bet · GK01FöU1 · 1996-11-28 00:00:00 — Regeringen bedömer att en sådanmateriell förnyelse kan genomföras, under förutsättning att svenskamyndigheter och svensk försvarsindustri ökar det internationella samarbetet.Den materiella anpassningsförmågan bör vara så generell som möjligt och geutrymme för framtida vägval. En förutsättning härvidlag är att det finns enkunskap om hela systemet (s.k. systeminsikt) kombinerad med kompetens omdelsystem inom viktiga områden.Försvarets materielförsörjning bör i allt högre utsträckning ske i närasamarbete med andra europeiska länder och med USA.Materielanskaffningsprocessen bör därför inriktas på att tillvarata demöjligheter som ett ökat internationellt samarbete medför.I anslutning till kontrollstationen bör även göras en analys avvilka försvarsteknologiska kompetenser som krävs för att säkerställa enanpassningsförmåga.Regeringen redogör sedan för de åtgärder inom materielförsörjningen som denavser vidta.För att tillgodose kravet att Försvarsmakten skall kunna genomföra enmateriell förnyelse även i tider av internationell oro avser regeringen att geFörsvarsmakten i uppdrag att reservera ytterligare ekonomiska resurser föranpassningsinriktade tekniksatsningar utöver vad som har inplanerats.Sammantaget kommer Försvarsmakten att avsätta ca årligentill teknologisatsningar. Regeringen avser också att vidta särskilda åtgärderför att säkerställa en inhemsk kompetes inomkrut- och explosivämnesområdet.Regeringen avser att ge Försvarsmakten och i uppdragatt för varje större materielprojekt noga pröva möjligheterna tillinternationellt samarbete.MotionernaModerata samlingspartiet anser att frågan om försvarets fortsattamodernisering, och därmed dess tekniska förnyelse, tillhör det som står allrahögst på dagordningen vid höstens försvarsbeslut. I kommittémotion Fö501 (m)konstateras att materielanskaffningen utgör av Försvarsmaktensbudget. Enligt moderat uppfattning bör inte denna andel få minska.Motionärerna anser det allvarligaste i materielhänseende vara att denförnyelse som beslutades inte följs upp med nya beställningar. Viktigabehov kommer inte att kunna täckas. Det sägs gälla nya stridsvagnar,artilleri, attackhelikoptrar, stridsfartyg och ubåtar.Motionärerna pekar vidare på att svensk försvarsindustris unika bredd ochför ett litet land likaledes unik systemkompetens håller på att urholkas.Regeringen motverkar detta genom särskilda tekniksatsningar, men motionärernaanser att är för lite. De vill att 750 miljonerkronor avsätts för ändamålet.Motionärerna framhåller vidare att den svenska modellen för upphandling avförsvarsmateriel är framgångsrik, även om den kan effektiviseras ytterligare.Negativt för effektiviteten blir då de politiska ambitionerna att kortsiktigtspara genom att tänja ut betalningslinjaler och sänka leveranstakter. Enbättre politisk framförhållning och fasthållande vid planerade materielköpsägs kunna bidra till en bättre ekonomi.Motionärerna varnar för en för strikt tillämpning av upphandling avförsvarsmateriel i konkurrens. Man kan således inte bortse från att densvenska industrin är basen för en anpassning där krigsorganisationen skallväxa och kvalitativt förbättras. Motionärerna anser således att regeringensredovisning till av innehållet i anpassningsdoktrinen ärbristfällig. Regeringen bör därför återkomma till med enredovisning i denna fråga med förslag till åtgärder.Motionärerna föreslår vidare att regeringen tillkallar en parlamentariskutredning - alternativt ger försvarsberedningen i uppgift - att göra engenomgripande översyn av förutsättningarna för den svenska försvarsindustrinoch dess betydelse, särskilt i anpassningsperspektivet. Motionärerna ger imotionen förslag till vad en sådan utredning bör behandla.Motionärena hemställer att riksdagendels som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omutredning av försvarsindustrins villkor (yrkande 1),dels som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts ombetydelsen av teknisk