bet · GJ01FiU10 · 1996-05-28 00:00:00 — Bidragensfördel-ning mellan de olika anslagen bör bedömas av Boverket.Utgiftsområde 19: Regional utjämning och utvecklingDet finns nu en mycket oroande utveckling med ökande regionala klyftor. Detär viktigt att stärka utvecklingskraften i utsatta regioner. Små och medel-stora företag måste få en sysselsättningstillväxt. Samarbete mellan kommu-ner och företag bör uppmuntras och nätverk mellan företag utvecklas.Regeringen vill dra ned på driftsstöd till företag i vissaregionalpolitiska stödområden med . Utskottet kanacceptera neddrag-ningen om motsvarande offensiva satsningar kommerområdena till del. Det passiva driftsstödet bör ersättas med aktivaåtgärder för att stärka det lokala näringslivets utvecklingsförmåga.Utgiftsområde 20: Allmän miljö- och naturvårdUtskottet anser att bidragen till kalkningen av sjöar bör utökas.Utskottet vill erinra om att ett projekt för ekologisk omställning harinrät-tats. anslogs för att i princip fördelas ut under1995. Överenskommelsen innebar också att en utvärdering och uppföljningskulle genomföras. Särskilt skall teknikspridnings- ochsysselsättningseffekter beaktas. En grupp på har fördelatmedlen.De 100 miljonerna är slut och beräknas ha gett 400 varaktiga jobb. Bådekommuner och privata företag har fått stöd. Delegationen har fått in ansök-ningar för projekt på inte . Ansökningarna geren bild av de nya verksamheter och "gröna" jobb som kommer att skapas iframtiden.Det finns endast små spillror kvar av naturmark i . Detta gällerspeciellt i södra delen av landet. Det finns ett stort ackumulerat behov avatt snabbt skydda de sista skyddsvärda områdena genom olika former av reser-vatbildning. Det bör anslås ytterligare medel för inköp av reservatmark.Behoven av investeringar för att komma till rätta med miljöproblemen iÖsteuropa är gigantiska. Inte minst i är detta uppenbart.Sveriges stöd till skapar sysselsättning på båda sidor om och är början på vägen mot ett kretsloppssamhälle i vår del av världen. Utskottet menar att ytterligare medel måste anslås till miljöåtgärder iÖsteu-ropa.Utgiftsområde 21: EnergiUtskottet har svårt att förstå regeringens skrivning kring Energikommissio-nens betänkande och den kommande energipropositionen. Regeringen säger attde förslag som kommer i propositionen skall vara statsfinansiellt neutrala.Med tanke på andra löften från regeringen om att ta en kärnkraftsreaktor urdrift och de eventuella kostnader som då kan upp-kommaundrar utskottet hur denna tulipanaros skall se ut.Utgiftsområde 23: Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringarUtskottet kan inte acceptera en besparing på utgiftsområdet på 170 miljonerkronor 1997-1999. Av den med EU framförhandlade ramen tas unge-färhälften till vara budget. Dock innebar riksdagsbeslutet atttotalramen skall kunna utnyttjas utifrån en samlad bedömning av samhälls-ekonomi och miljöbehov. Inom ramen för miljöprogrammet innebär varje satsadkrona att EU ställer upp med motsvarande belopp, vilket kommer den svenskaekonomin till godo.Utskottet avvisar regeringens förslag att stödet till avbytarstödet skallav-vecklas från . Innan en tillfredsställande lösning påbön-dernas behov av avbytare har presenterats bör anslaget finnas kvar.Trots att gått sedan miljöprogrammet började införas ijordbruket kan man se negativa konsekvenser som omgående måste åtgär-das.Det gäller framför allt ett generellt stöd till vallodling, vilket ärnödvän-digt både av miljöskäl och för att behålla en tillräckligt stormjölk- och kött-produktion i landet. När det gäller den ekologiska odlingenhar beslutat om ett mål att av jordbruksproduktionen skallbedrivas ekolo-giskt . Det är tveksamt om de medel som finns avsattakommer att räcka när arealerna ökar. Dessutom behöver ytterligare medelsatsas på råd-givning, marknadsföring och forskning.Utgiftsområde 24: NäringslivUtskottet vill erinra om att forskningen inom olika delar av industrin ärmycket olika. För att stärka kunskapsinnehållet i företagen menar