bet · GK01JoU2 · 1996-11-26 00:00:00 — Enligtdenna modell ersätts renägaren efter detantal rovdjursföryngringar som finnsinom samebyns betesområde. Som exempelkan nämnas att en vargkull ger enersättning motsvarande 500 renar och enjärvhona med ungar 200 renar. Ersättningges även för enstaka djur i området.Det nya systemet är dyrare än detgamla, där betalning utgick efter antalfunna rivna renar. Efter inventeringarvintern 1996 betalades 21,8 miljonerkronor ut till samebyarna. Eftersom detbygger på antalet föryngringar ochförekomst av rovdjur måste inventeringarske . Inventeringarna vintern1996 kostade 4 miljoner kronor.Utskottet anser att den ram somregeringen föreslår om 30 miljonerkronor torde räcka för år 1997förersättning enligt det nya systemet ochatt medel för inventeringar för detta årbör finansieras inom Naturvårdsverketsbudget. bör enligtutskottets mening anslag tillinventeringarna anges tydligt ibudgetpropositionen. Dessa årligainventeringar är en förutsättning fördet nya ersättningssystemet. Det anfördabör med anledning av motionJo241 yrkandena 16 och 17 som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4bort ha följande lydelse:4. beträffande rovdjursinventeringaratt med anledning av motion1996/97:Jo241 yrkandena 16 och 17 somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,4. Finansiering av kalkningsverksamhetefter (mom. 6), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 20 börjar med Som framgår och slutar med Jo408 yrkande 11 bortha följande lydelse:Kalkning av sjöar och vattendrag ärnödvändig för att motverka försurningen.Följderna av avbruten kalkning är välbeskrivna. Ekosystemen kommer attkollapsa och värdefullt fiske kommer attslås ut. Orsakerna till försurningen ärockså väl dokumenterade och kända. Orsakoch verkan har alltså ett tydligtsamband.Staten tar in mer än 10 miljarderkronor i skatter på utsläpp avförsurande ämnen, främst i form avkoldioxidskatt. Kalkningen har desenaste åren kostat 0,2 miljarder kronorper år. Att använda några enstakaprocent av miljöskatterna till attmotverka de beskattade utsläppensmiljöeffekter är närmast en fråga omhederlighet.Kalkningen är således synnerligen välfinansierad i statsbudgeten och börefter undantas från denedskärningar som ärålagt att göra. Vad utskottet anfört börriksdagen med anledning av motion Jo408yrkande 11 som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 6bort ha följande lydelse:6. beträffande finansiering avkalkningsverksamhet efter budgetåret1997att med anledning av motion1996/97:Jo408 yrkande 11 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. Medel till kalkning från programmetför omställning till hållbar utveckling(mom. 7)(), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 20 börjar med Utskottetkonstaterar och slutar med yrkande 31delvis bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det med hänsyn tillpågående verksamhet är olyckligt attminska anslagsnivån för anslaget A 3.Behovet av kalkningsinsatser harknappast minskat. En minskning avkalkningsinsatserna öppnar för enbiologisk utarmning av fisk- och övrigfauna i sårbara sjöar. Det dröjer intemer än ett eller av uteblivenkalkning för att rasera helainvesteringen.För skattebetalarna är ett ökat antalsatsade miljoner på kalkningen av sjöaringen dålig affär. För turismen iSverige är det sjöar och vattendrag sompräglar besökarnas bild av landet. År1995 drog besöksnäringen in 44 miljardervarav 10 miljarder hänförs tillfiskedelen. Det är alltså väl användapengar att kalka och att göra det i ökadutsträckning.