förnyelse för försvarets anpassningsförmåga (yrkande 6),dels som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omredovisning av behovet av anpassningsåtgärder vad gäller försvarsindustriellkompetens (yrkande 7),dels hos regeringen begär en utredning om försvarsindustrins förutsättningaroch villkor i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 8).Som framgått av det föregående anser de gröna i kommittémotion43 (mp) att det finns flera frågor kring det svenska ubåtsprogrammet somkräver klara ställningstaganden. Regeringen föreslår att ubåtsflottan skallreduceras från tolv till högst nio ubåtar, varav två i materielberedskap.Enligt motionärerna innebär detta att marinen inte har behov av ytterligareubåtar under . Motionärerna anser vidare att det vore fullkomligtorimligt att godkänna utveckling av en ny ubåt enbart för exportmarknaden, medhänsyn till att det inte kan uteslutas att i en avlägsenframtid får behov av ytterligare ubåtar.Motionärerna påpekar att försvarsberedningen bytt ut formulering omatt bibehålla utvecklingskapacitet för ?ubåtssystem? mot ?undervattens-teknik?och att därvid undervattensteknik avsåg annat än ubåtar.Totalförsvarspropositionens formulering är ?fortsatt kompetens skallsäkerställas inom ubåtsområdet?. Enligt motionärerna framgår det avsammanhanget att de prioriterade baskompetenserna, där undervattensteknikeningår, inte omfattar någon nyutvecklingskapacitet för ubåtar.Motionärerna hävdar vidare att ett samarbete mellan och ettutländskt företag om fortsatt ubåtstillverkning skulle strida mot riksdagensbeslut i vilket framgår att ?internationellt samarbete inommaterielområdet i form av gemensam anskaffning bara bör ske för sådanamaterielsystem där Försvarsmaktens behov bedöms kvarstå även vid förändradeförhållanden.? Sammantaget anser motionärerna det uppenbart att ett samarbetemellan och ett utländskt företag skulle strida mot bådehittillsvarande praxis och mot riktlinjerna för krigsmaterielexport.I motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförtsdels om att det är ?ytterst angeläget att vi inom landet kanbibehålla nyutvecklingskapacitet för ubåtssystem? (yrkande 2),dels om att nyutvecklingskapacitet för ubåtssystem inte ingår bland deprioriterade basområdena (yrkande 3).I kommittémotion Fö23 (kd) betonas att Europasförsvarsindustri står inför en ofrånkomlig strukturomvandling till följd avöverkapacitet och i vissa fall bristande konkurrensförmåga. bordedärför, enligt motionärerna, driva på de andra EU-medlemsländerna för attåstadkomma en organiserad omstrukturering av den europeiskakrigsmaterielindustrin. anser det angeläget att regeringenåterkommer till med en redovisning av de konkreta åtgärder somregeringen avser vidta för att anpassa samverkansformerna mellan regeringen,myndigheterna och industrin och harmoniseringen av regelverket inom EU.Regeringen bör även utveckla det som står i propositionen att ?krav påanpassningsförmåga medför dessutom att de försvarspolitiska behoven kan behövages en delvis ny innebörd?.Motionärerna hemställer att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts om att regeringen återkommer med konkreta åtgärder föratt säkerställa försvarets materielförsörjning (yrkande 28).NäringsutskottetNäringsutskottet ger i sitt yttrande inledningsvis vissa sakuppgifter om densvenska försvarsindustrin. Härefter refereras två utredningar omförsvarsindustrin och civila produkter.I sina ställningstaganden till vad regeringen anfört itotalförsvarspropositionen framhåller näringsutskottet att den svenskaförsvarsindustrins förmåga att leverera kvalificerade högteknologiskaprodukter till det svenska försvaret har ett stort säkerhetspolitiskt värde.Härtill kommer en hög industripolitisk betydelse, bl.a. i form avspridningseffekter från militär teknologi till civila produkter.Näringsutskottet finner det vidare värdefullt att behovet avförsvarsteknologiska kompetenser utreds - bl.a. mot bakgrund av kravet på godanpassningsförmåga - års kontrollstation.För näringsutskottet framstår ett utökat internationellt samarbete som enförutsättning för den svenska försvarsindustrins överlevnad. Näringsutskottetvälkomnar därför ett fördjupat europeiskt samarbete påförsvarsindustriområdet. Det sägs vara angeläget att svensk försvarsindustrifår delta på likvärdiga villkor i den europeiska omstruktureringen avförsvarsindustrin.Näringsutskottet påminner om vad det anförde om attanalysera eventuella hinder som försvårar för svensk försvarsindustri attdelta i främst europeisk, men även i övrig internationell samverkan.Näringsutskottet understryker vikten av att den planerade avsättningen inomtotalförsvarsramen av för teknologisatsningarverkligen blir av.FörsvarsuUtskottetEnligt mening har delar näringsutskottets uppfattning attden svenska försvarsindustrins förmåga som kvalificerad leverantör avhögteknologiska system har ett fortsatt stort försvars- och säkerhetspolitisktvärde. Att säkerställa Försvarsmaktens långsiktiga materielförsörjning ochvidmakthållande av i drift varande system utgör därför en viktig del avförsvarspolitiken.Flera faktorer samverkar nu till att det blir aktuellt med en granskning avhur Försvarsmaktens materielförsörjning kan tillgodoses på bästa sätt. För detförsta kan de krav som ställs på att Försvarsmakten skall ha enanpasningsförmåga komma att leda till ändrade behov av försvarsindustriellkompetens och industristruktur, liksom på försvarets anskaffningsprocess. Fördet andra skapar den internationella avspänningen och det ökadeinternationella samarbetet nya förutsättningar för att bevara viktigaförsvarsindustriella kompetenser, som det nationella oberoendet fåren annan innebörd. Slutligen föreligger inte de ekonomiska möjligheterna attbehålla en inhemsk försvarsindustriell kompetens med dagens stora bredd.Försvarsmaktens materielanskaffning kommer framgent inte att ha sådanomfattning att den utgör en tillräcklig hemmamarknad för stora delar av densvenska försvarsindustrin. Det synes inte heller möjligt att genom särskildasatsningar bevara inhemsk kompetens annat än för ett fåtal områden.Regeringen anger att nödvändiga baskompetenser utgörs av telekrigsteknik,avancerad signaturanpassning, undervattensteknik, flygteknik (förvidmakthållande av JAS 39 ) samt underhåll och vidmakthållande för desystem som ingår i krigsorganisationen. Utskottet har inget att erinra häremotoch vill betona att underhåll måste kunna genomföras i ikris och krig varför kompetens härför måste finnas vid svenska myndigheter ochföretag.Regeringen framhåller att kraven på anpassningsförmåga inte nödvändigtvisinnebär en antalsmässig utökning av redan befintliga system, utan snarare enförmåga att i en oviss framtid få tillgång till den materiel som krävs . Den materiella anpassningsförmågan bör därför vara sågenerell som möjligt och ge utrymme för ett framtida vägval, till exempelmellan olika system. Utskottet delar den bedömningen.Regeringen framhåller vidare att det är troligt att en alltstörre del av Försvarsmaktens materiella anpassningsförmåga kommer att utgörasav möjlighet till uppgradering och hotanpassning av befintliga system elleratt standardsystem anskaffas utomlands. För att rätt kunna ta tillvara dessamöjligheter krävs såväl kvalificerad kompetens inom viktigare områden pådelsystemnivå som goda kunskaper om hela system. Regeringen definierar dettasom systeminsikt. Utskottet delar regeringens bedömningar även i dessa delar.Den höjning av krigsdugligheten som skall kunna ske kan däremotinte baseras på att någon egentlig materiell förnyelse skall ske, förutom attvissa gällande kontrakt fullföljs och eventuellt forceras. Härtill kommeranskaffning av ?hyllvaror? och bränsle.I försvarsbeslutets första etapp angavs att ytterligare övervägandenbehövdes om behovet av kompetens inom ammunitionsindustrin. Utskottet noterar,med gillande, att regeringen avser att vidta åtgärder för att bevara inhemskkompetens inom krut- och explosivämnesområdet.Regeringen