bet · GK01JuU1 · 1996-11-26 00:00:00 — Vad vi nu uttalat börbeaktas i den översyn av forsknings- ochutvecklingsverksamheten inomrättsväsendet som pågår inomJustitiedepartementet. Detta bör gesregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan undermoment 37 bort ha följande lydelse:37. beträffande BRÅ:sverksamhetsinriktningatt med anledning av motion1996/97:Ju925 och med avslag påmotion 1996/97:Ju922 yrkande 4 somsin mening ger regeringen till kännavad som anförts i reservation 24.25. BRÅ:s verksamhetsinriktning(mom. 37)() anför:Jag delar den uppfattning som framförs imotion Ju922. BRÅ:s framtida verksamhetbör således inriktas på ett mer fältnäraarbete i samverkan med myndigheter påriks-, läns- och lokalnivå och syfta moten minskad brottslighet. BRÅ:shuvudinriktning skall sedan vara attsprida kunskap och goda idéer tillskolor, organisationer etc. Detnationella brottsförebyggande programmetbör vara en huvuduppgift för BRÅ.När det gäller BRÅ:s forskning anserjag att denna måste breddas genomsamarbete med annanforskningsverksamhet. Basen för dennaforskning skall dock ävenfortsättningsvis finnas vid universitetoch högskolor. Jag är inte beredd attmedverka till en utveckling där denkriminologiska forskningen i störreutsträckning skall förläggas tillpolisen.Jag föreslår att medavstyrkande av motion Ju925 och medanledning av motion Ju922 i nu berörddel som sin mening ger regeringen tillkänna vad som här anförts om BRÅ:sframtida inriktning.Jag anser att utskottets hemställanunder moment 37 bort ha följandelydelse:37. beträffande BRÅ:sverksamhetsinriktningatt med anledning av motion1996/97:Ju922 yrkande 4 och medavslag på motion 1996/97:Ju925 somsin mening ger regeringen till kännavad som anförts i reservation 25.26. Finansiering av brottsofferfonden(mom. 39)(), (m),(), ()och () anför:Vi anser att en återgång till denursprungliga finansieringen avbrottsofferfonden bör ske. De medel somfrigörs genom att ersättningen tillintagna i anstalt har sänkts skallsåledes alltjämt enligt vår meninganvändas för att ytterligare bygga uppbrottsofferfonden. Med en sådan ordningblir det möjligt att förbättramöjligheterna att ge bidrag tillbrottsofferinriktad verksamhet ochbrottsoffren skulle lyftas fram på ettpåtagligt sätt. Det skulle också utgöraen markering att statsmakterna står påbrottsoffrens sida, vilket var ett syftemed att inrätta brottsofferfonden.Kriminalvårdsstyrelsen bör alltsååläggas att kontinuerligt informera deintagna, lämpligen vid varjeutbetalningstillfälle, om att viss delav dagsersättningen används till stödför brottsoffer. Detta skulle enligt vårmening vara en klar pedagogisk poäng isammanhanget. Det får ankomma påregeringen att vidta de åtgärder somkrävs för att uppnå vad vi härförespråkat. Vad vi nu med anledning avmotion Ju905 uttalat bör somsin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan undermoment 39 bort ha följande lydelse:39. beträffande finansiering avbrottsofferfondenatt med anledning av motion1996/97:Ju905 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförtsi reservation 26.27. Stöd till kvinno- ochbrottsofferjourer (mom. 40)() anför:Jag vill inledningsvis erinra om att ettav huvudsyftena med inrättandet avbrottsofferfonden var att skapa ökademöjligheter till ekonomiskt stöd tillolika former av brottsofferinriktadverksamhet, bl.a. i form av bidrag tillkvinno- och brottsofferjourerna. Somframgått av detta betänkande utgår ocksåsådana