bet · GJ01KU24 · 1996-02-22 00:00:00 — Syftet med denföreslagna ändringen anges vara attunderlätta och polisensbrottsförebyggande insatser när detgäller ungdomar.I promemorian anförs att kontakter somhar tagits i ärendet med Riksåklagaren,ochKriminalvårdsstyrelsen bekräftar att detförekommer samarbetsproblem mellanframför allt polisen och socialtjänstenoch att de sekretessbestämmelser som ärtillämpliga för de olika myndigheternaär en av anledningarna till detta. Detär framför allt polisen som - i arbetetmed ungdomar som är på väg in ikriminalitet - vill få uppgifter dels omden unges personliga förhållanden, delsom vilka åtgärder hargenomfört eller avser att genomföra. Meddessa uppgifter som underlag anserpolisen att man lättare skulle kunnaförhindra att en underårig fortsätter enutveckling mot brottslighet ochmissanpassning.Enligt promemorian synes dethuvudsakliga skälet till de problem sompåtalats vara den långtgåendesekretessen inom . Detomvända skaderekvisitet som gäller påsocialtjänstens område medför attuppgifter om en enskilds personligaförhållanden inte kan lämnas ut utandennes samtycke, om inte uppgifterna ärhelt harmlösa. Så snart uppgifterna kanleda till ingripanden eller andraåtgärder som den enskilde uppfattar somnegativa för honom föreligger hinder motatt lämna ut dem. I promemorian anförsvidare att det emellertid inte äruteslutet att lämna ut sekretessbelagdauppgifter till andra myndigheter,eftersom vissa undantag finns. i en lag eller förordning attuppgifter skall lämnas till en annanmyndighet gäller sålunda framförsekretessen (14 kap. 1 § SekrL). Närdet gäller adressuppgifter finns enföreskrift om att måstelämna ut uppgifter till bl.a. polisen omhuruvida någon vistas i ett hem för vårdeller boende (66 § socialtjänstlagen).Ett annat undantag är att misstankar ombrott, som finns hos , fårlämnas ut om misstankarna gällerantingen brott för vilket inte ärstadgat lindrigare straff än fängelse eller brott enligt 3, 4 och 6kap. mot någon som intefyllt (14 kap. 2 § SekrL). Detkanske viktigaste undantaget tordeenligt promemorian vara det som innebäratt den enskilde själv har rätt attförfoga över den sekretess som gäller ihans intresse. Han kan samtycka till attuppgifter om honom lämnas ut till andramyndigheter (14 kap. 4 § SekrL).Enligt promemorian framgår av det sagdaatt utrymmet för socialtjänstenstjänstemän att lämna ut uppgifter, ävenom man beaktar undantagsbestämmelserna,är mycket begränsat. Vidare anförs ipromemorian att bakgrunden till denlångtgående sekretessen inomsocialtjänstområdet är den avgörandebetydelse det har försocialtjänstmyndigheterna att denenskilde kan känna sig förvissad om attde uppgifter han lämnar inte blir kändaför andra än dem som handlägger hansärende. Socialtjänstlagens grundläggandeprinciper om frivillighet ochsjälvbestämmande har haft en avgörandebetydelse för reglernas utformning.Lagstiftaren har i tidigarelagstiftningsärenden iakttagit storåterhållsamhet och undvikit att införamer generella begränsningar isekretessen trots att det stått klartatt den restriktivasekretesslagstiftningen kan medföraproblem vid samarbetet mellan olikamyndigheter.I promemorian anförs vidare att deproblem som förekommer vidmyndigheternas brottsförebyggande arbetebeträffande ungdomar främst uppstår idet vardagliga samarbetet mellan iförsta hand polisen och socialtjänsten.Problem förekommer även i de lokalasamarbetsorgan som arbetarbrottsförebyggande. Några andra problemsom har sin grund isekretesslagstiftningen tycks emellertidinte förekomma i samarbetet mellan nuberörda myndigheter. Vad som börövervägas är enligt promemorian därförom några lättnader i sekretessen börgöras på socialtjänstområdet. Härvidanförs att några sådana åtgärder i syfteatt underlätta ett uppgiftslämnande irent brottsbeivrande syfte avprincipiella skäl inte bör vidtas. Närdet däremot gäller detbrottsförebyggande arbetet ärsituationen enligt promemorian någotannorlunda. Det är särskilt i dennaverksamhet som polisen kan behöva fåinformation om den underårigespersonliga förhållanden. Vidare anförsatt polisen och härigenombättre gemensamt kan verka för att geden unge stöd och hjälp som förhindraren brottskarriär. Om uppgifter lämnas utfrån i detta syfte, kandet enligt promemorian knappast hävdasatt uppgiftslämnandet skulle komma istrid med socialtjänstlagensgrundprinciper.Enligt promemorian skall uppgifter fålämnas endast om sådana ungdomar som ärpå väg in i en brottskarriär eller sombefinner sig riskzonen tillkriminalitet. Det är således fråga omungdomar som redan har begått brotteller som kanske därför kan befarasfortsätta begå brott. Uppgifterna kanockså beröra ungdomar som lever i ensådan miljö att det finns en stor riskatt de hemfaller i kriminalitet. För attuppgifterna skall få lämnas ut måste detockså finnas skäl att tro attuppgifterna kan bidra till att förhindraatt den unge begår brott.