Ökade insatser för kalkning kanfinansieras med medel från programmetför omställning till hållbar utveckling.Utskottet anser att 20 miljoner inomramen för detta program bör avsättas föratt förstärka kalkningsinsatserna. anfört bör medanledning av motionerna Jo252 yrkande 2,Jo704 yrkande 1 och Jo727 yrkande 31delvis som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 7bort ha följande lydelse:7. beträffande medel till kalkningfrån programmet för omställning tillhållbar utvecklingatt med anledning avmotionerna 1996/97:Jo252 yrkande 2,1996/97:Jo704 yrkande 1 och1996/97:Jo727 yrkande 31 delvis somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,6. Bidrag från EU för kalkning (mom. 8), , , (alla m) och ErlingBager (fp) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 21 börjar med Utskottetkonstaterar och slutar med 2 lämnasutan någon vidare åtgärd bort ha följande lydelse:Försurningen är ett allvarligt hot motmiljön i framför allt Västsverige.Försurningen är en i högsta gradinternationell angelägenhet. fårårligen ta emot stora mängder försurandenederbörd från utsläppskällor iTyskland, och centralaEuropa. Föroreningskällor är framförallt olika typer av förbränning.Den största delen av de luftburnakväveoxiderna kommer från våragrannländer. EU är på väg att accepteraprincipen att det är förorenarna somskall betala för de skador de orsakar.Det är mot denna bakgrund naturligt attEU också lämnar bidrag till kalkning iSverige.Utskottet konstaterar - - - (=utskottet) - - - för strukturfonderna.Vad utskottet anfört bör medanledning av motionerna Jo704 yrkande 2,Jo734 yrkande 6 och Jo740 yrkande 2 somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8bort ha följande lydelse:8. beträffande bidrag från EU förkalkningatt med anledning avmotionerna 1996/97:Jo704 yrkande 2,1996/97:Jo734 yrkande 6 och1996/97:Jo740 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,7. Medel till förvärv av värdefullanaturområden från programmet föromställning till hållbar utveckling(mom. 14)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 24 börjar med Det belopp ochslutar med delvis avstyrks bort haföljande lydelse:Investeringsanslaget för markförvärv ärett av naturvårdspolitikens viktigaremedel för att behålla den biologiskamångfalden. föreliggerett stort behov av såväl markförvärv somför annan intrångsersättning avbevarandeskäl. Fler än 1 700 av skogensdjur- och växtarter missgynnas avmänsklig påverkan. Utskottet föreslårmot denna bakgrund att 30 miljonerkronor inom ramen för programmet föromställning till hållbar utvecklingavsätts för att förstärka insatserna förmarkförvärv. Vad utskottet anfört börriksdagen med anledning av motion Jo727yrkande 31 delvis som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 14bort ha följande lydelse:14. beträffande medel till förvärvav värdefulla naturområden frånprogrammet för omställning tillhållbar utvecklingatt med anledning av motion1996/97:Jo727 yrkande 31 delvis somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,8. Ett miljötekniskt centrum (mom. 17)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 28 börjar med Regeringenanför och slutar med berörda delar bort ha följande lydelse:I finns, förutom ,,samt Försvaretsforskningsanstalt, vilket ger en mycketstor kompetens inom detmiljövetenskapliga området. Samtligaorganisationer ingår i Centrum förmiljövetenskap med uppgift att stödjaoch utveckla miljövetenskaplig forskningi regionen.Umeå universitet och Sverigeslantbruksuniversitet har nyligeninrättat Miljöhögskolan i som ettviktigt led för att förnya och stärkautbildning och forskning inom detmiljövetenskapliga området.Miljöhögskolan skall bl.a. verka för nyafakultetsöverskridande utbildningar ochför tillskapandet av forAdvanced finnsmiljöinriktade professurer inom deflesta fakultetsområden. Tillsammansmed professurer inom angränsande kompetensområden vid och vidden skogsvetenskapliga fakulteten inomLantbruksuniversitetet skapasutomordentliga förutsättningar för attetablera