utskottetdärför att skattelättnader skall utgå till företag som satsar på forskningoch utveckling. Speciellt vill utskottet här uppmärksamma skogs- och livsme-delssektorns behov av vidareförädling och ytterligare teknologiskförtätning.Utskottet menar att regeringen bör verka för lägre patentkostnader inom EU.Sverige måste också sänka sina egna patentavgifter. Utskottet anser attpatentavgifterna bör halveras för att sätta fart på patentansökningarna.Villkoren för kvinnors företagande måste förbättras. Kvinnliga företagareupplever samma problem som manliga företagare. Men det finns samtidigtviktiga skillnader. Kvinnliga och manliga företagare ställs inför olikakredit-villkor, de befinner sig ofta i olika branscher och utvecklar olikaföretags-former. För att understödja ett kvinnligt företagande måste detnationella resurscentret på få fortsätta sitt arbete. Det sammagäller regionala resurscentra.Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgetenUtskottet delar regeringens oro för det ökande antalet förtidspensionärermen anser, till skillnad från regeringen, att det bästa sättet att minskaantalet för-tidspensionärer i är att satsa på förebyggande åtgärderi form av bättre arbetsmiljö och bättre rehabilitering.När änkepensionen avskaffades var en viktig ingrediens i beslutet attbarnpensionen inte skulle förändras. vill regeringen göra bådadera. Ut-skottet avvisar denna besparing.Utskottet ställer sig med det anförda bakom vad som anförts i Vänsterpar-tiets motion om utgiftsområdena. Regeringens förslag avstyrks. Vidare börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört ovan.Därmed bifalls motionerna Fi80 (v) yrkande 6 samt Kr6 (v) yrkande 3.Med hänvisning till vad som anförts avstyrks motionerna Fi78 (m) yrkan-dena2, 5, 13, 15 och 16, Fi79 (fp) yrkandena 2, 4, 6, 7, 9 och 12, Fi81 (mp)yrkandena 4, 26-31, 33-38, 43 och 44, Fi82 (kds) yrkande 7, Fi83 (fp), Fi86(m), Fi90 (fp), Fi92 (s), Fi93 (kds), Fi94 (c), Fi95 (fp), Fi97 (fp)yrkandena 1, 2, 4-8, 10 och 11, Fi98 (c), Kr2 (c) (delvis), Kr3 (fp) (delvis) och Kr4 (s) (delvis).dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande den preliminära fördelningen av utgifterna på ut-giftsområdenatt med bifall till motionerna 1995/96:Fi80 yrkande 6 och 1995/96:Kr6 yrkande 3 och med avslag på proposition 1995/96:150 yrkande 5godkänner vad utskottet anfört om utgiftsområdena och som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört i övrigtsamt avslår motionerna 1995/96:Fi78 yrkandena 2, 5, 13, 15 och 16, 1995/96:Fi79 yrkandena 2, 4, 6, 7, 9 och 12, 1995/96:Fi81 yrkande 4, 26-31, 33-38,43 och 44, 1995/96:Fi82 yrkande 7, 1995/96:Fi83, 1995/96:Fi86, 1995/96:Fi90, 1995/96:Fi92, 1995/96:Fi93, 1995/96: Fi94, 1995/96:Fi95, 1995/96:Fi97yrkandena 1, 2, 4-8, 10 och 11, 1995/96:Fi98, 1995/96:Kr2 i denna del, 1995/96:Kr3 i denna del och 1995/96:Kr4 i denna del,32. Den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden (mom. 11)Under förutsättning av bifall till reservation 24Roy () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken av de preliminärt gjorda beräkningarna församtliga utgiftsområden börjar med "Huvudsyftet med den" och slutar med"yrkande 3 (UO 17)" bort ha följande lydelse:Huvudsyftet med den ekonomiska vårpropositionen är att bättreskall kunna styra de statliga utgifternas omfattning och huvudsakligainrikt-ning under . Dessa frågor måste i förstahand prövas utifrån det allmänna ekonomiska läget, den statsfinansiellautveck-lingen samt de sociala och miljömässiga effekter som kan förväntas.I denna inledande fas av budgetprocessen bör behandling främstinriktas på frågor som gäller budgetens omfattning och utformning i stortsamt dess fördelning på utgiftsområden. Omprioriteringar inom utgifts-områden, liksom konkreta förslag till ökad eller minskad satsning påsärskil-da verksamheter, bör enligt finansutskottets mening normalt inteaktualiseras i detta sammanhang utan bör liksom tidigare prövas ianslutning till rege-ringens budgetförslag.För att underlätta