmavarande barns adress. Utskottetanförde att mycket talade för att detborde införas en möjlighet för kommuneller skola att sekretessbeläggaadressuppgifter enligt samma regler somgäller för folkbokföringsverksamheteneller att det påtalade problemet löstesförfattningsvägen på något annat sätt.Frågan torde enligt utskottet ses över ilämpligt sammanhang inom ramen för denfortlöpande uppföljning och översyn avsekretesslagstiftningen som pågår inomregeringskansliet. Detta borde enligtutskottet ges regeringen till känna.Riksdagen följde utskottet (rskr.1992/93:414).PropositionenRegeringen föreslår att om sekretessgäller för en uppgift om enskildspersonliga förhållanden i verksamhet somavser folkbokföringen och uppgiftenlämnas till en myndighet enligtsärskild uppgiftsskyldighet omskolpliktiga barn, skall sekretessenockså gälla hos den kommunalamyndigheten. En bestämmelse med dennainnebörd bör införas som ett nytt andrastycke i 7 kap. 15 § sekretesslagen.Enligt 7 kap. 15 § första stycket 1sekretesslagen gäller sekretess iverksamhet som avser folkbokföringeneller annan liknande registrering avbefolkningen och, i den utsträckningregeringen föreskriver det, i annanverksamhet som avser registrering avbetydande del av befolkningen. Sekretessgäller för uppgift om enskildspersonliga förhållanden om det avsärskild anledning kan antas att denenskilde eller någon honom närståendelider men om uppgiften röjs.I 14 kap. 1 § sekretesslagen anges atten uppgift som omfattas av sekretess fårlämnas till en annan myndighet, omuppgiftsskyldigheten följer av lag ellerförordning. Enligt 75 §folkbokföringskungörelsen (1967:495)skall skattemyndigheterna lämnakommunerna uppgift om skolpliktiga barnsadress i kommunen.Regeringen anför att även om t.ex. enadress omfattas av sekretess inomfolkbokföringen, blir den offentlig hosen kommun när skattemyndighetenuppfyller sin skyldighet enligtfolkbokföringskungörelsen att lämna skol-pliktiga barns adresser till kommunen.Enligt regeringen torde en sådan ordninginte ha förutsetts. Vidare anförregeringen att det avkonstitutionsutskottet redovisadeproblemet gäller uppgifter frånfolkbokföringen som lämnas till kommunerpå grund av uppgiftsskyldighet omskolpliktiga barn. Den föreslagnaändringen begränsas därför till att avseuppgifter som lämnats till en kommunalmyndighet enligt särskilduppgiftsskyldighet om skolpliktiga barn.Regeringen anför, i enlighet med vadLagrådet påpekat, att av detta följeratt uppgiften normalt inte blirsekretessbelagd hos skolan utan endasthos den kommunala myndighet gentemotvilken skattemyndigheten uppfyller sinuppgiftsskyldighet.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att den nuföreslagna sekretessbestämmelsen innebäratt sekretess gäller endast hos denkommunala myndighet som tagit emotuppgifter om skolpliktiga barn enligtskattemyndighetens särskildauppgiftsskyldighet. Bestämmelsen innebärsåledes inte att sekretess gälleradressuppgifter och liknande uppgifter iskolan vid sidan av vad som följer avelevvårdssekretessen enligt 7 kap. 9 §sekretesslagen. Regeringens förslagtorde dock innebära att de uppgifter somtill följd av förslaget kommer att kunnaskyddas av sekretess hos den kommunalamyndigheten inte kommer att överförasfrån denna till skolan.Utskottet tillstyrker regeringensförslag i denna del.Sekretess för uppgifter i ärendenangående luftfartscertifikat m.m.PropositionenRegeringen föreslår att sekretess skallgälla i ett ärende om prövning av någonslämplighet att ha luftfartscertifikateller ett sådant behörighetsbevis somavses i luftfartslagen (1957:297) föruppgift om enskilds hälsotillstånd ellerandra personliga förhållanden om det kanantas att den som uppgiften rör ellernågon honom närstående lider betydandemen om uppgiften röjs. En bestämmelsemed denna innebörd bör införas i 7 kap.31 § första stycket sekretesslagen.Enligt regeringen talar mycket för attintegritetskänsliga uppgifter iLuftfartsverkets verksamhet bordeomfattas av sekretess på samma sätt somgäller för sådana uppgifter ikörkortsärenden. Flygverksamheten kaneventuellt uppfattas som farligare änt.ex. Regeringen finneremellertid inte att det skall ställashögre krav på insyn i ärenden omlämplighet för luftfartscertifikat än ikörkortsärenden. Ett skydd motutlämnande av integritetskänsligauppgifter torde också kunna underlättaför myndigheterna att få tillgång tilluppgifter som den enskilde betraktar somsträngt personliga. En bestämmelse omsekretess som omfattar dessa uppgifterbör enligt regeringen därför införas.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringensförslag i denna del.Sekretess hos SkolverketsöverklagandenämndPropositionenRegeringen föreslår att sekretess skallgälla i ärenden om överklagande hosSkolväsendets överklagandenämnd föruppgift om enskilds personligaförhållanden, om det kan antas att denenskilde eller någon honom närståendelider men om uppgiften röjs. Sekretessskall enligt förslaget inte gälla förnämndens beslut i sådana ärenden. Enbestämmelse med denna innebörd börinföras som en ny paragraf, 7 kap. 36 §,i sekretesslagen.Skolväsendets överklagandenämnd, sominrättades 1991, har till uppgift attpröva överklaganden av vissa beslut påskolväsendets område. Vilka beslut somfår överklagas till nämnden anges iskollagen (1985:100) och i föreskriftersom meddelas av regeringen.Regeringen anför att många uppgiftersom kommer in till rör enskildaspersonliga förhållanden och kan vara avmycket integritetskänsligt slag. Enligtregeringen bör det inte få förekomma attnågon avstår från rätten att överklagatill nämnden på den grunden att denmissnöjde befarar att allmänheten skallfå kännedom om sådana känsligapersonliga uppgifter som det kan varafråga om i dessa fall. Mycket talarsåledes för att offentlighetsintressetskall få vika när det gäller dessaärenden. Regeringen föreslår därför atten bestämmelse om sekretess skallinföras till skydd för uppgifter omenskildas personliga förhållanden iärenden hos nämnden.Offentlighetsintresset får enligtregeringen anses tillgodosett genom attsekretessen begränsas till att integälla nämndens beslut. Sekretessen börbegränsas med ett rakt skaderekvisit,dvs. det skall råda en presumtion föroffentlighet. Regeringen anför att dettadock innebär att alla typiskt settkänsliga uppgifter, såsom uppgifter omt.ex.