ett centrum för avanceradmiljöforskning. En forskarskola avsesinrättas med Miljöhögskolan somdrivkraft för att tillgodose behovet avfakultetsövergripandekompetensutveckling inommiljövetenskapen.Ett centrum för avanceradmiljöforskning och en forskarskola inommiljöforskningsområdet bör mot dennabakgrund etableras i . Regeringenbör vidta åtgärder för att förbereda ochgenomföra en sådan etablering. anfört bör medanledning av motionerna Jo606 och Jo607och med avslag på motionerna Jo608 ochUb514 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 17bort ha följande lydelse:17. beträffande ett miljöteknisktcentrumatt med anledning avmotionerna 1996/97:Jo606 och1996/97:Jo607 och med avslag påmotionerna 1996/97:Jo608 och1996/97:Ub514 yrkande 38 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,9. Recirkulerande vattensystem (mom. 18), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 28 börjar med Utskottet har och slutar med vidare åtgärd bort haföljande lydelse:Utskottet har - - - (= utskottet) - - -och livskraft.I finns en av landets störstaålodlingar. Den drivs i ettrecirkulerande vattensystem på ettmiljövänligt sätt. Avfallet utnyttjassom gödselmedel i jordbruket. Vattenbruki denna form kan enligt utskottetsmening bli en tillväxtfrämjande faktorpå den svenska landsbygden och ettutmärkt komplement till befintligajordbruksföretag. Utskottet anser attdet är rimligt att staten utöver demöjligheter som redovisats ovan tar sigan uppgiften att satsa på ettforskningsprojekt avseenderecirkulerande vattensystem för attförbättra förutsättningarna för nyainvesteringar och volymökningar. anfört bör medanledning av motion Jo605 som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 18bort ha följande lydelse:18. beträffande recirkulerandevattensystematt med anledning av motion1996/97:Jo605 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört.Särskilda yttranden1. Anslag under utgiftsområde 20 Allmänmiljö- och naturvård, m.m.Göte , , och (alla m) anför:Den 22 november 1996 beslutaderiksdagens majoritet bestående avSocialdemokraterna och attfastställa ekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena i den statliga budgetenoch en beräkning av statens inkomsteravseende . beslutades enpreliminär fördelning av statensutgifter på utgiftsområden förbudgetåren 1998 och 1999.Moderata samlingspartiet har i parti-och kommittémotioner förordat en annaninriktning av den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken. Våra förslag syftartill att skapa förutsättningar för ettekonomiskt, kulturellt och socialtväxande . Genom en större enskildsektor och ett starkare civilt samhällekan både företag och människor växa.Massarbetslösheten kan steg för stegpressas tillbaka som densociala tryggheten också i andrabemärkelser kan öka genom att hushållenfår en större ekonomisk självständighet.Vi har föreslagit en långtgåendeväxling från subventioner och bidragtill kraftiga skattesänkningar för alla,främst låg- och medelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi de människor som äri störst behov av gemensamma insatseroch som har små eller inga möjligheteratt påverka sin egen situation. Vi slårockså fast att det allmänna skalltillföras resurser för att på etttillfredsställande sätt kunna genomförade uppgifter som skall vara gemensamma.Rättsväsendet måste fungeratillfredsställande och försvaret skallvara så starkt att kanförsvaras.När majoritet nu genomriksdagsbeslutet valt enannan inriktning av politiken deltar viinte i detaljbesluten. I detta särskildayttrande redovisar vi den del av vårpolitik som berör utgiftsområde 20Allmän miljö- och naturvård.Vi har föreslagit en oförändrad raminom miljöområdet. Inom ramen föreslårvi genom omfördelningar en störresatsning än enligt regeringens förslagpå