övergången till en sådan behandlingsordning är det an-geläget att stor omsorg ägnas åt utformningen av det beslutsunderlag somläggs fram för . Presentationerna måste vara överskådliga ochklara samt noga avvägda med hänsyn till ärendenas art. Är avsikten attriksdagen bara skall ta ställning till budgetens utformning i stort kan enalltför detalje-rad bakgrundsbeskrivning i vårpropositionen leda till attenskildheter i för-slaget ägnas större uppmärksamhet än önskat i denfortsatta beredningen. Å andra sidan får presentationen av ett ämne integöras så knapphändig att förslagets rätta innebörd går förlorad.En lämplig ansats torde därför vara att man i framställningen använder sigav olika typer av konsekvensanalyser. Viktigt i sammanhanget är också sådaninformation som belyser hur väl man inom respektive utgiftsområde harkunnat uppfylla de mål som har ställt upp. Hur har tilldeladeresurser utnyttjats? Vilka konsekvenser väntas bli följden av en föreslagenbesparing? Detta är exempel på frågor som kan aktualiseras vid en sådanprövning.Utgångspunkten för bedömningen bör självklart vara en redovisning somtillhandahålls av regeringen och de ansvariga myndigheterna. Av den skallockså framgå hur förutsättningarna för verksamheten kommer att förändrasframöver. Den bör innefatta en omvärldsanalys av hur t.ex. olika demogra-fiska, externa och institutionella faktorer förändras samt bedömningar avhur regeringen anser att dessa förändringar påverkar anspråken inomutgiftsom-rådet.Med ledning av uppgifter av detta slag bör och utskotten kunna taställning till verksamhetens framtida inriktning. De kan då också bedömahur de av regeringen föreslagna resurserna är avpassade för attverksamheten skall kunna genomföras på det sätt som önskar.Riksdagen bör i sammanhanget ytterligare förstärka sina av regeringenoberoende resurser för uppföljning av beslut och regeringensageranden. Särskilt gäller detta ekonomiska analyser och bedömningar.Inrättande av ett riksda-gens budgetkontor som kan göra oberoendeekonomiska analyser av såväl regeringens som oppositionspartiernas förslagbör övervägas.Det är önskvärt att regeringen i den kommande budgetpropositionen läm-naren utförlig redovisning av utfallet samt gör en bedömning av detväntade utfallet . Regeringen bör också redovisa uppnådda ellerförväntade mål och resultat under dessa båda år samt i anslutning härtillgöra de kommentarer man finner erforderliga.Det är en självklarhet att de miljömässiga konsekvenserna genomgåendeuppmärksammas i detta arbete och får en avgörande betydelse för politikensutformning.Beträffande budgetpolitiken vill finansutskottet framhålla att den måsteinriktas på att uppnå balans i såväl den statliga som offentliga sektornsom helhet. De ständiga underskotten i statens budget och därmed en stadig ökning av statsskulden måste avlösas avbudgetöver-skott och minskning av statsskulden. skall statsbudgetenvara balan-serad. Den nya budgetprocessen med utgiftstak torde medverkatill en bättre kontroll av statens utgifter.Regeringens vårproposition innebär ytterligare besparingar och skattehöj-ningar med motiveringen att konjunkturen avmattats det sista halvåret.Dessa förändringar är i sin omfattning begränsade jämfört med det tidigaresam-mantagna saneringsprogrammet. Likväl medför främst skattehöjningarnabetydande neddragningar av den reala inkomsten för landets medborgare.Utskottet delar de grönas uppfattning att ytterligare bespa-ringar kan och bör göras, främst inom det militära försvaret, väganslagen,arbetsmarknadspolitiken och transfereringarna.Utskottet anser också att regeringens besparingsförslag i några fall fåtten oacceptabel utformning och inriktning. Det gäller främst åtstramningarsom riktas mot vårdbehövande och ekonomiskt utsatta pensionärer.Sammantaget innebär utskottets förslag till inriktning av utgiftstaken påolika utgiftsområden att statens utgifter för ökar med 0,8miljarder kronor, minskar 1998 med och 1999 med 23,2miljarder kronor jämfört med vad regeringen föreslår i sin