bet · GJ01SkU23 · 1996-05-30 00:00:00 — Idessa ges en tulltjänsteman befogenhetatt göra kontroller vid den inre gränsenför vissa uppräknade skyddsändamål.Befogenheternas omfattning bestäms genomen hänvisning till den gamla tullagensbestämmelser i vissa närmare angivnaparagrafer. Enligt 63 § i den gamlalagen får tullen kontrollera atttransportörer och resande uppfyllt sinaanmälnings- och uppgiftsskyldigheterrörande medförda varor genom attundersöka bl.a. dels transportmedel,containrar, lådor och andra utrymmen därvaror kan förvaras vid införsel ellerutförsel, dels hamnar, flygplatser,bangårdar och godsterminaler där varorsom står under tullkontroll förvarasliksom lokaler inom sådana områden.Några krav på en viss grad av misstankeställs inte vare sig iövergångsbestämmelserna till den nyatullagen eller i den gamla tullagen.Både den gamla och nya lagen ger sålundautrymme för helt slumpmässigakontroller. I propositionen om densvenska tullagstiftningen vid ett EU-medlemskap (prop. 1994/95:34 s. 110 f)sägs emellertid att bestämmelserna intebör tillämpas på så sätt att objektentas ut slumpmässigt, vilket inte ansesvara tillåtet mellan EU-länder, men attde ger stöd för en sådan selektivkontroll som inte grundar sig påbrottsmisstanke. Vidare anförs att detbör vara en uppgift förGeneraltullstyrelsen att se till attkontrollen utövas på ett sätt som intestår i strid med EG:s bestämmelser.Reglerna i övergångsbestämmelsernainnebär således att tullen efter EU-inträdet behållit sinakontrollbefogenheter och att tullen vidinre gräns kan ingripa mot illegalinförsel av t.ex. narkotika och vapen.Kontrollbefogenheterna avser vissauppräknade varuslag för vilka tillståndkrävs för införsel och utförsel. Förutomnarkotika och vapen är det fråga ombl.a. krigsmateriel, injektionssprutoroch kanyler, dopningsmedel,springstiletter och andra s.k.gatustridsvapen, vissa kulturföremål,hundar och katter, alkohol och tobak,nötkreatur och vissa andra djur.Kontrollerna får, som nämnts ovan, skeutan brottsmisstanke. Uppkommer vidreguljär tullkontroll misstanke om brotttillämpas i stället bestämmelserna ilagen (1960:418) om straff förvarusmuggling. Den lagen innehåller iprincip också alla straffbestämmelserangående smugglingsbrottsligheten.Tullverket svarar i stor utsträckningför utredning av brott inom sittverksamhetsområde, exempelvisvarusmuggling. I dessa fall skötsbrottsutredningen av tulltjänstemän inomtullkriminalen, vilka har uppgifter ochbefogenheter som i stort sett motsvararde befogenheter polisen har vidbrottsutredning. Tullensbrottsbekämpande verksamhet regleras ivarusmugglingslagen. Därutöver gällerrättegångsbalkens regler omförundersökning.Polisens brottsbeivrande verksamhetsker såväl inne i landet som vidgränserna. När det gäller smugglingsammanfaller tullens och polisensuppgifter. Polisen har att beivranarkotikabrott och smuggling på sammasätt som annan brottslighet medan tullenhar ett särskilt ansvar för att vidgränserna bekämpa sådan brottslighet.Tullen har delvis andra befogenheter vidgränserna än vad polisen allmänt har. fall polisen biträder tullen ikontrollåtgärder har polismannenemellertid samma befogenheter som entulltjänsteman.Samarbete mellan tull och polisförekommer på alla nivåer inomorganisationerna både i konkreta ärendenoch i utvecklandet av nya arbetsmetoder.Detta samarbete sker på både nationelloch internationell nivå.PropositionenEnligt regeringen bör permanenta reglerom befogenheter vid införseleller utförsel över gräns motett annat EU-land införas och ipropositionen läggs fram förslag till ensärskild lag som reglerar detta.Därutöver föreslås ändringar i fleralagar.Den nya lagen skall ersätta dennuvarande regleringen iövergångsbestämmelserna och bygger istort sett på bestämmelserna där.Tullpersonalen får således utanbrottsmisstanke även i fortsättningenutföra vissa kontroller, t.ex. selektivkontroll, beträffande samma varuslag somför närvarande. Slumpmässiga kontrollerär, enligt en uttrycklig bestämmelse