anslaget för kalkning av sjöar ochvattendrag.Det statliga bidraget till bör enligtvår mening slopas. I första hand bör detundersökas om Miljöinstitutetsverksamhet kan samordnas med någon annanverksamhet och om statens finansieringkan övertas av någon annan.Kalkningsanslaget bör inte minskas såkraftigt som enligt regeringens förslag.En så stor neddragning som föreslagitskan enligt vår mening medföra negativaeffekter på miljötillståndet i flerasvenska sjöar. Anslaget A 3 Bidrag tillkalkningsverksamhet för sjöar ochvattendrag bör enligt vår meningbestämmas till ,vilket motsvarar en höjning med 12miljoner kronor jämfört med regeringensförslag.2. Anslag under utgiftsområde 20 Allmänmiljö- och naturvård, m.m.Erling () anför:I liberalernas avvikandemening till utskottets yttrande1996/97:JoU1y har vi yrkat attutgiftsramen för utgiftsområde 20bestäms till ett högre belopp än vadregeringen föreslagit, nämligen1 för . Avvår avvikande mening framgår att detfinns en rad angelägna ändamål inomutgiftsområdet som inte kan tillgodosesinom den av regeringen föreslagnautgiftsramen.Vi vill särskilt framhålla attlänsstyrelserna enligt vår mening i daginte har tillräckligt med resurser försin övervakande och miljövårdandeverksamhet. försvinner inte sällanskyddsvärda områden enbart p.g.a. av attlänsstyrelserna inte har resurser attutöva tillräcklig tillsyn övermiljöförstörande verksamheter. Vi hardärför föreslagit att ytterligare 10miljoner kronor anslås till denmiljöövervakande verksamheten.Försurning orsakad av olikautsläppskällor skapar svåra föroreningaroch ackumulerade miljöproblem i våravattendrag. Genom kalkningsinsatser istor skala har storamiljöskador trots allt kunnat motverkas.Om omfattande besparingar görs påanslagen till kalkningen riskerarårtionden av kalkningsinsatser att gåförlorade genom att de tidigare kalkadevattnen återförsuras. Folkpartietliberalerna föreslår att ytterligare 10miljoner kronor anslås tillkalkningsverksamheten.Med rådande system därintrångsersättning måste betalas tillmarkägarna även vid skydd av mindrebiotoper krävs kraftigt ökadebudgetanslag till markinlösen ochintrångsersättningar. Det finns mångaunika naturområden som är akut hotadeoch det krävs omgående en kraftigengångsinsats. liberalernavill därför föreslå att ytterligare 200miljoner kronor anslås till markinköpoch intrångsersättningar.Miljöforskningen i har redandrabbats av nedskärningar och av ökadeomkostnader i samband med olika EU-projekt. Angelägna forskningsområdenmåste nu antagligen läggas ned dåpengarna som blir kvar till självamiljöforskningen i praktiken halveras.MISTRA:s forskningsprojekt är tillskillnad från övrig miljöforskning iregel inriktade på åtgärder ochlösningar. Med de minskade anslagenkommer de grundläggande kunskaperna ommiljöproblemen att successivt urholkas.Vi har föreslagit att ytterligare 60miljoner kronor anslås till dengrundläggande miljö- ochkretsloppsforskningen.Problem med markskador från äldremiljöfarliga verksamheter är omfattande.Det finns stora markområden som är ibehov av sanering från föroreningar mendet p.g.a. att skadorna är gamla inte ärmöjligt att finna någon rättsligtansvarig juridisk person. Denna saneringär nödvändig för att ekosystemen och denbiologiska mångfalden skall kunnaåterställas i dessa skadade områden.Folkpartiet liberalerna har föreslagitatt ytterligare 10 miljoner kronoranslås till sanering och återställningav förorenad mark där det inte finnsnågon annan betalningsansvarig.Sedan nu fastställtutgiftsramen till ett enligt vår meningotillräckligt belopp kan vi av formellaskäl inte yrka bifall till våraursprungliga anslagsyrkanden i den deldessa innebär att utgiftsramenöverskrids.I övrigt vidhåller vi vår uppfattningom motiven för de föreslagnaanslagshöjningarna enligt