vårproposition.Utgiftsminskningarna beror till stor del på minskade utgifter inomarbetslös-hetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiken till följd av denlägre arbets-löshet som utskottet beräknar blir effekten av en förkortadarbetstid m.m. Borträknat arbetstidsförkortningen innebär utskottetsförslag mer 1997, mindre 1998 och4,mindre 1999.Utskottets förslag på statens inkomstsida ger, trots en omfattande skatte-växling, små nettoskillnader jämfört med vad regeringen föreslår. För 1997räknar utskottet med en inkomst-minskning på , 1998 med7,och 1999 på . Det är främstfrånvaron av höjda egenavgifter som slår igenom som inkomst-försvagningarjämfört med vad regeringen föreslår.Avvikelsen från regeringens budgetsaldo kan därmed preliminärt beräknastill -0,1997, -0,1998 och +3,6miljarder kronor 1999. Genom ett förbättrat finansiellt sparande ikommunsektorn blir dock den totala offentliga sektorns finansiella sparandesamtliga år bättre än i regeringens förslag.Utskottet föreslår att antar ovanstående förslag tillbudgetpolitik som riktlinje för det budgetarbete som skall utföras avregeringen och resultera i en budgetproposition i september 1996.Den utformning av utgiftstaket som regeringen nu föreslår anser utskottet ihuvudsak är acceptabel. Taken är "mjuka", treåriga och kommer att omprö-vasvarje år. Det bör ge goda möjligheter att klara tillfälliga överskridandengenom senare korrigeringar. Med hänsyn till att det är första gången somutgiftstak införs för den offentliga sektorn i , bör det finnas beredskap att följa upp och förbättra utformningen av taket.Vid beräkning av nivåerna för utgiftstaken har utskottet inkluderat fleraviktiga reformer, bl.a. en påbörjad avveckling av kärnkraften, förkortadarbetstid, skatteväxling för miljön och en stor satsning på investeringarför gröna jobb. Förslaget innebär också att kommun-sektorns ekonomiskasitua-tion blir bättre än i regeringens förslag.Det totala skattetrycket blir oförändrat jämfört med vad regeringen före-slår. Ytterligare skattehöjningar bör undvikas då de undandrar hushåll ochföretag resurser, vilket medför lägre konsumtion, lägre investeringar, enkrympande ekonomi, färre nya jobb, lägre skatteintäkter och ökadesvårigheter att åstadkomma en ekonomisk återhämtning. Något påtagligtutrymme för skattesänkningar finns knappast förrän statsfinanserna åter äri balans och statsskulden minskats.I tabellen nedan redovisas förslag till ändringar avberäkningar för utgifts-områdena och förslag till utgiftstak för staten,jämfört med rege-ringens förslag. Utskottet ställer sig bakom detta förslag. I anslutning till översikten redovisar utskottet vilka förändringar sombör genomföras inom respektive utgiftsområde.Utgiftsområde Förändrad ram i jämförelsemed regeringens förslag1997 1998 19991. 0 0 02. Samhällsekonomi och finansförvaltning 3 4 53. och uppbörd 0 0 04. Rättsväsendet 0 0 05. samverkan 0 0 06. Totalförsvar -2 400 -3 000 -6 3007. Internationellt bistånd 1 430 1 400 1 0008. Invandrare och flyktingar 0 0 09. Hälsovård, sjukvård och social omsorg 570 1 470 1 47010. Ekon. trygghet vid sjukdom ochhandikapp-300-1 200-1 20011. Ekon trygghet vid ålderdom 250 250 25012. Ekon. trygghet för familjer och barn -300 -1 300 -1 30013. Ekon. trygghet vid arbetslöshet 600 -4 520 -14 76014. Arbetsmarknad och arbetsliv 0 -1 280 -3 84015. Studiestöd 0 0 016. Utbildning och universitetsforskning 0 0 017. Kultur, medier, trossamfund och fritid 0 0 018. Samhällsplan., bostadsförsörjn. ochbygg 0 0 019. Regional utjämning och utveckling 150 150 15020. Allmän miljö- och naturvård 800 800 80021. Energi 1 000 1 000 1 00022. Kommunikationer -1 550 -820 -99023. Jord- och skogsbruk, fiske m.m. 760 760 76024. Näringsliv -200 -250 -30025. Allmänna bidrag till kommuner 0 0 026. Statsskuldsräntor m.m. 0 0 027. Avgiften till Europeiska gemenskapen 0 0 0Summa utgiftsområden 813 -6 536 -23 255Socialförsäkringar vid sidan avstatsbudgeten000Minskning av anslagsbehållningar 0 0 0Budgeteringsmarginal 0 0 0Totalt