bidrag. Jag vill för min delunderstryka vikten av åtgärder för attförbättra situationen för människor somdrabbats av brott. Brottsoffer- ochkvinnojourerna utför här ett mycketvärdefullt arbete som förtjänar stöd iolika former. Enligt min mening börmöjligheten till bidrag urbrottsofferfonden till sådan verksamhetutvidgas. Ökade resurser till jourernager förbättrade möjligheter tillinsatser för bl.a. utbildning, stöd tillbrottsofferassistenter och förbättratsamarbete med företrädare för lokala ochcentrala myndigheter och organisationer.Det ankommer på regeringen att se tillatt en förändring sker. Vad jag nu medanledning av motion Ju917 uttalat börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna.Jag anser att utskottets hemställanunder moment 40 bort ha följandelydelse:40. beträffande stöd till kvinno-och brottsofferjoureratt med anledning av motion1996/97:Ju917 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vadsom anförts i reservation 27.28. Inrättande av brottsofferjourer(mom. 41)() anför:Jag anser att det är viktigt attbrottsoffrens situation tas på allvaroch att samhället vidtar de åtgärder sombehövs för att lindra de effekter sombrottsligheten orsakar. Här fyllerbrottsofferjourerna en mycket viktigfunktion. De statliga bidragen tilljourerna måste öka. För attmöjliggöra insyn och kunna ge adekvataanvisningar är det nödvändigtatt brottsofferjourerna får statligaanslag med eget budgetansvar. Detta börregeringen beakta i det fortsattaarbetet med att stärka brottsoffrensställning. Vad jag nu med anledning avmotion Ju922 anfört bör somsin mening ge regeringen till känna.Jag delar majoritetens bedömning närdet gäller motion K215.Jag anser att utskottets hemställanunder moment 41 bort ha följandelydelse:41. beträffande inrättande avbrottsofferjoureratt med anledning av motion1996/97:Ju922 yrkande 5 och medavslag på motion 1996/97:K215 yrkande8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i reservation28.29. Lokala brottsförebyggande råd m.m.(mom. 44)() anför:De brottsförebyggande insatserna pålokal nivå bör organiseras så att detgår att ta till vara medborgerliga,ideella organisationers och andraprivata initiativ samt att åstadkomma eneffektiv samverkan mellan dettafrivilliga arbete och olika myndighetersåtgärder. Som framförs i motion Ju903bör detta ske genom att det i varjekommun upprättas lokala trygghetsplaner.Ansvaret härför bör åvila kommunerna.Särskilda trygghetsplaner bör ocksåupprättas för speciellt utsatta områden.Planerna skall upprättas i samverkan medde myndigheter som verkar i det aktuellaområdet, t.ex. polisen,socialförvaltningen, skol- ochfritidsverksamhet m.fl., samt med andraberörda, t.ex. butiksägare, föreningaroch boende. Varje fristående enhet ikommunerna, t.ex. skolor och daghem, börockså stimuleras att göra egnabrottsförebyggande åtgärdsprogram.Målen för de lokala trygghetsplanernaskall vara att minska denvåldsrelaterade brottsligheten i områdetoch skapa tryggare bostadsområden ochoffentliga miljöer. Planerna skallbehandla frågor om ren brottspreventionmen även frågor som rädsla för brott,problem med skadegörelse, bråk ochbusliv i grannskapet. Enligt min meningär det rimligt att planerna läggertyngdpunkten på sociala åtgärder, dvs.