vår avvikandemening.3. Anslag under utgiftsområde 20 Allmänmiljö- och naturvård, m.m.Maggi () anför:I avvikande mening tillutskottets yttrande 1996/97:JoU1y har viyrkat att utgiftsramen för utgiftsområde20 bestäms till ett högre belopp än vadregeringen föreslagit, nämligen1 . Av vår avvikandemening framgår att det finns en radangelägna ändamål inom utgiftsområdetsom inte kan tillgodoses inom den avregeringen föreslagna utgiftsramen. Vivill särskilt framhålla attNaturvårdsverket bör tillförasytterligare ijämförelse med regeringensbudgetförslag. Att inte bevara den lillanaturskog vi har kvar är något somvi aldrig kan få ogjort och som innebärirreversibel förlust av biologiskmångfald och genetiskt material.Vänsterpartiet har därför föreslagit attanslaget för inköp av skogsmark höjs med110 i jämförelse medregeringens förslag.En enig skogs- och markexpertis samtnaturvårdare anser att kalkningen måsteupprätthållas om inte tusentals sjöaroch markområden skall få ännuallvarligare försurningsskador.Vänsterpartiet anser därför att bidragentill kalkningen av sjöar utökas med 10miljoner kronor utöver regeringensbudgetförslag.Vänsterpartiet saknar framtidsforskningom miljöutrymme, d.v.s. hur mycket varoch en kan konsumera för att vitillsammans skall kunna leva i ettekologiskt hållbart samhälle. Vi anseratt denna forskning bör prioriteras ochhar därför föreslagit att 4 miljonerkronor avsätts för utvecklande forskningpå detta område utifrån ett svensktperspektiv.Naturvårdsverket har identifierat 2 000förorenade platser, varav en del kräveromedelbara insatser. Verket begär i sinanslagsframställning 210 miljoner kronorför sanering av miljöskador, men fårendast . Vi harföreslagit att anslaget för år 1997tillförs ytterligare 190 miljonerkronor.Sedan nu fastställtutgiftsramen till ett enligt vår meningotillräckligt belopp kan vi av formellaskäl inte yrka bifall till våraursprungliga anslagsyrkanden i den deldessa innebär att utgiftsramenöverskrids. Vi vidhåller emellertid våruppfattning om motiven för de föreslagnaanslagshöjningarna enligt vår avvikandemening.4. Anslag under utgiftsområde 20 Allmänmiljö- och naturvård, m.m.Gudrun () anför:I avvikande mening tillutskottets yttrande 1996/97:JoU1y har viyrkat att utgiftsramen för utgiftsområde20 bestäms till ett högre belopp än vadregeringen föreslagit, nämligen2 för . Avvår avvikande mening framgår att detfinns en rad angelägna ändamål inomutgiftsområdet som inte kan tillgodosesinom den av regeringen föreslagnautgiftsramen.Vi vill särskilt framhålla att det äroacceptabelt att anslaget tillNaturvårdsverket minskas. För attmiljöarbetet skall kunna förstärkas harvi föreslagit en förstärkning avanslaget med . För år1998 beräknas och förår 1999 beräknas 72 miljoner kronorutöver regeringens förslag. Förmiljöövervakning m.m. beräknar vi 2miljoner kronor respektive 6 miljonerkronor utöver regeringens förslag föråren 1998 och 1999.Kalkning av försurade områden ochvattendrag är en nödvändig verksamhetsom garanterar att biologiskt liv,framför allt många försurningskänsligas.k. rödlistade arter, kan finnas kvar.En höjning av pH-värdet förhindrar ävenatt farliga metaller, som aluminium ochkvicksilver, inte lakas ur marken ochsjöars sediment. Även kalkning avtidigare ej kalkade sjöar och vattendragmåste komma i fråga. Vi har föreslagitatt kalkningsanslaget utökas med 50miljoner kronor för jämfört medregeringens förslag. och1999 beräknar vi en förstärkning utifrånregeringens förslag med 100 miljonerkronor per år.Den biologiska mångfalden är hotad . Anslagen för markinköp för attsäkerställa särskilt värdefulla biotopermåste förstärkas. Anslaget förinvesteringar inom miljöområdet börenligt förslag utökas med700 utöver regeringensförslag för till totalt918 . Härav beräknas 500miljoner