anför i propositionen att Försvarsmakten och anmält att en inhemsk vidmakthållandeförmåga i vissa fallriskerar att gå förlorad i början av nästa sekel. Regeringens bedömning är attde åtgärder som myndigheterna föreslagit för att bevara svenskvidmakthållandeförmåga på alla nivåer inte är ekonomiskt genomförbara inomförsvars-anslaget. Regeringen gör vidare den bedömningen att det inte är ensäkerhetspolitisk nackdel om försvarets materielförsörjning, inklusive delarav ett vidmakthållande, sker i nära samarbete med andra länder. Detta är redani dagsläget ofta fallet för de system som har anskaffats utomlands. Utskottethar inte heller här någon annan mening.Utskottet ansluter sig till de synpunkter som näringsutskottet har framförtom betydelsen av ett utökat internationellt samarbete som en förutsättning försvensk försvarsindustris överlevnad. Det är sålunda angeläget att regeringenoch svenska myndigheter aktivt stöttar försvarsindustrinsexportansträngningar, förutsatt att dessa står i överensstämmelse medriktlinjerna för krigsmaterielexport.Regeringen anmäler att den i syfte att skapa en tillräckligt god förmågatill materiell förnyelse avser att ge Försvarsmakten i uppdrag att, inom givnaresurser, skapa förutsättningar för anpassningsinriktade tekniksatsningarutöver vad som föreslås i Försvarsmaktsplanen. Försvarsmakten kommer sålundasammanlagt att avsätta för sådanatekniksatsningar, vilket är en ambitionshöjning med ijämförelse med Försvarsmaktens tidigare planering. Försvarsmakten skall bl.a.,enligt regeringen, säkerställa en fortsatt kompetens underförsvarsbeslutsperioden inom ubåtsområdet.Utskottet understryker, liksom näringsutskottet, vikten av att den planeradeårliga satsningen med för teknologiutveckling.Utskottet bedömer, i likhet med regeringen, att de inplaneradematerielbeställningarna, i kombination med riktade tekniksatsningar, kommeratt ge Försvarsmakten en tillräcklig materiell anpassningsförmåga underförsvarsbeslutsperioden. I samband med den säkerhetspolitiskakontrollstationen bör dock behovet analyseras av vilkaförsvarstekniska kompetenser som erfordras för att kunna säkerställa enanpassning. Även näringsutskottet trycker på behovet av en sådan analys. Vidsamma tillfälle bör en redovisning ske av hur det internationella samarbetethar utvecklats.I kommittémotion 501 (m) yrkandena 1 och 8 föreslås, med lite olikaförutsättningar, en utredning om försvarsindustrins villkor. Med hänvisningtill vad utskottet anfört i det föregående om behovet av analys av deförsvarsindustriella frågorna inför kontrollstationen , anser utskottetatt det som motionärerna efterfrågar kommer att bli beaktat. Motionsyrkandenabör därför inte bifallas.Med samma motiv anser utskottet att inte heller bör bifallakommittémotion Fö23 (kd) yrkande 28.Utskottet har i det föregående gett sin syn på betydelsen av tekniskförnyelse för försvarets anpassningsförmåga och på behovet avanpassningsåtgärder för den försvarsindustriella kompetensen. Utskottet villtillägga att det i sammanhanget, helt naturligt, finns ett antal osäkerheter,liksom att flera frågor behöver ut i det fortsatta arbetet, inte minstinför kontrollstationen . Med dessa konstateranden anser utskottet attvad som tas upp i kommittémotion Fö501 (m) yrkandena 6 och 7 är beaktat ellerkommer att beaktas. Dessa motionsyrkanden bör därför inte bifallas.För att våra nuvarande ubåtssystem skall kunna fylla sin plats ikrigsorganisationen krävs att vi framgent har förmåga att genomföra löpandeunderhåll och moderniseringar av dessa. Nyutvecklingskompetensen är sammanvävdmed förmågan till underhåll och vidmakthållande.Utskottet har erfarit att det mellan , och finns ettsamarbete avseende eventuell anskaffning av nya ubåtar - projekt . Iprojektet sker arbetet på stabsnivå med syftet att undersökamöjligheterna att harmonisera berörda länders specifikationer. Medutgångspunkt i vad som anförts här och i det föregående anser utskottet attriksdagen inte bör bifalla