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att frågor omsekretess i samband med samarbetet vidungdomsbrott alltjämt är föremål förberedning inom . mening bör dettaberedningsarbete avvaktas. Motion1995/96:K17 avstyrks därför.Statliga myndigheters tillhandahållandeav allmänna handlingar enligtoffentlighetsprincipen respektive iuppdragsverksamhetTidigare riksdagsbehandlingI betänkande1992/93:KU38 behandlades bl.a. en motioni vilken pekades på de problem somuppstår när myndigheter meduppdragsverksamhet inte anger atthandlingar kan lämnas ut mot en lägreavgift enligt offentlighetsprincipen änom de lämnas ut i uppdragsverksamheten.Riksdagen borde, enligt motionären, hosregeringen begära ett förslag till hurmedborgarnas rätt till insyn enligtoffentlighetsprincipen skullesäkerställas hos myndigheter meduppdragsverksamhet.Utskottet anförde att frågan ommyndigheternas utlämnande av allmännahandlingar antingen i uppdragsverksamheteller i enlighet medoffentlighetsprincipen hade fått ettklargörande genom den ändring avförordningen om statliga myndighetersserviceskyldighet m.m. (1980:900) somträtt i kraft (SFS1992:193). Enligt utskottet talade dockmycket för att ändringen inte nått framtill de statliga myndigheter som i sinuppdragsverksamhet försäljer uppgifterur allmänna handlingar. Mot bakgrund avvägledningsskyldigheten enligt 4 §förvaltningslagen (1986:26) åligger detmyndigheterna att - utan att detsärskilt begärs - informera ommöjligheten att få kopia av allmänhandling om detta är billigare än omuppgiften tillhandahålls i myndighetensuppdragsverksamhet. Utskottet anfördeatt det var angeläget att så sker. Dettaborde enligt utskottet ges regeringentill känna. följde utskottet(rskr. 1992/93:414).PropositionenRegeringen anför att en statligmyndighet enligt bestämmelserna iavgiftsförordningen (1992:91), somträdde i kraft som den avkonstitutionsutskottet nämnda ändringeni förordningen om statliga myndighetersservice-skyldighet m.m., skall ta utavgift för att den efter särskildbegäran lämnar ut t.ex. en kopia av enallmän handling (15 §). Avgiften skalltas ut med visst belopp (16-22 §§).Vidare anför regeringen att Riksdagensombudsmän har överlämnat ett beslut avden angående Patent- ochregistreringsverket (PRV) tillregeringen och väckt frågan om översynav författningsregleringen avseendeavgiftsuttag för utlämnande av allmänhandling inom PRV:s verksamhetsområde.Efter regeringens beslut den 9 april1992 med tillstånd för PRV att säljauppgifter ur personregister ochregeringens beslut om att införaavgiftsförordningen ladesframställningen från Riksdagensombudsmän till handlingarna.Regeringen pekar därutöver på att den itvå beslut den 21 september 1995behandlat överklagande av enlänsstyrelse respektive ett landsarkivsbeslut att påföra avgifter för utfåendeav kopior av allmänna handlingar medstöd av kungörelsen (1946:679) angåendekommissionärer hos myndighetertillhörande statsförvaltningenrespektive förordningen (1995:679) medinstruktion för ochlandsarkiven. I besluten uttaladeregeringen bl.a. att den som hos enmyndighet önskar att ta del av en allmänhandling har rätt att mot fastställdavgift få t.ex. en kopia av handlingen,att sådan avgift får tas ut med stöd avavgiftsförordningen samt attavgiftsbestämmelser i nämnda kungörelserespektive instruktion inte ärtillämpliga i fall som avser rätten attenligt tryckfrihetsförordningen få kopiaav allmän handling.Regeringen anför att det i dettasammanhang kan nämnas attFinansdepartementet den 24 februari 1995har uppdragit åt en konsult att ta framen informationsskrift som informerar ombl.a. offentlighetsprincipen,sekretesslagen och insynsregler enligtförvaltnings- och kommunallagarna.Informationen skall i första hand riktastill förtroendevalda, chefer ochhandläggare i kommuner och landsting.Enligt uppgift från ärskriften fortfarande under utarbetande.Enligt regeringen kan det konstaterasatt regeringens arbete genom de åtgärdersom har vidtagits ligger i linje med vadkonstitutionsutskottet anfört ochriksdagen givit regeringen till känna.