bet · GK01AU2 · 1996-11-28 00:00:00 — Enligt regeringensuppfattning har gjorda utvärderingarvisat att stödformen ärtillväxtskapande. Utskottet godtarförslaget i propositionen om attbidraget skall behållas enligt nugällande regler. I likhet med regeringenoch anserutskottet att en särskild uppföljningbör göras av sysselsättningsbidraget.Genom en sådan åtgärd torde förslaget imotion A418 (m) bli i någon måntillgodosett.Utskottet föreslår med det sagda attriksdagen bifaller propositionen i nuaktuellt avseende. Motion A418 (m)avstyrks i motsvarande del.TransportbidragPropositionenStödformen infördes i syfte attdelvis kompensera företag för demerkostnader som uppstår på grund avlånga avstånd. Enligt förordningen(1980:803) om regionalpolitiskttransportstöd lämnas stöd förgodstransporter med tåg eller lastbil.Stöd kan lämnas som uttransportstöd tillväl bearbetade produkter och vissajordbruksprodukter. Stöd kan även lämnastill intransport av hel- ochhalvfabrikat som skall genomgå enbetydande bearbetning inom vissabranscher. Stödområdet är indelat i femzoner. Bidragsnivån varierar mellan 10 %och av stödberättigade kostnader.Transportstödet prövas avEG-kommissionen.Företagsstödsutredningen föreslog bl.a.att transportstödet görskonkurrensneutralt med avseende påtransportsätt genom att även transportermed flyg och lastfartyg omfattas. Vidarebör en uppföljning göras,innefattande en grundlig prövning avstödets konstruktion.Regeringen lämnar följande förslagbeträffande bidragsformen transportstöd.Benämningen på stödformen skall ändrastill transportbidrag. Bidragsnivåernaskall sänkas isamtliga transportbidragszoner. Det böri fortsättningen vara en fråga förregeringen att besluta om lägstabidragsgrundande belopp och andra mindrejusteringar i stödformen. Vidare bedömerregeringen att stödets utformningbehöver utredas ytterligare i vissaavseenden, däribland i fråga om debudgetmässiga konsekvenserna av enutvidgning till även sjö- ochflygtransporter samt ompersontransporter ochtelekommunikationer.I propositionen begärs riksdagensgodkännande av det framlagda förslagetom transportbidrag (avsnitt 4.6).MotionerModeraterna välkomnar i kommittémotionA418 (yrk. 11) den av regeringenaviserade översynen av transportstödet.En sådan bör gå ut på att stödet skallvara konkurrensneutralt så till vida attäven sjö- och lufttransporter börinnefattas. Vidare bör målet förstödformen vara klart formulerat och gåut på att det skall kompensera förmerkostnader för långa transporter. Detskall vidare inriktas på att främjatillväxt och utveckling.Erik () ger i motionA401 ett exempel från ett bageriföretagi norra , som uppges ha 150 000kr i merkostnader för råvaruleveranserjämfört med motsvarande företag iMälardalen. Det föreslås införande avett s.k. intransportstöd förbagerinäringen.Åke m.fl. (m) anför i motionA403 (yrk. 1 och 2) att ordet bidrag haren negativ laddning och atthittillsvarande benämning därför börbehållas. I översynen av transportstödetbör även zonindelningen ses över medavseende läge nära kustområde, Europavägeller i glesbygd. Vidare bör nyanäringsgrenar komma i åtnjutande avstödet, t.ex. bagerinäringen. Villkorför stöd bör också vara attupphandlingen av transporten har gjortsi konkurrens.UtskottetTransportstöd har enligt gängse synkaraktären av driftstöd. Utskottetfinner i likhet med regeringen ochupphovsmännen till motion A418 (m) atten översyn är påkallad, bl.a. såvittgäller frågan om en utvidgning tillflera transportsätt. Även andra frågorsom kan komma att aktualiseras, t.ex.avseende konkurrensneutralitet, börkunna ingå i en sådan fördjupad översyn.Med hänvisning härtill avstyrksmotionerna A401 (c), A403 (m) och A418(m), i förekommande fall i berörd del.Såvitt gäller benämningen på stödformenansluter sig utskottet till regeringensförslag om en ändring tilltransportbidrag. Enligt utskottetsuppfattning är det angeläget med enrenodling av begreppen. Sålunda börordet stöd utgöra ett samlingsbegreppoch förbehållas de fall då man avsersåväl bidrag som