kommittémotion Fö43 (mp) yrkandena 2 och 3.RegeringenFörsvarsfForskningRegeringen redovisar i totalförsvarspropositionen, utan att avge några förslagtill , sin bedömning när det gäller forskning.Regeringen anför att behovet av försvarsforskning har ökat för områdetlångsiktig anpassning av totalförsvarets förmåga.Försvarsmakten skall säkerställa en god beställarkompetens inom forskningoch teknikutveckling.Satsningen på omvärldsanalyser och forskning inom områden av betydelse föranpassning och breddad hotbild skall utökas. Likaså skall en utökad satsningske på forskning och analyser inom området internationella insatser.En fortsatt forskningsbevakning av utvecklingen inom A-, B- och C-stridsmedelsområdena är nödvändig. Kompetensen inom A-området skallvidmakthållas. Den snabba utvecklingen inom bioteknik och genteknik skallföljas.Regeringen anger i budgetpropositionen att den avser att förlänga detnationella flygtekniska forskningsprogrammet på ungefär samma årliga nivå somhittills under den kommande treåriga forskningspolitiska beslutsperioden,varefter en förnyad utvärdering bör ske. Det nationella flygtekniskaforskningsprogrammets finansiering bör, som förut, delas lika mellan statenoch industrin. Regeringen hemställer att godkänner denna inriktningför det flygtekniska forskningsprogrammet.MotionenI mMiljöpartiet de grönas partimotion Fö42 (mp) anförs att det på många håll ivärlden diskuteras en ny form av vapen som har potential att kasta omkullvedertagen krigföring. Det sägs vara ?massbeskyddsvapen? (weapons of massprotection) och icke-dödande krigföring som diskuteras. FOA har forskat påområdet och uppges ha presenterat intressanta resultat. Tyvärr har inteFörsvarsmakten prioriterat denna forskning i årets Försvarsmaktsplan.Miljöpartiet anser att forskning om icke-dödliga vapen är viktig och börprioriteras (yrkande 17).UtskottetFörsvarsforskningen utgör en av grunderna för att långsiktigt kunna anpassatotalförsvarets förmåga till utvecklingen i omvärlden. Utskottet delarregeringens bedömning att behovet av försvarsrelaterad forskning,teknikvärdering och teknikutveckling har ökat mot bakgrund av desäkerhetspolitiska omvärldsförändringarna. De nya hot och risker som finnsinom ramen för det nya och vidgade säkerhetsbegreppet är föremål för vissforskning men samordningen inom detta område borde kunna utvecklas. Utskottetnoterar härvid med tillfredsställelse att regeringen avser att tillsätta ensärskild arbetsgrupp för samverkan kring forskning om nya hot och risker ochdessutom ge i uppdrag att inrätta ett s.k.nätverk.Regeringen anmäler ett nytt intressant forskningsområde, s.k. icke-dödligavapen. Dessa utgörs av teknologier som kan medverka till att nå militärasyften och minska förluster i människoliv. Utskottet, som i sambandmed ett studiebesök vid blivit orienterat ompågående forskning inom området, anser liksom regeringen att området icke-dödliga vapen är intressant. Det synes angeläget att har kunskap ombl.a. möjligheter och konsekvenser av bruket av denna typ av vapen, inte minsti samband med internationella insatser. Med anledning av att regeringen anmältatt s.k. icke-dödliga vapen är ett forskningsområde anser utskottet attkommittémotion Fö42 (mp) yrkande 17 är tillgosedd och således inte börbifallas.Utskottet anser, liksom regeringen, att har ettsärskilt ansvar att löpande bedöma utvecklingen inom A-, B- och C-stridsmedelsområdena och härvid upphätthålla och utveckla relevant ochtillräcklig kunskap.Utskottet har ingen erinran mot vad regeringen har anfört om inriktningen avdet nationella flygtekniska forskningsprogrammet och föreslår därför attriksdagen godkänner denna inriktning.Verksamhetsområde C - och vissa nämnderI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen anfört ibudgetpropositionens avsnitt 10 Verksamhetsområde C ochnämnder m.m. samt i totalförsvarspropositionens avsnitt 20.4 VerksamhetsområdeC - och vissa nämnder m.m. Vidare behandlar utskottetmotionerna Fö42 (mp