iden föreslagna lagen, inte tillåtna.Rent tekniskt är lagen utformad så attdet föreligger anmälningsskyldighet förinförsel eller utförsel av vissa i lagenuppräknade varor. För att kontrolleraatt anmälningsplikten iakttagits fårtullpersonalen undersöka transportmedel,containrar, lådor och andra utrymmen därvaror kan förvaras, handresgods såsomresväskor, portföljer och handväskor ochliknande som medförs av en resande vidinresa från eller utresa till ett annatEU-land.Lagen innehåller också förslag tillåtgärder för att bekämpa i första handnarkotikabrottsligheten. Tullen får,enligt förslaget, i den brottsutredandeverksamheten tillgång tillbokningsuppgifter om passagerare m.m.från transportföretagen. Vidare gestullen en lagstadgad möjlighet attundersöka och öppna brev och andrapostförsändelser samt att lägga s.k.postspärr.Lagen (1960:418) om straff förvarusmuggling kommer tills vidare attfortsätta att reglera förhållanden vidsåväl yttre som inre gräns.Lagrådet har yttrat sig överlagförslagen med undantag för ett parmindre lagändringar.Avslag på propositionenI motion Sk36 (yrkandena 1-4) yrkasavslag på propositionen. Motionärernaställer sig tveksamma till om den sedanlänge rådande mydighetsstrukturen mellanpolis och tull verkligen kommer attkunna tillgodose de ökade kraven påframför allt en effektivnarkotikabrottsbekämpning i anslutningtill de inre gränsområdena. I motionenpresenteras ett förslag till enreformering av de nuvarandemyndighetsstrukturerna på området som istort innebär att tullkriminalen ochtullens bevakningspersonal integrerasmed polisorganisationen på de platservid den inre gränsen där gränkontrollerkommer i fråga. Formellt skulle tullensverksamhet vid den inre gränsen upphöramed en sådan ordning, men endast för attersättas av en utbyggd brottsbekämpningunder polis- och åklagaransvar. Vidareföreslås att en försöksverksamhet,utformad efter de presenteraderiktlinjerna, inleds . Iavvaktan på att regeringen återkommermed förslag i den riktning motionärernaförespråkat begärs att nuvarandeövergångsbestämmelser till tullagenalltjämt skall gälla vid den inregränsen.Bakgrunden till motionsyrkandena är attmotionärerna anser att deras förslaglöser problemet med kraven på dels frirörlighet för varor, delsbrottsbekämpning av framför alltnarkotika vid den inre gränsen.Ingripanden kan, anförs det, med denföreslagna ordningen, ske på ett sättsom bättre harmonierar med sedvanligastraffprocessuella metoder, och grundför ingripanden vid eller innanför deninre gränsen behöver då inte längrebaseras på tulltekniska institut somanmälan och dylikt utan ytterst på detunderrättelsearbete och denmetodutveckling polis och åklagare haratt svara för. Om polisen vid sinkontroll tillämpar de beprövadetullmetoderna med s.k. selektiv kontrolli dess olika varianter utgör dessaenligt motionärernas uppfattning en påmisstanke baserad kontroll och är därförtillåten.Utskottets övervägandenEU-gränskontrollutredningen har funnitatt artikel 36 i EG-fördraget germöjlighet till fortsatta kontroller vidden inre gränsen, men att dessakontroller bör utformas annorlunda ändagens. Sålunda anser utredningen attsådana kontroller, med undantag förkontroll av postförsändelser, enbartskall få förekomma vid misstanke ombrott. Utredningen anser att denmisstankegrad som därvid skall krävasskall vara den lägsta som förekommer isvensk rätt, dvs. anledning anta .Regeringen delar (prop. s. 27)utredningens bedömning att kontrollerför vissa särskilt skyddsvärda ändamålkan och bör behållas när det gällervissa varugrupper. Regeringen anser dockinte att det skall krävas misstanke föratt kontrollerna skall kunna utföras.Regeringens uppfattning är att EG-rättens krav kan uppfyllas även medtillämpning av s.k. selektivakontroller, vilka innebär attkontrollobjektet tas ut med utgångspunkti tullpersonalens allmänna erfarenheteroch kunskaper om smuggling. Enligtregeringens mening medför detta dockinte att det blir någon förändring iförhållande till den