åtgärder för barn och ungdomar, för attstödja familjer och för att stärka delokala myndigheterna ochorganisationerna. Inrättandet av lokalatrygghetsplaner behöver inte uteslutaatt lokala brottsförebyggande rådinrättas i kommunerna, tvärtom kanplanen ligga till grund för rådetsarbete.Jag anser att regeringen bör verka föratt det upprättas sådana lokalatrygghetsplaner i kommunerna som jagnyss beskrivit, t.ex. genom att utfärdatilläggsdirektiv till utförandekommitténmed den innebörden. I motion Ju903 finnsförslag till hur planerna kanförverkligas genom olika myndighetersagerande, vilket kan tjäna till ledningi arbetet. Vad jag nu anfört börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna.Jag anser att utskottets hemställanunder moment 44 bort ha följandelydelse:44. beträffande lokalabrottsförebyggande råd m.m.att med anledning avmotionerna 1996/97:Ju903 yrkande 5,1996/97:Ju918 yrkande 5 och1996/97:K215 yrkande 7 som sin meningger regeringen till känna vad somanförts i reservation 29.30. Lokala brottsförebyggande råd m.m.(mom. 44)() anför:Jag förordar för min del, där detta ärlämpligt med hänsyn till de lokalaförhållandena, att det inrättas lokalabrottsförebyggande råd. Dessa råd bör,som framhålls i motion Ju918, bestå avpersoner som har daglig kontakt medungdomar i riskzonen, t.ex.speciallärare, kuratorer,skolsköterskor, närpoliser,fritidsledare och socialsekreterare. Detfår ankomma på regeringen att verka fördetta, t.ex. genom tilläggsdirektiv tillutförandekommittén. Vad jag nu medanledning av motionerna Ju903, Ju918 ochK215 anfört bör som sin meningge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställanunder moment 44 bort ha följandelydelse:44. beträffande lokalabrottsförebyggande råd m.m.att med anledning avmotionerna 1996/97:Ju903 yrkande 5,1996/97:Ju918 yrkande 5 och1996/97:K215 yrkande 7 som sin meningger regeringen till känna vad somanförts i reservation 30.Särskilda yttranden1. Inledning, allmäntKia () anför:Jag instämmer i utskottets uttalande pås. 11 att verksamheten inomrättsväsendet är av den karaktären attden också fortsättningvis skall vara enstatlig angelägenhet. Jag vill peka påatt det förslag till ny rättshjälpslag(prop. 1996/97:9) som utskottet nyligentillstyrkt innebär en privatisering aven sektor av rättsväsendet. Detta tersig inkonsekvent med tanke på utskottetshär redovisade grundinställning.2. Anslag under utgiftsområde 4Rättsväsendet (mom. 1)(), (m),() och ()anför:Det behövs ett rejält resurstillskotttill rättsväsendet, och Moderatasamlingspartiet hade därför yrkat attutgiftsramen till rätttsväsendet skullefastställas till ett 227 miljoner kronorhögre belopp än regeringen föreslagit.Detta förslag har avslagits av riksdagensom i stället tillstyrkt den avregeringen förordade lägre nivån.Under de senaste åren har framför alltpolisverksamheten utsatts för storabesparingar. Sammanlagt rör det sig omomkring , och dettahar lett till en kraftig försvagning avpolisen. När polisen inte längre klararatt leva upp till de grundläggande kravsom måste ställas får detta allvarligakonsekvenser för medborgarna ochrättsväsendet i stort. Polisbristenleder till att tilltron tillrättsväsendet sätts i fara. I vårreservation om kriminalpolitikensinriktning har vi utvecklat betydelsenav att alla slags brott beivras.Antalet polismän har alltså minskat ochambitionen att behålla och förstärka denoperativa nivån har inte kunnatupprätthållas. har utbyggnadenav närpolisen stannat av. Ändåfortsätter den socialdemokratiskaregeringen sin besparingsplan förrättsväsendet, och kriminalvården ärnästa stora besparingsobjekt.Motiveringen härför är att det ärmöjligt att stänga ett stort antalanstaltsplatser eftersom platsbehovetminskat. Man förtiger att detta bl.a.beror på att polisen inte längre klararden brottsutredande verksamheten.Också åklagarna befinner sig i enbekymmersam situation med storarationaliseringskrav. Besparingen uppnåsgenom personalminskningar; i första handär det kanslipersonal som sägs upp.