lån. Eftersomtransportstödet, som det harbenämnts, utgår i form av bidrag, finnerutskottet att ändringen är motiverad.Med det sagda tillstyrks regeringensförslag i namnfrågan liksom i övrigt.Motion A403 (m) avstyrks sålunda i nuaktuellt avseende.Särskilda åtgärder för regionalutveckling och tillväxtPropositionenEn särskild stödform infördes genombeslut av . Av medelför arbetsmarknadspolitiska åtgärderbeslutades att 800 miljoner kronorskulle överföras till länsstyrelsernaför mer långsiktiga insatser /95 (prop. 1993/94:140,bet. Medlen skulle fördelas medutgångspunkt i såvälarbetslöshetssituationen som denregionala problembilden. Våren 1995beslutade om ett nytt programmed samma huvudinriktning omfattande 400miljoner kronor (prop. 1994/95:218, bet.AU15). beslutade riksdagenom ytterligare försådana utvecklingsinsatser (prop.1995/96:222, bet. FiU15).Medlen får användas till tillfälligtsmåföretagsstöd, konsultcheckar ochandra företagsinriktade åtgärder.MotionCenterpartiet erinrar i motion A432(yrk. 6) om stödformen särskildaåtgärder för regional utveckling ochtillväxt, som bl.a. omfattar tillfälligtsmåföretagsstöd. Programmet är en viktigstrategisk investering för framtiden,anför motionärerna som framhåller viktenav att ett jämställdhetspektiveftersträvas vid fördelningen av medelså att både mäns och kvinnorsföretagande kan utvecklas.UtskottetSom har framgått har beslut om särskildaåtgärder för regional utveckling ochtillväxt fattats av i treomgångar. I propositionen redovisasgenomförda utvärderingar av de s.k. 800-och 400-miljonersprogrammen. Någravillkor för fördelningen av medel medavseende på kön har inte uppställts.Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna om vikten av ettjämställdhetsperspektiv vid fördelningenav medlen. I sammanhanget kan ocksåhänvisas till vad utskottet i detföregående dels har anfört omjämställdhetsfrågor, dels har redovisatom den s.k. könskvoteringsregeln isysselsättningsbidraget och denuppföljning härav som skall genomföras.Något uttalande härutöver kan inte ansespåkallat med anledning av motion A432(c), som således avstyrks i berörd del.GlesbygdsverketPropositionenÖvergripande mål för äratt verka för att förbättralevnadsförhållandena ochutvecklingsmöjligheterna för gles- ochlandsbygdsbefolkningen. Verket skalldärvid utveckla sin roll som samordnandeav gles- och landsbygdsinsatser. Vidareskall verket svara försekretariatsuppgifter åtvvervakningskommittéer för mål 5b ochgemenskapsinitiativet Leader II.I propositionen föreslås att riksdagengodkänner det övergripande målet förGlesbygdsverket i enlighet med vad somdäri har förordats (avsnitt 5, anslag A7).MotionModeraterna förespråkar i kommittémotionA418 (yrk. 13) en integration mellanGlesbygdsverket och . En sådanskulle innebära bl.a. att den verksamhetsom riktar sig till gles- ochlandsbygden skulle bli starkare ocheffektivare. Även Folkrörelserådetsverksamhet skulle kunna bli en del avdenna funktion. Den integreradeverksamheten skulle - liksom i dagGlesbygdsverkets - kunna bedrivas iÖstersund med som huvudman.UtskottetI det föregående har utskottet betonatvikten av samordning frånregionalpolitisk synpunkt mellan olikasamhällssektorer. har enviktig uppgift i detta avseende.Utskottet ansluter sig till vadregeringen har föreslagit beträffandeövergripande mål för verket liksom vadsom i övrigt har anförts om dessuppgifter. Det är bl.a. angeläget attGlesbygdsverket har fortsatta kontaktermed centrala sektorsföreträdare för atthålla sig informerat om pågåendeförändringar. Utskottet föreslår med detsagda att propositionens förslag bifallsav riksdagen.Såvitt gäller det förslag som förs frami motion A418 (m) vill utskottetframhålla vikten av att innehållet i detuppdrag som ligger hosGlesbygdsverket hålls fristående frånandra verksamheter. erinrarutskottet om att det på detregionalpolitiska området pågår en radparallella processer, inte minst tillföljd av EU-medlemskap. Det ärdärför naturligt med fortlöpandeöverväganden om bl.a. lämpligmyndighetsstruktur. Utskottet