kontrollnivå somför närvarande tillämpas enligt de nugällande övergångsbestämmelserna tilltullagen. För att tydligt markera att EG-rättens bestämmelser om fri rörlighethar beaktats har regeringen föreslagitatt det i den nya lagen införs enbestämmelse om att slumpmässigakontroller, dvs. sådana kontroller somhar som enda grund att en vara förs överen gräns, inte får utföras.Utskottet delar regeringens bedömning.Utskottet vill här särskilt understrykaatt de s.k. stickprovskontrollerna förlänge sedan förlorat sin betydelse.Enligt vad utskottet erfarit har densvenska tullen nämligen inte använtdenna typ av kontroll på många år.Skälet till detta torde vara attstickprovskontroller inte är särskilteffektiva. Förbudet mot slumpmässigakontroller torde alltså främst, som nyssframgått, tjäna till att framhålla attockså den nya regleringen följer EU:sregler.Utskottets nu gjorda ställningstagandeinnebär att utskottet ställer sig bakomförslaget att behålla möjligheterna förTullverket att även i fortsättningen fåanvända s.k. selektiva kontroller utanbrottsmisstanke. Utskottet är såledesmot den bakgrunden inte berett atttillmötesgå motionärerna och ändramyndighetsstrukturen för tullen ochpolisen i syfte att kontrollverksamhetenvid den inre gränsen skall ske utifrånen misstanke om brott. Däremot anserutskottet att det kan finnas goda skälatt följa utvecklingen av tullens ochpolisens samarbete när det gäller denbrottsutredande verksamheten vidgränserna.Denna frågeställning är inte ny.Utskottet har vid flera tillfällenbehandlat motioner där ett utvecklatsamarbete mellan tull och polisförespråkats. Utskottet har dåunderstrukit vikten av ett utökatsamarbete (se 1994/95:JuU14 s. 26) meninte ansett att frågan borde föranledanågot riksdagsuttalande.Även skatteutskottet har behandlatliknande frågor. Således förordadesunder förra i flera motionerdels att person- och varukontrollen vidinre gräns borde samordnas under engemensam myndighets ansvar, dels attTullverket skulle inordnas iRiksskatteverket.Skatteutskottet avstyrkte i sitt avriksdagen godkända betänkande bifalltill motionerna (1994/95:SkU23 s. 16,rskr. I sin motivering anfördeutskottet att det var önskvärt attstärka samarbetet mellan tullen ochpolisen. Behovet av ett sådant samarbetevar, anförde utskottet, till följd av dedå föreslagna neddragningarna inomtullen än mer angeläget. Utskottet ansågatt dessa och andra samverkansformer somär lämpliga för myndigheternas arbeteoch hur dessa skulle anpassas tillutvecklingen inom EU först borde prövasi det beredningsarbete som då pågickinom regeringen.Regeringen anför i den nu aktuellapropositionen (s. 75 f) att samarbetetmellan tull och polis fungerar väl ochatt den nuvarande fördelningen avarbetsuppgifter mellan dessa myndigheterär lämplig. Enligt regeringen är detfrämst en fråga för Generaltullstyrelsenoch att finnalämpliga former att vidareutvecklasamarbetet.Mot bakgrund av vad som ovan anförtstillstyrker utskottet propositionen.Utskottet avstyrker bifall till motionSk36 såvitt avser yrkandena om avslag påpropositionen, en ny myndighetsstrukturför polis och tull, en försöksverksamhetmed den inriktningen samt yrkandet omatt nu gällande övergångsbestämmelseralltjämt skall gälla vid den inregränsen.Till enskildheter i regeringens förslagåterkommer utskottet i det följande.Kontroll av postförsändelsePropositionenTullverket har enligt gällande rättbefogenheter att undersöka och öppnabrev och andra postförsändelser. Enregel som uttryckligen ger ensådan befogenhet föreslås införd i 8 § iden nya lagen när det gäller EU-trafiken. Enligt regeringsförslagetskall, för kontroll av attanmälningsskyldigheten fullgjorts enligtlagen, en postförsändelse få undersökas.Försändelsen får öppnas endast om detfinns anledning anta att den innehållernågon av de varor lagen gäller och detenligt reglerna i varusmugglingslagengår att ta varan i beslag. Beslag enligtvarusmugglingslagen får ske av varor somkan antas vara förverkade på grund avbrott.Beslutet