Åklagarna måste alltså sköta detadministrativa arbetet vid sidan av sinegentliga verksamhet medförundersökningar och rättegångar. Attvår bedömning av åklagarväsendetsresursbehov är riktig framgår av attregeringen redan nu aviserat att den påtilläggsbudget kommer att begära ettextra anslag till åklagarverksamhetenför år 1997.Domstolarnas arbete är inte begränsattill att medverka i arbetet med attuppfylla de kriminalpolitiska målen.Domstolarna är kärnan i rättsstaten.Underbemannade domstolar hinner inte medatt döma av målen i en rimlig takt.Samtidigt medför resursbristen attdomstolsavdelningar läggs ned ochpersonal sägs upp. Vi erinrar om att ettav de grundläggande målen förrättsväsendet är att alla skall kunna fåsin sak prövad på ett rättssäkert sättoch inom rimlig tid.Det är alltså uppenbart att den fördapolitiken, som vi anför i motionernaJu901 och Ju924, kommer att få kraftiganegativa konsekvenser för rättsväsendet.Vi är inte beredda att delta i ettbeslut om fördelning på anslag av ettenligt vår mening totalt sett alltförlågt belopp. Ansvaret för den ekonomiskasituationen inom rättsväsendet bör istället helt åvila den majoritet somformerats kring regeringens förslag.3. Anslag under utgiftsområde 4Rättsväsendet (mom. 1)() anför:Polisen behöver ett större anslag än detregeringen beräknat, och Folkpartietliberalerna hade därför yrkat attutgiftsramen till rätttsväsendet skullefastställas till ett 40 miljoner kronorhögre belopp än regeringen föreslagit.Detta förslag har avslagits av riksdagensom i stället tillstyrkt den avregeringen förordade lägre nivån.Det extra tillskottet skulle, somanförs i motion Ju218, användas för attkomma till rätta med den avancerade ochgrova brottslighet som förekommer inomramen för de s.k. mc-klubbarnasverksamhet. Den uteblivnaanslagsökningen kommer med all säkerhetatt på ett negativt sätt påverkamöjligheterna till effektiva åtgärdermot dem.Jag är inte beredd att delta i ettbeslut om fördelning på anslag av ettenligt min mening totalt sett alltförlågt belopp.4. Anslag under utgiftsområde 4Rättsväsendet (mom. 1)() anför:Inga besparingar borde göras inomrättsväsendet och hadedärför yrkat att utgiftsramen tillrättsväsendet skulle fastställas tillett högre belopp änregeringen föreslagit. Detta förslag haravslagits av som i ställettillstyrkt den av regeringen förordadelägre nivån.Kristdemokraternas allmännautgångspunkt är att vårt demokratiskasamhällssystem är beroende av attverksamheten inom rättsväsendet fungerarpå ett tillfredsställande sätt. Detextra tillskottet skulle, som anförs imotion Ju915, ha använts för attneutralisera regeringens förslag tillbesparingar för genomatt öka anslaget till kriminalvården med287 och tillrättshjälpskostnader med 13 miljonerkronor.Jag är inte beredd att delta i ettbeslut om fördelning på anslag av ettenligt min mening totalt sett alltförlågt belopp.5. Preliminära beräkningar förbudgetåren 1998 och 1999 (mom. 5 och 42)() anför:Miljöpartiet de gröna har i motion Ju918när det gäller regeringensanslagsberäkningar för budgetåren 1998och 1999 yrkat dels