parti) yrkande 23, Fö202 (mp parti) yrkande 8 delvis,Fö309 (fp) delvis, Fö401 (s) delvis, Fö601 (kd kommitté), Fö602 (kd), Fö603(mp), Fö604 (m).KustbevakningenKustbevakningen har till uppgift att, i enlighet med sin instruktion och andrasärskilda föreskrifter, utföra sjöövervakning och annan kontroll- ochtillsynsverksamhet samt miljöräddning till sjöss.RegeringenRegeringen föreslår övergripande mål för . Härvid föreslås att inom svensktsjöterritorium och svensk ekonomisk zon skall bedriva övervakningsverksamhetoch kontroll i syfte att begränsa brottsligheten och så att säkerheten tillsjöss liksom respekten för lagar och andra föreskrifter ökar.Kustbevakningen skall bedriva miljöräddningstjänst till sjöss så attkonsekvenserna till följd av olyckor och utsläpp till sjöss kan begränsas.Kustbevakningen skall även ha hög beredskap för sjöräddningstjänst och bidratill att säkerheten till sjöss ökar, människor kan räddas och följderna avpersonskador begränsas.Kustbevakningen skall medverka i internationellt samarbete för att utvecklagränskontroll, brottsbekämpning till sjöss, miljöskydd till sjöss och annansjöövervakning. Därvid skall särskilt beaktas behov och möjligheter avseendeländerna kring Östersjön.Kustbevakningens person- och varukontroll till sjöss vid den svenska delenav EU:s yttre gräns skall hållas på en hög nivå genom en effektivpatrullering. Det skall finnas förmåga att ingripa mot varje misstänktöverträdelse av gällande bestämmelser.Regeringen redovisar att har gjort en omvärldsanalys som visarpå två faktorer som berör dess verksamhet: utvecklingen i och EU-medlemskapet. De växande ekonomierna och den industriella utvecklingen i def.d. innebär en ökande fartygstrafik i som ställer kravpå ökad övervakning från . Risken för oljeutsläpp bedöms öka.En gemensam fiskeförvaltning inom EU med strängare kontrollkrav för fisketsåväl inom som utom EU har tillkommit. Den yttre gränskontrollen har ökat iomfattning efter inträde i EU. EU:s sjögränser betraktas somtredjelandsgränser både avseende personer och varor. EU-medlemskapet innebärett väsentligt ökat övervakningsbehov till sjöss.Regeringen ta vidare upp vissa frågor om regionala ledningar.Regeringen föreslår att tidigare beslut om samlokalisering avKustbevakningens regionledning Ost med Ostkustens marinkommando till Musköinte skall genomföras. I fortsättningen bör det ankomma på regeringen attbesluta i frågor som rör lokaliseringen av regionalaledningar.Regeringen anser i fråga om det tidigare beslutet om samlokalisering avKustbevakningens regionledning Ost med Ostkustens marinkommando till attdet inte är ekonomiskt försvarbart. Det tidigare beslutet bör sålunda integenomföras. Regeringen anser att andra lösningar bör prövas även avverksamhets- och arbetsmiljöskäl.Regeringen anser vidare att det bör ankomma på regeringen att besluta ifrågor som rör lokaliseringen av regionala ledningar.När det gäller regeringens förslag för avseende budgetåret1997 anser regeringen att det övergripande målet för bör vardetsamma som bör gälla för under perioden 1997-2001.Regeringen föreslår att till anvisar ett ramanslagom 394 150 000 kr.MotionernaMiljöpartiet de gröna framhåller i Fö42 (yrkande 23) att hörtill de myndigheter som får utökad verksamhet till följd av EU-medlemskapet.Det är viktigt att den icke-militära bevakningen av våra gränser fungerartillfredsställande, speciellt med tanke på de oljeutsläpp och den allmännamiljöskyddsbevakning som tyvärr kan förväntas skapa ytterligarearbetsbelastning för . vill i motion Fö202(yrkande 8 delvis) anslå mer till änregeringen.Kristdemokraterna pekar i motion Fö601 (kd kommitté) på att EU-medlemskapetinneburit ett väsentligt ökat övervakningsbehov till sjöss. Det gäller dencivila gränskontrollen, fiskekontrollen och säkerhetsarbetet. Vidare pekar manpå de ökade oljetransporterna och oljeutsläppen i Östersjön.Schengensamarbetet kommer enligt att ställa ytterligare kravpå medlemsstaternas förmåga till gränskontroll.