kronor för att skydda mångaakut hotade urskogar med hotade arteroch för attfullfölja intentionerna med Natura 2000.För budgetåren 1998 och 1999 föreslår vipå samma sätt en förstärkning med 700miljoner kronor utöverregeringens förslag.Sanering och återställning avmiljöskadade områden måste vara enprioriterad del i budgeten. Cirka 2 000områden i landet är förorenade ochbehöver saneras. Detta är en mycketpåtaglig del av miljöskulden. Antingentar denna generation hand omförsyndelserna eller så överlåter vi dettill kommande generationer. Saneringarnaär ofta dyra. harbegärt för år 1997.Regeringen föreslår att 19 miljonerkronor anslås, dvs. säga mindre än 10 %.Miljöpartiet de gröna har fullförståelse för det statsfinansiellaläget, men naturen och de gifter somriskerar att läcka ut i miljön kan inteta hänsyn till sådant. Vi har föreslagitatt anslås utöverregeringens förslag för försanering och återställande avmiljöskadade områden. och1999 beräknas 101 miljoner kronorrespektive utöverregeringens förslag.Sedan nu fastställtutgiftsramen till ett enligt vår meningotillräckligt belopp kan vi av formellaskäl inte yrka bifall till våraursprungliga anslagsyrkanden i den deldessa innebär att utgiftsramenöverskrids.Beträffande anslagen tillNaturvårdsverket och till Sanering ochåterställning av miljöskadade områdenhar vi valt att föreslå en omfördelninginom ramen och avge reservation i syfteatt på bekostnad av planeradeskoterleder prioritera Sanering ochåterställning av miljöskadade områden. Iövrigt vidhåller vi vår uppfattning ommotiven för de föreslagnaanslagshöjningarna enligt vår avvikandemening.5. plan för denstatligt finansierade kalk-ningsverksamhetenGudrun () anför:I regeringens budgetproposition gesNaturvårdsverket i uppdrag att ta framen nationell plan för fortsatta statligakalkningsinsatser. Vidare anförs att"Denna plan bör beakta behovet av attsäkerställa den biologiska mångfaldensamt risker vid försurning ochåterförsurning i relation tillstatsfinanserna." (Min kursivering. )Formuleringen är mycket förvånande.Arters vara eller icke vara påverkasinte av det statsfinansiella läget, utanav pH-värdet. uppgiftmåste vara att visa effekterna för denbiologiska mångfalden av försurning ochåterförsurning. Vilken ambitionregeringen vill ha för att bevara denbiologiska mångfalden kan inte vara enuppgift för . Ansvaretför det åvilar miljöministern ochregeringen. Vi anser attNaturvårdsverkets plan för fortsattastatliga kalkningsinsatser skall beaktaförutsättningarna för utnyttjandet avnaturresurserna i sjöar och vattendragsamt risker vid försurning ochåterförsurning i relation tillskadeverkningarna. Det är ocksåangeläget att planen innehåller enlångsiktig sammantagen strategi för hurförsurningens skadeverkningar på mark,grundvatten och ytvatten skallmotarbetas tills nedfallet sjunker underde kritiska belastningsgränserna.Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård1 000-tal kronorUtskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag tillanslagsfördelning.Reservantens förslag iförhållande till utskottetsförslagUtskottet Reservation 1 (mp)s förslagA Miljövård1 (ram) 355 827 -10 0002 Miljöövervakning m.m. (ram) 93 9523 Bidrag till kalkningsverksamhet 130 000för sjöar och vattendrag (ram)4 Investeringar inom miljöområdet 217 992(ram)5 Miljö- och kretsloppsforskning 135 492(ram)6 Sanering och återställning av 19 400 +10 000miljöskadade områden (res)7 18 675(ram)8 Kemikalieinspektionen (ram) 82 5709 Visst internationellt 41 562miljösamarbete (ram)1 internationella 12 0000 miljöinstitut (obet)B Strålskydd, kärnsäkerhet m.m.1 (ram) 73 6832 : 63 188Förvaltningskostnader (ram)3 : 58 778Kärnsäkerhetsforskning (ram)4 Visst internationellt samarbete i 26 752fråga om kärnsäkerhet m.m. (ram)SUMMA 1329 871