staten 813 -6 536 -23 255Utgiftsområde 2: Samhällsekonomi och finansförvaltningBesparingarna inom SCB har medfört försämrad miljöstatistik, och därmedhotas också framtagandet av miljöräkenskaper. Detta är ett mycket angelägetarbete som bör kunna leda fram till användbara mått ibl.a. nationalräkenskaperna och i underlaget för regeringens ekonomisk-politiska propositioner. Utskottet föreslår därför att ytterligare medelanslås för ändamålet.Utgiftsområde 4: RättsväsendetInom utgiftsområdet genomförs besparingar under /96 ochytterligare besparingar kommer att genomföras t.o.m. . Be-sparingarna förutsätter att en rad kostnadssänkande åtgärder vidtas.Samtidigt kommer information från länspolismästare runt om i attsparbetinget leder till att polistjänster måste bort, brottsutredningarmåste läggas på hög, administrativ personal sägas upp, polisensutryckningsverk-samhet försämras och servicen till allmänheten blir sämre.Det finns rykten som säger att innevarande års budget har överskridits re-jält. Detta innebär att större nedskärningar än beräknat måste göras.Samtidigt pågår en stor omorganisation. Mindre distrikt har slagits sam-mantill länspolismyndigheter och en närpolisorganisation håller på att ge-nomföras. Utskottet anser att de aviserade framtida besparingarna knappastkan genomföras med en stor omorganisation. Regeringen bör läggabl.a. Schengen-samarbetet åt sidan och i stället se till att svensk polis-och åklagarverksamhet fungerar på ett tillfredsställande sätt.Utgiftsområde 5: och internationell samverkanUtskottet anser att de ytterligare besparingar på somregeringen räknar med på utgiftsområdet inte får drabba vår representationi utlandet eller vårt bidrag till FN.Utgiftsområde 6: TotalförsvarUtskottet föreslår inom området ytterligare besparingar utöver vad regering-en föreslår.Riksdagen beslutade för sedan om en besparing på fyra miljarderkronor fram . de grönas förslag var att sjumiljarder sparas med inriktning att därefter ytterligarereducera totalför-svarsramen med fram till år 2001.Utskottet ställer sig bakom detta besparingskrav.Besparingen sker inte bara av statsfinansiella skäl, utan främst av ideolo-giska. Utskottet anser att pengar kan investeras betydligt bättre tillförmån för vår gemensamma säkerhet. Inte minst med tanke på den vidgadehotbil-den, där t.ex. samhällets sårbarhet, miljöhot och ökande klyftormellan män-niskor inom vårt land och mellan den rika delen av världen ochden ekono-miskt fattiga är reella. En del av de pengar som sparas inomtotalförsvarets ram förs över i enlighet med den vidgade hotbilden tillandra poster som t.ex. internationellt bistånd och till investeringar föratt underlätta avveck-lingen av kärnkraften.Utgiftsområde 7: Internationellt biståndEn procent av BNI till bistånd och utvecklingssamarbete är en liten summaom man sätter den i relation till den solidaritet och det stöd som denrikare delen av världen är skyldig den fattigare delen. I generationer harde s.k. industriländerna profiterat och utnyttjat länderna i tredje världen, länder som ofta har stora naturtillgångar, t.ex. skog och mineraler. Ursäkerhetspolitisk synpunkt avtecknar sig en helt ny hotbild för ,sedan järnridån fallit, det tagit slut och Sovjetunionenupplösts. Hotbilden för , för och de flesta länder i världendomineras inte längre av vapen och arméer. Större hot är att klyftan mellanfattiga och rika ökar - fattigdomen brer ut sig i de redan fattiga länderna- befolkningsantalet ökar som natur och miljö förstörs ochnaturresurserna krymper. Det är här bistån-det kommer in som ett nyttsäkerhetspolitiskt instrument, som har stor bety-delse för globalstabilitet och internationella fredssträvanden. Detta är enligt utskottetett starkt skäl till att inte skära ytterligare i biståndet.Utskottet motsätter sig regeringens neddragning på biståndet och föreslår istället att biståndet stegvis höjs. bör fastslå att ambitionen äratt anslå av BNI i bistånd.De nuvarande mönstren för världshandel är huvudorsaken till underut-veckling