att anslagetRättshjälpskostnader skall beräknas tillett högre belopp änvad regeringen angett, dels att anslagettill Säkerhetspolisen skall beräknastill ett lägrebelopp än enligt regeringens förslag.Yrkandena i denna del är en följd avatt har tagit avstånd frånväsentliga delar av regeringens förslagtill ny rättshjälpslag (prop.1996/97:9), som enligt vad regeringenangett skall medföra besparingar pårättshjälpsanslaget för budgetåren 1998och 1999.Utskottet har i sitt betänkande1996/97:JuU3 tillstyrkt förslaget tillny rättshjälpslag. Jag fullföljer därförinte ovannämnda yrkanden.Jag vill beträffande anslagen förbudgetåren 1998 och 1999 redan härframhålla att jag anser att medel måsteöverföras från Säkerhetspolisen till denordinära polisverksamheten för att detskall vara möjligt att klara av debetydande kostnader som blir en följd aven svensk anslutning tillSchengensamarbetet. Jag avser atteterkomma till denna fråga vidbudgetbehandlingen nästa år.6. Ungdomsvåld (mom. 7)(), (m),() och ()anför:Vi anser att bekämpning av ungdomsvåldetär en mycket väsentlig polisiär uppgiftoch vi delar majoritetens uppfattningatt det är angeläget att tillräckligaresurser avsätts för detta ändamål.Samtidigt tvingas vi konstatera att det,med det alltför begränsade anslag tillpolisverksamheten som regeringenföreslår, inte är möjligt att begära attpolisen skall särskilt prioriterabekämpningen också av dennabrottslighet. Vi kan därför inte förordaatt bekämpning av ungdomsvåldet skallvara en prioriterad polisiär uppgiftunder budgetåret 1997.7. Resursfördelningen inom polisen (mom.10)(), (m),() och ()anför:Som utskottet anför åligger detRikspolisstyrelsen att vid fördelningenav medel mellan olika län göra enavvägning av länens behov av polisiärainsatser i enlighet med de anvisningarsom regeringen lämnar i sittregleringsbrev. Vi menar att demotionsyrkanden som behandlas i dennadel av utskottets betänkande inte skallses som kritik mot fördelningsmodellen,utan som en följd av de omfattandebesparingar som genomförts inom polisenunder senare år. Med ett större anslagför polisverksamheten hade problemen medresursfördelningen inte varit såomfattande. Det hade då saknats skäl attlägga fram de aktuella motionerna.8. Utvärdering av åklagarreformen (mom.22)(), (m),() och ()anför:Vi var positivt inställda till denomorganisation av åklagarväsendet somnyligen genomförts. I den propositionsom låg till grund för förändringarnapåpekades att åklagarkamrarnaslokalisering skulle ske med hänsyn tillsåväl geografiska som demografiska ochekonomiska förhållanden. betydelsen av närheten tillpolisen för att åklagarnas arbete skallkunna bedrivas effektivt. Detta har inteuppfyllts - vi har fått signaler somtyder på att åklagarnas samarbete medpolisen försvåras av lokaliseringen avåklagarkamrarna. Vi avser att noga följautvecklingen på området. Här bör t.ex.resultatet av regeringens uppdrag tillpolisen och åklagarna om att utarbetaeffektivare samarbetsformer avvaktas.Leder detta inte till tillfredsställanderesultat har vi för avsikt att återkommai frågan.9. Resurser för ekobrottsbekämpning(mom. 24)(), (m),() och ()anför:I likhet med vad som framförs i motionJu303 anser vi att den ekonomiskabrottsligheten är ett allvarligtproblem. Den är till sin natursvårutredd, vilket kan ställa tillproblem för de myndigheter som har attutreda och bekämpa den. För åklagareninnebär detta bevissvårigheter, vilketemellertid inte får leda