äremellertid inte berettatt föreslå en förändring i linje medden som förordas i motion A418 (m), somalltså avstyrks i motsvarande del.Statens institut för regional forskningPropositionenStatens forskning() skall initiera och samordnaforskning på regionalpolitikens områdesamt se till att forskningsresultatensprids och blir tillgängliga för olikaintressenter. En översyn av myndighetenskall genomföras under andra halvåret1997.Regeringen begär godkännandeav förslaget till övergripande mål förSIR (avsnitt 5, anslag A 8).MotionMiljöpartiet förespråkar ikommittémotion A430 (yrk. 1 och 2) enutredning om landsbygdens behov avforskning och utveckling, utbildningsamt rådgivning. Med utgångspunkt iresultatet av denna utredning bör ettsammanhållet forskningsprogram förlandsbygdens roll i samhället utarbetas,anför motionärerna vidare.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot vadregeringen har anfört om övergripandemål för () och tillstyrkerförslaget.Vidare instämmer utskottet i vadregeringen anför om det angelägna i attSIR aktivt medverkar i framtagandet avett forskningsprogram förlandsbygdsutveckling. förutsätts av regeringenta en aktiv del i framtagande av ettsådant program. Med dethelhetsperspektiv på deregionalpolitiska frågorna som de nunämnda organen besitter finns, menarutskottet, goda förutsättningar attåstadkomma ett ändamålsenligtforskningsprogram som regeringen syftartill. Utskottet utgår från attframtagandet av ett sådant program ihuvudsak tillgodoser kraven i motionA430 (mp), vilken avstyrks i nu berörddel med hänvisning till det sagda.EG:s strukturfonderPropositionenEuropeiska unionens regionalpolitiksyftar till att stärka den ekonomiskautvecklingen i de svaga regionerna ochatt motverka klyftor ilevnadsstandarden. EU:s politik påområdet skall vara ett komplement tillden regionalpolitik som medlemsländernasjälva bedriver.De fyra s.k. strukturfonderna är posteri EG:s budget som möjliggör insatserinom dels olika s.k. mål, delsgemenskapsinitiativ m.m. Stöd lämnas iform av bidrag. Av dessa fondermedverkar Europeiska regionalautvecklingsfonden (Regionalfonden) ifinansieringen av allmäntnäringslivsfrämjande åtgärder ochinvesteringar i ny produktionskapacitet.Tre av målen är geografiskt orienteradeoch berör regioner med industrielltillbakagång (mål 2), landsbygden (mål5b) och glesbygden (mål 6). Övriga målberör i huvudsak hela landet och lämnasför insatser för bl.a. minskadlångtidsarbetslöshet (mål 3),kompetensutveckling m.m. av arbetskraftinom främst industrin (mål 4) ocheffektivisering inom jord- och skogsbruksamt fiske (mål 5a).Av de åtta gemenskapsinitiativ somSverige deltar i nämns Interreg II(insatser för gränsregionalt samarbete),Konver (utveckling i regioner som ärstarkt beroende av försvarssektorn),Leader (lokal mobilisering förutveckling av landsbygden) ochSmåföretagsinitiativet (utvecklasmåföretagandet).För harförslag till svenska program för vartoch ett av målen (s.k. samlatprogramdokument) ochgemenskapsinitiativen (s.k. operativtprogram) utarbetats och successivtlämnats in till förgodkännande. Sedan denna process nyligenhar avslutats kan genomförandet komma igång fullt ut. Vidare har ettadministrativt uppföljningssystemnyligen tagits i bruk.För hela programperioden fördelar sigresurstillskottet från EG så attmålprogrammen tillförs ca 10,8 miljarderkronor och gemenskapsinitiativen ca 1,1miljard kronor. För att ett medlemslandskall kunna tillgodogöra sig EG-medlenkrävs dels offentlig finansiering (s.k.medfinansiering), dels - i vissa fall -privat finansiering.Organisationen i för degeografiskt begränsade målen samt bl.a.Interreg II är i huvudsak uppbyggdenligt följande.För beslut finns beslutsgrupper. Dessabestår av representanter för staten,kommuner och landsting. En beslutsgruppär en statlig myndighet, dock medundantag för sådana som har inrättatsför gemenskapsinitiativet Interreg II(se i det följande).För utbetalning finns fondansvarigamyndigheter. Även en sådan är en statligmyndighet. För Europeiska