om öppnande med stöd av 8 § avbrev och andra sådana försändelser somkan antas innehålla förtroligameddelanden får fattas endast avtullmyndighetens chef eller efter dennesförordnande av någon annan tjänstemanvid myndigheten (9 §). En försändelsesom öppnas med stöd av 8 eller 9 §§ fårinte undersökas närmare än vad sombehövs med hänsyn till ändamålet medundersökningen.Protokoll skall föras överundersökningen. Av protokollet skallframgå ändamålet med undersökningen ochvad som har kommit fram vid denna. Haren försändelse öppnats skall adressatenoch, om det är möjligt, avsändarenunderrättas , ominte särskilda skäl talar emot det.En liknande ordning föreslås införd i57a-57c §§ tullagen.MotionenI motion Sk36 (yrkande 5) yrkas attbeslut om öppnande av postförsändelseskall fattas av domstol och inte iadministrativ ordning. Motionärernahänvisar till reglerna om beslag irättegångsbalken.ÖvervägandenEtt beslag innebär typiskt sett attnågon genom myndighetsbeslut tvångsvisoch tills vidare frånhändsbesittningsrätten till ett föremål.De allmänna reglerna om beslag finns i27 kap. (RB). Dessaregler innebär att föremål som skäligenkan antas ha betydelse för utredning ombrott eller som har avhänts någon genombrott får tas i beslag. Detsamma gällerföremål som kan komma att förverkas.Beslag får endast beslutas om skälen föråtgärden uppväger det intrång eller meni övrigt som åtgärden innebär för denmisstänkte eller för något annatmotstående intresse.Beslut om beslag får enligträttegångsbalken fattas av den somgriper eller anhåller en misstänkt ellerverkställer vissa tvångsmedel, bl.a.husrannsakan eller kroppsvisitation, ochdärvid träffar på föremål som får tas ibeslag. Undersökningsledaren elleråklagaren får besluta om beslag också iandra fall. Domstol kan också besluta ombeslag i vissa fall. Om ett beslut ombeslag fattats utan rättens förordnandekan den som drabbats av beslaget begäraatt rätten överprövar beslutet.Särskilda bestämmelser finns när detgäller beslag av postförsändelser. 3 § RB framgår att brev, telegrameller annan försändelse, som finns hosett post- eller telebefordringsföretag,får tas i beslag endast om det förbrottet är föreskrivet fängelse i ett åreller däröver och försändelsen hadekunnat tas i beslag hos mottagaren.Vidare får enligt regler i 27 kap. 12 §bl.a. post- eller telegrafförsändelsesom tagits i beslag inte närmareundersökas eller öppnas av annan änrätten, undersökningsledaren elleråklagaren.Före 1987 års tullag meddeladesförordnande om öppning avbrevförsändelser undantagslöst med stödav beslagsbestämmelsen i 27 kap. 12 §RB, men numera har tullen möjlighet attöppna brev och liknande försändelser medstöd av bestämmelser i tullagen. Fleraremissinstanser förordar i princip enåtergång till en sådan ordning.Regeringen anför i propositionen (s.63) att den övervägt att låta reglerna irättegångsbalken om beslag gälla rättenatt undersöka och öppna förtroligaförsändelser med hänsyn till det starkaskydd som rätten till förtroligkommunikation åtnjuter. Reglerna i 2kap. 6 § regeringsformen (RF) germedborgarna ett skydd gentemot detallmänna mot bl.a. undersökning av breveller annan förtrolig försändelse.Enligt 2 kap. 12 § RF får detta skyddinskränkas genom lag för att tillgodoseändamål som är godtagbara i ettdemokratiskt samhälle. Regeringen pekarockså på artikel 6 i Europakonventionensbestämmelser om skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggandefriheterna. Artikeln innehåller reglerom rätt till domstolsprövning och omrättssäkerhet. Rätten tilldomstolsprövning är dock inte absolut.Regeringen konstaterar atträttegångsbalkens regler om beslagställer högre krav på brottsmisstanke änvad som gäller vid ett administrativtförfarande och att detta skulle kunnaförsvåra den mycket viktiga kampen motnarkotikabrottsligheten. Häremot står,anför regeringen, skyddet av denenskildes integritet och rätten tillförtrolig kommunikation. Syftet med denföreslagna regleringen är att så långtdet är möjligt