till attbeviskraven sänks enbart för att lättarefå till stånd en fällande dom. I ställetmåste statsmakterna tillhandahållarättsväsendet tillräckliga resurser. Enförutsättning för att vi skall komma åtden ekonomiska brottsligheten ärnämligen att det finns tillräckligt medvälutbildade poliser och åklagare, somkan ägna sig åt brottsutredningar. Detär också nödvändigt att fria resurserställs till förfogande för förstärkningmed ytterligare expertis i form av bl.a.konkursförvaltare och revisorer. Entillräcklig satsning med resurser tillrättsväsendet för bekämpning avekobrottsligheten i enlighet med vad vinyss föreslagit hade varit möjlig vidbifall till vårt yrkande om en höjningav utgiftsramen för rättsväsendet(utg.omr. Detta förslag haremellertid förkastats av riksdagen.Vi har för avsikt att återkomma tillfrågan.10. Kriminalvårdens hus på (mom.30)() och () anför:Om Visbyanstalten läggs ner blirkonsekvenserna allvarliga förgotlänningarna. En gotlänning skulle dåbli tvungen att verkställa ettfängelsestraff på fastlandet. Det långaavståndet vållar här särskilda problem.Den intagne fråntas möjligheten tillfrigång, och möjligheterna tillkontakter med sociala myndigheter ochmed anhöriga försämras också. Dettaförsvårar i hög grad den intagnesåteranpassning i samhället.Enligt vår mening finns det, vilketframförs i motion Ju504, många skäl somtalar för att det permanent skulleinrättas ett Kriminalvårdens hus påGotland där häkte, anstalt och frivårdsamarbetar under ett tak. Med tanke påden beredning som pågår både i fråga omvilka anstalter som skall läggas ner ochvar s.k. stormyndigheter inomkriminalvården skall inrättas har vivalt att nu inte reservera oss. Vikommer emellertid att noga följa frågan.11. Verkställighetsinnehållet (mom. 32)(), (m),() och ()anför:Vi kan konstatera att regeringen i åretsbudgetproposition uttalat att arbetetmed att utveckla innehållet iverkställigheten i anstalt skallfortsätta. Detta är emellertid ingetnytt utan så har utlovats av desocialdemokratiska regeringarna vidåtskilliga tillfällen. Att planerna interealiserats beror uppenbarligen på attdet inte finns tillräckliga resurser.Kriminalvården har inför det kommandebudgetåret ålagts ett stort sparbetingsom omöjliggör en reell satsning påverkställighetsinnehållet. Detta hadevarit möjligt vid bifall till vårtyrkande om en höjning av utgiftsramenför rättsväsendet. Detta förslag haremellertid förkastats av ochvi yrkar därför inte bifall till motionJu901 i denna del.12. Regionindelning avkronofogdemyndigheterna (mom. 35)() anför:Jag vill peka på den granskning somRiksdagens revisorer utfört av den år1991 genomförda reformen om en samordnadlänsförvaltning. Granskningen har visatatt länsstyrelserna har ett storthandlingsutrymme med skildaorganisationsutformningar som följd.Granskningens syfte var även att speglalänsstyrelsens uppgift att samordnaolika sektorsintressen på det regionalaplanet. I revisorers förslagtill angående samordnadlänsförvaltning (1995/96:RR3) anförs attdet bör övervägas om den nuvarandeordningen är den mest ändamålsenliga.Enligt revisorernas mening bör man vidtaåtgärder för att förhindra enytterligare försvårande regionalindelning och verka för att det på siktblir en mer sammanhållen regionalindelning för den offentligaverksamheten. Enligt min mening innebärde besparingskrav som ställs påstatliga myndigheter att andraorganisatoriska lösningar än denlänsvisa organisationen tvingas