regionalfondenär det som ansvarar förutbetalningen av medel.För uppföljning finnsövervakningskommittéer. I en sådan ingårsåväl nationella företrädare fördepartement, kommuner, näringsliv m.fl.som företrädare för . är inte en statligmyndighet utan en internationellinrättning, grundad på dels rådetsförordningar, dels ett avtal mellanSverige och EG-kommissionen.MotionerModeraterna betonar i kommittémotionA418 (yrk. 4) att aktivt börverka för att de gemensamma medlen istrukturfonderna används på ett sätt sompåskyndar den nödvändigastrukturomvandlingen i branscher ochregioner med svag tillväxt.Centerpartiet efterlyser i motion A432(yrk. 30) enklare och klarare reglersamt färre nivåer för EG:sstrukturfonder. Krångel, geografiskaöverlappningar och oklarheter om vartman som företagare etc. skall vända sigär inte ovanligt, påpekas det.Kjell m.fl. (c, m, fp, kd)anför i motion A415 att det inledandearbetet med harkaraktäriserats av oklarheter och endominans av offentliga aktörer. Dettahar i sin tur inverkat menligt påmöjligheterna för enskilda företag attdelta, menar de och begär en utvärderingav arbetet med EG:s strukturfonder.Sigge Godin m.fl. (fp) betonar i motionA411 (yrk. 9) att de nya resurser somtillförs regionalpolitiken genom EG:sfonder måste utnyttjas på det mesteffektiva sättet. Detta innebär bl.a.att onödig byråkrati i samband medärendehandläggningen med kraft börmotverkas.Sivert och ()föreslår i motion Jo258 (yrk. 7) attlantbruksföretagare och andra mindreegenföretagare ges konkreta möjligheteratt utnyttja de stöd som erbjuds enligtprogrammen för mål 4. direktiv meddenna inriktning bör ges till berördamål 4-samordnare i länen.Ingrid m.fl. (kd) påpekar imotion Sk372 (yrk. 1) att EG-stödet påfiskets område i huvudsak ges inom ramenför mål 5a. Det bör emellertidundersökas om det finns möjligheter tillstöd även enligt mål 5b, som gällerlandsbygdsutveckling, för fiskeberoendeområden.Holger () framhåller imotion A417 (yrk. 2) att det ärnödvändigt att regeringen skjuter tillsin andel för att EG:s program Konverskall kunna förverkligas under helaperioden.Dan och ()begär i motion A427 (yrk. 2) att Sverigebör verka för en vidgning avskärgårdsbegreppet i EG:sstrukturfondsprogram så att delsfastlandsremsan i typiskaskärgårdsområden, dels öar både med ochutan broförbindelse omfattas av stöden.UtskottetI den följande framställningen görutskottet följande indelning. Först tasmotioner upp som berör strukturfondernarent allmänt. Därefter behandlarutskottet de motioner som är särskiltinriktade på de olika målen m.m.Slutligen föreslår utskottet på egetinitiativ en lagändring.Såvitt gäller strukturfonderna rentallmänt vill utskottet inledningsviserinra om de svenska prioriteringar somhar varit riktningsgivande iprogramarbetet. Utgångspunkten ärförutsättningarna för ekonomisk tillväxti de berörda målregionerna. Tyngdpunktenligger på företagsutveckling samtkompetensutveckling för anställda iföretag. Höga ambitioner finns också närdet gäller ökad sysselsättning förkvinnor. Insatser för småföretag,informationsteknologi och miljöåtgärderär också tongivande i programmen.Vidare vill utskottet - liksom senastegången (AU13) - slå fastvikten av att det möjliga återflödetfrån strukturfonderna skall kunnanyttiggöras fullt ut. Beslutsfattande omstrukturfondsmedlens användning förenskilda projekt har kommit i gång.Det är ofrånkomligt att oklarheter ochandra olägenheter uppkommer i ettinledningsskede. Utskottet erinrarsamtidigt om att ett administrativtuppföljningssystem har inrättats ochtagits i bruk.Utskottet instämmer med regeringen omdet angelägna i att fullfölja den högaambitionsnivån när det gällerutnyttjande av strukturfondsmedlen.Detta innebär att beslutsgrupperna måstevara aktiva i arbetet på att initieraoch presentera konkreta ochgenomarbetade projekt. Detta arbete börbedrivas i nära samverkan med övrigaintressenter, inte minst näringslivet.Samtidigt vill utskottet betona viktenav väl fungerande återrapporterings- ochuppföljningssystem.Utskottet erinrar