begränsa den mycketallvarliga narkotikabrottsligheten.Detta syfte är, enligt regeringen, avsådan vikt att ett eventuellt intrång ivissa grundläggande rättigheter kananses försvarbart.Utskottet vill inledningsvis erinra omatt kampen mot narkotikabrottslighetensetts som en av de viktigastekriminalpolitiska uppgifterna och måletär att skapa ett narkotikafritt samhälledär annat bruk av narkotika än det somär medicinskt motiverat inte förekommer.Regeringens kriminalpolitik är särskiltinriktad bl.a. på kampen mot narkotikabrottsligheten (prop. 1994/95:100 bil. 6-8, JuU17 s. 5 f) och i linje härmeddr insatser mot narkotika högtprioriterade inom bl.a. polis och tull.Utskottet finner i likhet med regeringenatt det är nödvändigt att tullen även ifortsättningen kan utöva viss kontrollöver varor som befordras per post.Öppning och undersökning av brev ochandra försändelser motiveras i särskilthög grad av det starka samhällsintressetatt begränsa narkotikabrottsligheten.Som framgår av propositionen görsårligen ett stort antal narkotikabeslagi hanteringen av postförsändelser frånutlandet. Utskottet tillstyrker såledesatt tullen behåller befogenheterna attbesluta om öppning och undersökning avpostförsändelser. Genom de föreslagnalagstadgade begränsningarna ikontrollbefogenheterna anser utskottetatt förslaget tillgodoser kraven påskyddet av brevhemligheten.Utskottet tillstyrker propositionen ochavstyrker bifall till motion Sk36 i nuberörd del.PostspärrPropositionenI propositionen föreslås att enbestämmelse om postspärr införs i denföreslagna lagen (11 §). Härmed avsesatt posten tillfälligt omhändertarenstaka försändelser till en kändadressat på adresspostanstalten. Detföreslås att chefen för en tullmyndighetskall få fatta ett beslut om ett sådantkvarhållande av en postförsändelse. Enförutsättning för postspärr är att detfinns anledning anta attpostförsändelsen innehåller narkotikasom kan tas i beslag enligtvarusmugglingslagen. Ett beslut omkvarhållande får meddelas att gällaendast för en viss angiven, kortaretidsrymd. Vidare måste alltid den s.k.proportionalitetsprincipen tillämpas,dvs. beslutet måste anses nödvändigt föratt syftet med åtgärden skall kunnauppnås. Ett beslut om kvarhållande fårverkställas men skall snarastprövas av Generaltullstyrelsen.En motsvarande bestämmelse om postspärrföreslås införd i tullagen.MotionenI motion Sk36 (yrkande 6) yrkas attbestämmelserna om postspärr inordnas irättegångsbalkens system.ÖvervägandenUtskottet ser med stor oro på den ökadenarkotikabrottsligheten och densmuggling som sker i brevförsändelsermåste, som regeringen anför, tas påstörsta allvar. Den lagreglering om ettförfarande med postspärr som föreslåsär ett medel i kampen mot denna form avbrottslighet. Bakgrunden tillregeringens förslag är att tullen genomtips eller gjorda beslag kan få en mereller mindre stark indikation på attt.ex. narkotika förekommer i ett visstflöde av försändelser. Det är tämligenenkelt att fånga upp en sådanförsändelse när den kommer tillmottagarens lokala postkontor genom attlägga en s.k. postspärr. Betydligtsvårare kan det vara att vid ettutväxlingskontor hitta samtligaförsändelser som härrör från en vissavsändare eller som är adresserade viss mottagare.Lagrådet konstaterar i ärendet (prop.s. 157) att beslut om att en väntadförsändelse skall kvarhållas avbefordringsanstalt kan meddelas ocksåenligt 27 kap. 9 § RB men att beslutetdå alltid ankommer på domstol. Medhänsyn härtill ifrågasätter Lagrådet ominte även besluten om postspärr i den nuföreslagna lagen och tullagen bordemeddelas av domstol eller åtminstoneunderställas domstol i stället förGeneraltullstyrelsen. Lagrådetkonstaterar att en tulltjänsteman redanenligt gällande rätt anses ha befogenhetatt undersöka postförsändelser och attdet i lagrådsremissen föreslåsuttryckliga regler om detta. EnligtLagrådet kan den föreslagna möjlighetenatt förordna om kvarhållande av enpostförsändelse ses som ett utflöde avdenna befogenhet och med hänsyn