fram föratt snabbt tillmötesgå kraven påbesparingar. Följden blir olyckligtvisatt samordningsfrågor och en effektivresursanvändning av offentliga medelkommer i andra hand.Mot den nu redovisade bakgrunden är minprincipiella bedömning att man borde haväntat med regionindelning avkronofogdemyndigheterna till dess attformerna för en ändrad regionalansvarsfördelning inom offentligverksamhet utvecklat sig.Jag är emellertid väl medveten om attkronofogdemyndigheternas regionalaorganisation länge varit föremål förutredningar och provisoriska lösningaroch att det inom organisationen och hosstatsmakterna finns ett starkt behov avatt klarlägga strukturen på längre sikt.Jag anser därför att det föreliggerbeaktansvärda skäl att nu besluta om enregionindelning avkronofogdemyndigheterna trots att mandärmed i viss mån frångår önskemålet omen mer övergripande och samlad syn påfrågor om den regionalasamhällsorganisationen. När det gällerden närmare utformningen avkronofogdemyndigheternas regionindelningdelar jag den uppfattning som utskottetsmajoritet har.Regeringens lagförslagMotionsyrkandenI det följande redovisas de ibetänkandet ingående motionsyrkandena inummerföljd.1996/97:Ju202 av (),yrk. 1, (bidrag tillbrottsförebyggande arbete)yrk. 5, (åklagarväsendet)1996/97:Ju203 av (),(polisväsendet)1996/97:Ju206 av (),(polisväsendet)1996/97:Ju209 av och (), (polis-väsendet)1996/97:Ju211 av (),(polisväsendet)1996/97:Ju215 av ochChris Heister (m), (polis-väsendet)1996/97:Ju217 av (),(polisväsendet)1996/97:Ju218 av m.fl. (fp),yrk. 2, (utgiftsramen och ansla-gen)1996/97:Ju221 av och (), (polisväsendet)1996/97:Ju223 av (), yrk. 2, (polisväsendet)1996/97:Ju225 av m.fl. (v),(polisväsendet) 1996/97:Ju301av (), (åklagarväsendet)1996/97:Ju303 av m.fl. (m),(åklagarväsendet)1996/97:Ju304 av (),(åklagarväsendet)1996/97:Ju402 av m.fl.(c),yrk. 1-3, (domstolsväsendet)yrk. 4,(kronofogdemyndigheterna)1996/97:Ju403 av (),(domstolsväsendet)1996/97:Ju404 av ochMats (), (domstols-väsendet)1996/97:Ju405 av ochAgne (), (domstols-väsendet)1996/97:Ju409 av m.fl.(s), (domstolsväsendet)1996/97:Ju411 av (),(domstolsväsendet)1996/97:Ju413 av (),(domstolsväsendet)1996/97:Ju414 av (),(domstolsväsendet)1996/97:Ju416 av m.fl.(kd), (domstolsväsendet)1996/97:Ju423 av (),(domstolsväsendet)1996/97:Ju424 av Skånberg (kd),yrk. 1, (domstolsväsendet)1996/97:Ju502 av och (), (kriminal-vården)1996/97:Ju503 av ochIngegerd (m, s),(kriminalvården)1996/97:Ju504 av (),(kriminalvården)1996/97:Ju508 av ochIngibjörg Sigurdsdóttir (s), (kriminal-vården)1996/97:Ju601 av m.fl.(s), (kronofogdemyndigheterna)1996/97:Ju602 av (), yrk. 1, (kronofogdemyndig-heterna)1996/97:Ju603 av m.fl.(s), (kronofogdemyndigheterna)1996/97:Ju604 av m.fl.(s), (kronofogdemyndigheterna)1996/97:Ju605 av och (), (kronofogde-myndigheterna)1996/97:Ju606 av (),(kronofogdemyndigheterna)1996/97:Ju607 av . (s), (kronofogdemyndig-heterna)1996/97:Ju608 av ochMargareta (),(kronofogdemyndigheterna)1996/97:Ju609 av ochRolf (), (kronofogde-myndigheterna)1996/97:Ju610 av (),(kronofogdemyndigheterna)1996/97:Ju611 av m.fl. (m,fp), (kronofogdemyndig-heterna)1996/97:Ju811 av m.fl. (m),(domstolsväsendet)1996/97:Ju901 av m.fl. (m),yrk. 2 och 7, (inledning)yrk. 6, 18, 30 och 31, (polisväsendet)yrk. 17 och 22, (utgiftsramenoch anslagen)yrk. 19, (åklagarväsendet)yrk. 20, (domstolsväsendet)yrk. 23, (kriminalvården)1996/97:Ju903 av m.fl.(c),yrk. 5, (bidrag tillbrottsförebyggande arbete)yrk.