också om vad som harsagts i det föregående om vikten av attkrångel och byråkrati motverkas.Utskottet utgår från att regeringenfortlöpande vidtar åtgärder för att ökaeffektiviteten och smidigheten iärendehandläggningen. Utskottet utgårfrån att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag som innebär attarbetet i strukturfondsprogrammenunderlättas. Med det sagda avstyrkerutskottet motionerna A415 (c, m, fp,kd), A418 (m), A432 (c) och A411 (fp),samtliga i nu aktuellt avseende.Vad härefter avser frågor rörande deolika målen m.m. konstaterar utskottetatt arbetet med flertalet av programmenför de olika målen och gemenskapsinitiativen har engagerat en radolika organ i det svenska samhället.Inom länsstyrelserna har arbetet på attbygga upp kunskap och administrativarutiner numera i stort sett avslutats.Genomförandefasen har först nyligenkunnat inledas.Kravet i motion Jo258 (c) går ut på attäven lantbruksföretag bör innefattas istödet enligt mål 4. Ärenden enligtdetta mål handläggs avlänsarbetsnämnderna. Såvitt utskottethar kunnat utröna har denna kategori avföretag fått stöd i vissa fall.Tolkningen av reglerna har emellertidännu inte fått fast form. Utskottetutgår från att oklarheter i bl.a. dettahänseende har uppmärksammats och attåtgärder vidtas för enhetlighet itillämpningen. Med det nu sagda avstyrksmotion Jo258 (c) i aktuell del.Motion Sk372 (kd) innehåller ettförslag om att fisket bör kunna omfattasav åtgärder inte bara enligt mål 5a utanäven mål 5b. Det förstnämnda avserfiskefrämjande åtgärder och syftar bl.a.till en strukturomvandling av fisket.Från mål 5b kan bidrag utbetalas föråtgärder som innebär diversifiering avfisket, dvs. att bidra till att dentraditionelle fiskaren blir mindreberoende av det traditionella fisket.Satsningar på t.ex. fisketurism kansålunda ges stöd enligt mål 5b. Avsiktenär att stöden inte skall överlappavarandra utan kompletteravarandra där så är möjligt. Utskottetfinner sålunda att syftet i motion Sk372(kd) i någon mån är tillgodosett ochavstyrker därmed denna i berörd del.Vad härefter gäller frågan omgemenskapsinitiativet Konver erinrarutskottet om att medel inom anslaget A 1Regionalpolitiska åtgärder kan användastill medfinansiering. Vid fördelningenav dessa anslag på länen beaktas även ivad mån respektive län är involverat ide olika strukturfondsprogrammen. Medhänvisning till detta avstyrkerutskottet motion A417 (kd).Slutligen när det gäller önskemålet omatt skall verka för ett vidgatskärgårdsbegrepp vill utskottet påminnaom det arbete på att ta fram ettnationellt strategiskt handlingsprogramsom pågår inom och sombl.a. gäller definitionen av begreppetskärgård. Utskottet utgår från attresultatet av detta arbete kan komma attföreligga inför de överläggningar om enny programperiod förstrukturfondsprogrammen som förestår.Mot denna bakgrund avstyrker utskottetmotion A427 (kd) i här aktuelltavseende.Utskottet övergår så till frågan om enändring av lagen om överlåtelse av enförvaltningsuppgift till enövervakningskommitté. Som har framgått idet föregående deltar igemenskapsinitiativet Interreg II, somsyftar till att öka det gränsregionalasamarbetet. En rad operativa program harnu godkänts, och som en följd häravförutses organisationen blidecentraliserad . Debeslutsgrupper som kommer att inrättasavses bestå av representanter för dedeltagande länderna, s.k. interregionalabeslutsgrupper.För att en övervakningskommitté elleren interregional beslutsgrupp skallkunna utöva sin funktion krävs attregeringen till denna överlåterförvaltningsuppgifter som innefattarmyndighetsutövning. En överlåtelse avdetta slag kräver i sin tur stöd i lag.Sådant stöd finns redan beträffandeövervakningskommittéer i lagen(1996:506) om överlåtelse av enförvaltningsuppgift till enövervakningskommitté (prop. 1995/96:201,bet. Vid avfattande avbudgetpropositionen för år 1997förbisågs emellertid behovet av ettlagstöd även för de nu planeradebeslutsgrupperna.Utskottet föreslår mot denna bakgrundatt lagen kompletteras så att