i vissa producentländer. Det är därför av avgörande betydelse atti biståndspolitiken också påverka övergripande handels- och näringsstruktu-rer, globalt och nationellt, i syfte att minska råvaruberoendet och stärkasjälvtilliten i u-länderna.Hållbar utveckling måste vara det övergripande målet i internationellt ut-vecklingsarbete och handelssamarbete. En solidarisk handel tar hänsyn tillmänniska och miljö.Det är i sammanhanget viktigt att föra en ekonomisk politik i somstärker kronans ställning gentemot dollarn. valuta är vanligenfixerad mot dollarn, vilket innebär att en stärkt krona betyder ökatbistånd för mottagarlandet. När kronans värde sjönk mot dollarn1993 innebar det att biståndets värde sjönk i samma grad. Förstärkningen avkro-nan innebar i motsvarande grad en förstärkning av biståndet.Utskottet vill i likhet med utrikesutskottet erinra om att utgiftsområde 7rymmer såväl u-landsbiståndet som medel för samarbetsprogrammet med . har beslutat om medel för detta samar-betsprogram för budgetåren 1995/96, 1997 och 1998, vilket synes ha beak-tats i propositionen. Något beslut för den kommande budgetperiodens sistaår, dvs. 1999, föreligger däremot ännu ej. I det betänkande som låg tillgrund för beslut om Östeuropasamarbetet (bet. 1994/95:UU16) fram-hölls betydelsen av att detta samarbete präglas av långsiktighet. Mot bak-grund av den hittillsvarande utvecklingen delar finansutskottet utrikesut-skottets uppfattning att ett samarbetsbehov kan förutses även efter 1998.Regeringen synes vara av samma uppfattning, och den framhåller i förelig-gande proposition (s. 78) att den kommer att lämna förslag påomfattningen och inriktningen för samarbetet . Enligt finansut-skottets uppfattning måste detta innebära att taket för utgiftsområde 7,Inter-nationellt bistånd, sätts så att det rymmer såväl ett u-landsbistånd omfattande av BNI som tillräckliga medel för attpå ett adekvat sätt föra Östeuropasamarbetet vidare. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Miljöfond ÖsteuropaBehovet av ekonomiskt bistånd till det fortsatta arbetet för miljön i ochkring är stort, liksom till kärnsäkerhet och nerläggning avkärnkraftverk. På energiområdet behövs starthjälp till alternativenergiproduktion. Ekono-miskt stöd behövs också för skydd av natur och denbiologiska mångfald som på flera håll är stor.Inom utgiftsområdet bör därför beräknas att sammantaget 1 030 miljonerkronor avsätts till miljöfond för under den närmaste 3-årsperioden.Utgiftsområde 8: Invandrare och flyktingarDen totala kostnaden för asylsökandes försörjning samt för kommunernasflyktingmottagande kommer att sjunka . Den bakom-liggande orsaken är naturligtvis regeringens förda asylpolitik.Utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorgSjukvården skall i huvudsak vara offentligt och solidariskt finansierad. Ut-skottet vill se en samordning mellan tandvårdsförsäkring och sjuk-vårdens betalningssystem. Regeringens förslag att kraftigt försämra tand-vårdsförsäkringen kan inte accepteras.Utskottet har i beräkningen av statens utgiftstak därför lagt inytterligare till assistansersättningar m.m. förhandikappade. Det faktum att behoven av hjälp var större än beräknat närassistansreformen genom-fördes, och därför statens kostnader blivit större,är inte skäl nog att försämra för en av de mest utsatta grupperna. Andrabesparingar med betyd-ligt mindre negativa konsekvenser är möjliga.Utgiftsområde 10: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikappUtskottet anser att redan tidigare presenterade modell ombrutet tak i socialförsäkringarna är ett solidariskt och samhällsekonomisktalterna-tiv. Trots att låginkomsttagarna får en höjd ersättning till 80 %innebär för-slaget en besparing med 300 miljoner. Om regeringen höjer dengenerella ersättningsnivån till genomgående skulle detta förslaginnebära en besparing på 1,2 miljarder årligen.Utgiftsområde 11: Ekonomisk trygghet vid ålderdomRegeringen föreslår en sänkning av bostadstillägget för pensionärer från85 % till .