härtillvill Lagrådet inte motsätta sig denföreslagna ordningen.Utskottet delar Lagrådets uppfattningoch godtar således regeringsförslaget.Motion Sk36 bör avstyrkas i nu berörddel.I övrigt har utskottet inte något atttillägga med anledning av propositioneneller motionsyrkandena.Stockholm den 14 maj 1996På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: (), (), GöranMagnusson (s), (), GötheKnutson (m), (),(), MargaretaSandgren (s), (m), SiwPersson (fp), (),(), (), KiaAndreasson (mp), (),() och ().Avvikande meningGun , , och (alla m)anför:1. Avslag på propositionenFrån Moderata samlingspartiets sida servi positivt på regeringens försök atteffektivisera polis- ochtullmyndigheternas brottsbekämpandeverksamhet. Som vi framfört i vår motionSk36 är det dock hög tid att överväga omden rådandemyndighetsstrukturen mellan polis ochtull verkligen kommer att kunnatillgodose de ökade kraven på framförallt en effektivnarkotikabrottsbekämpning i anslutningtill de inre gränsområdena. Vi ställeross mycket tveksamma till detta. Istället föreslår vi en organisatoriskförändring där tullkriminalen ochtullens bevakningspersonal integrerasmed polisorganisationen på de platserdär inre gränskontroller kommer i fråga.Formellt skulle tullens verksamhet vidden inre gränsen upphöra med en sådanordning, men endast för att ersättas aven utbyggd brottsbekämpning under polis-och åklagaransvar. Verksamheten skulleinriktas på de varor som omfattas avartikel 36 i Romfördraget.Med den ordning vi nu föreslagit löserman problemet med att förena kraven påfri rörlighet för varor medbrottsbekämpning vid den inre gränsennär det gäller framför allt narkotika.Ingripandena skulle då ske av polis medutgångspunkt i sedvanligastraffprocessuella metoder. Eftersomsvensk polis inte får ingripa annat änmed stöd av brottsmisstanke skulle allkontroll bli misstankebaserad. Vi anseri likhet med Gränskontrollutredningenatt EG-rätten inte ger utrymme för någotannat synsätt när det gäller frirörlighet för varor.En reform efter de huvudlinjer vi nuanfört och som vi närmare beskriver ivår motion Sk36 kräver en annanlagteknisk lösning än den regeringenföreslagit, och vi anser att riksdagenbör avslå propositionen och uppdra tillregeringen att genast återkomma medförslag till bestämmelser somtillgodoser den av oss föreslagnaordningen. I avvaktan på regeringensförslag bör övergångsbestämmelserna tilltullagen alltjämt gälla i förhållandetill annat EU-land. När det gäller denföreslagna nya myndighetsstrukturen förpolis och tull anser vi att enförsöksverksamhet med regionala tull-och polismyndigheter genast börigångsättas i syfte att undanröjaoklarheter på lednings- ochstyrningsnivå. Resultatet av dennaverksamhet bör ligga till grund för dennärmare utformningen av en nyorganisation.Vi anser att med bifall tillvår motion 1995/96:Sk36 yrkandena 1-4skall dels avslå proposition1995/96:166, dels som sin mening geregeringen till känna vad vi nu anfört.2. Kontroll av postförsändelseEnligt vår uppfattning bör beslut attöppna post fattas av domstol och inte iadministrativ ordning. Rättegångsbalkensregler om beslag, där redan rätten tilldomstolsprövning finns, bör gälla ävenför i frågan om befogenhetenatt undersöka och öppna brev. Regeringenbör genast återkomma till medett lagförslag som har den innebörden.Vi anser att med bifall tillvår motion 1995/96:Sk36 yrkande 5 somsin mening bör ge regeringen till kännavad vi nu anfört.3. PostspärrVi anser att de föreslagna reglerna ompostspärr bör inordnas irättegångsbalkens system och därlämpligen placeras i 27 kap. som gällerbeslag. Med regler ombeslag som förebild bör beslut ompostspärr alltid fattas av domstol.Lagrådet ifrågasätter om inte ävenbesluten om postspärr borde meddelas avdomstol eller åtminstone underställasdomstol. Regeringen bör genast återkommatill med ett lagförslag somhar den innebörden.Vi anser att med bifall tillvår motion 1995/96:Sk36 yrkande 6 somsin mening bör ge regeringen till kännavad vi nu anfört.