enförvaltningsuppgift kan överlåtas äventill en interregional beslutsgrupp.Därvid bör även lagens rubrik ändras.Utskottets förslag framgår av bilaga 2.Lagändringen bör träda i kraft den 1januari 1997. Av regeringsformen 10 kap.5 § fjärde stycket följer att en sådanlag måste antas av genom visskvalificerad majoritet eller i denordning som gäller för stiftande avgrundlag.Lagstiftningsärendet bör, enligtutskottets mening, avgöras av riksdagenenligt den bestämmelse i regeringsformensom föreskriver att minst trefjärdedelar av de röstande förenar sigom beslutet och sålunda inte i denordning som gäller för stiftande avgrundlag.AnslagsfrågorInledningRegeringen föreslår att anvisar anslagen underutgiftsområde 19 Regional utjämning ochutveckling enligt den uppställning somframgår i det följande. Sammanlagt tasnio anslag upp under dettautgiftsområde. Regeringsförslagetinnebär vissa ändringar ianslagsstrukturen jämfört med tidigareordning, vilket framgår under respektiveanslagsrubrik i det följande.Utgiftsramen föreslås till . Av nämnda uppställningframgår även motionsförslag såvittgäller anslagen.Arbetsmarknadsutskottet har i sittyttrande (1996/97:AU2y) tillfinansutskottet tillstyrkt regeringensförslag till ram för utgiftsområde 19.Riksdagen har genom beslut(1996/97:FiU1) anslutit sig till vadarbetsmarknadsutskottet ochfinansutskottet har förordat.Regeri Motionärernasngens förslag iförhållandeförsla tillg regeringensförslagMotionerA304 A426 A274:: v 5 mp14-17 mA Regional utjämning och utveckling1 Regionalpolitisk 1 453 -408a åtgärder (ram) 517 5172 Regionala 390utvecklingslån 000(ram)3 Täckande av 13 000förluster pågrund av kreditgarantierinomregionalpolitiken (ram)4 Ersättning för 420 -180 +105nedsättning av 000 000 000socialavgifter(ram)5 Sysselsättningsb 200 -71idrag (ram) 000 0006 Transportbidrag 303 -23 +70(ram) 000 000 0007 23 573(ram)8 7 931för regionalforskning (ram)9 Europeiska 915regionala 000utvecklingsfonden (ram)Summa 3 726 -682 +70 +105021 517 000 000A 1. Regionalpolitiska åtgärderPropositionenDe nuvarande anslagen C 1.Lokaliseringsbidrag m.m. och C 2.Regionala utvecklingsinsatser m.m. (dets.k. länsanslaget) föreslås sammanslagnatill ett anslag, benämntregionalpolitiska åtgärder. Huvuddelenav det nya anslaget skall användas avlänsstyrelserna för dels stöd tillföretag, dels medfinansiering av EG:sstrukturfondsprogram. Även ifortsättningen bör det vara en uppgiftför regeringen att fördela anslagetmellan länen och utfärda de föreskriftersom behövs. För föreslårregeringen ett ramanslag på 1 454miljoner kronor.MotionerModeraterna anför i kommittémotion A304(yrk. 14 och 19) att den nationellaregionalpolitiken genom Sverigesmedlemskap i unionen hartillförts betydande medel frånstrukturfonderna. Det ekonomiska utrymmesom skapas genom att andra än statenmedverkar i finansieringen bör utnyttjasför en besparing i länsanslaget.Motionärerna förordar att anslaget skalluppgå till för år1997. Motionärerna anser vidare attdelar av regionalpolitiken bör ersättasmed en målmedveten satsning på kunskapoch att denna bör genomföras inom ramenför . Redan för år1997 bör därför 25 miljoner kronorreserveras under anslagetregionalpolitiska åtgärder för dettaändamål och ett lika stort belopp underanslaget Europeiska regionalautvecklingsfonden (se i det följande).Eva m.fl. (mp, s, m, c, fp, v, kd)begär i motion A410 (yrk. 2) att medelför resurscentrum för kvinnor skallreserveras under anslaget. Något belopppreciseras inte i motionen. Motionärernapåminner om regeringens uppdrag tilllänsstyrelserna att medverka tilltillkomsten av sådana regionalaresurscentrum för kvinnor.UtskottetI det föregående har utskottet berört desatsningar som görs avseende delsresurscentrum för kvinnor, delsutbildning.Länsstyrelserna har på regional nivåansvaret för att de av riksdagenfastställda regionalpolitiska målenuppnås i länen. Något skäl att i dettasammanhang - såsom det föreslås i motionA410 (mp, s, m, c, fp, v, kd) -reservera medel för regionalaresurscentrum kan utskottet inte se.