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att det, motbakgrund av gällande regler och deåtgärder som vidtagits från regeringenssida, kan förväntas att statligamyndigheter tillhandahåller kopior avallmänna handlingar mot avgift somfastställs i härvidlag tillämpligabestämmelser, vilka återfinns iavgiftsförordningen. Någon ytterligareåtgärd i denna fråga synes därför enligtutskottets mening inte erforderlig.ÖvrigtPropositionenRegeringen föreslår att en redaktionelländring görs i 7 kap. 11 § fjärdestycket sekretesslagen som innebär atttexten om uppgiften röjs i sistameningen tas bort.Vidare anför regeringen att andrastycket i 9 kap. 21 § bör förtydligasgenom att ombudsmannen ändras till Ombudsmannen mot etniskdiskriminering , vilket är det korrektanamnet enligt lagen (1994:134) motetnisk diskriminering.Slutligen anför regeringen att Sidasfullständiga namn sedan den 1 juli 1995är Styrelsen för internationelltutvecklingssamarbete. En ändring bör medhänsyn härtill göras i 9 kap. 11 § andrastycket, där Sida omnämns medmyndighetens äldre namn.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringensförslag i denna del. beträffande översyn avsekretesslagstiftningenatt avslår motion1995/96:K19,2. beträffande sekretess hosdomstolar i mål och ärenden enligtkonkurrenslagenatt avslår motionerna1995/96:K16 och 1995/96:K18,3. beträffande uppgifter omfamiljehems adresseratt avslår motionerna1994/95:K433 och 1994/95:So295 yrkande4,4. beträffande sekretess vidsamarbetet mot ungdomsbrottatt avslår motion1995/96:K17,res. (m)5. beträffande regeringensförslag till lag om ändring isekretesslagenatt antar regeringens förslagtill lag om ändring i sekretesslagen(1980:100).Stockholm den 22 februari 1996På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), CatarinaRönnung (s), (), WidarAndersson (s), (m), ToneTingsgård (s), (),(), (), (), IngerRené (m), (), HåkanHolmberg (fp), (),() och (m). Sekretess vid samarbetet motungdomsbrott (mom. 4), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 20 börjar med Utskottetkonstaterar och slutar med avstyrksdärför bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är detangeläget att skyndsamt få till stånd enförbättring när det gällersocialtjänstens och polisens möjligheteratt utbyta information i syfte attförebygga ungdomsbrottslighet. Behovetav en effektiv brottsförebyggandeverksamhet gentemot unga människor somriskerar att fastna i kriminalitet kaninte nog betonas. De överväganden somgjorts i ovan nämnda promemoria, liksomresultatet i tidigare utredningsarbete idenna fråga, utgör enligt utskottet entillräcklig grund för att redan nugenomföra promemorians förslag tillförfattningsändring. Utskottet ansersåledes att det inte finns några skälatt ytterligare bereda denna fråga iregeringskansliet. Enligt utskottetsmening bör ändringen i sekretesslagengöras genom att 14 kap. 2 § kompletterasmed ett nytt stycke i enlighet med vadsom föreslås i promemorian. Utskottetbifaller därmed motion 1995/96:K17.dels att utskottets hemställan under 4bort ha följande lydelse:4. beträffande sekretess vidsamarbetet mot ungdomsbrottatt med bifall till motion1995/96:K17 antar följandeFörslag till lag om ändring isekretesslagen (1980:100)Härigenom föreskrivs att 14 kap. 2 §sekretesslagen (1980:100) skall haföljande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse14 kap.2 §Sekretess hindrar inte att uppgift iannat fall än som avses i 1 § lämnastill myndighet, om uppgiften behövs därför1. förundersökning, rättegång, ärendeom disciplinansvar eller skiljande frånanställning eller annat jämförbarträttsligt förfarande vid myndigheten motnågon rörande hans deltagande iverksamheten vid den myndighet däruppgiften förekommer,2. omprövning av beslut eller åtgärd avden myndighet där uppgiften förekommer,eller3. tillsyn över eller revision hos denmyndighet där uppgiften förekommer.Sekretess hindrar inte att uppgiftlämnas i muntligt eller skriftligtyttrande av sakkunnig till domstol ellermyndighet som bedriver förundersökning ibrottmål.Sekretess hindrar inte att uppgift omenskilds adress, telefonnummer ocharbetsplats lämnas till en myndighet, omuppgiften behövs där för delgivningenligt delgivningslagen (1970:428).Uppgift hos myndighet som driverteleverksamhet om enskilds telefonnummerfår dock, om den enskilde hosmyndigheten begärt att abonnemangetskall hållas hemligt och uppgiftenomfattas av sekretess enligt 9 kap. 8 §tredje stycket, lämnas ut endast om denmyndighet som begär uppgiften finner attdet kan antas att den som söks fördelgivning håller sig undan eller attdet annars finns synnerliga skäl.Sekretess hindrar inte att uppgift somangår misstanke om brott lämnas tillåklagarmyndighet, polismyndighet ellerannan myndighet som har att ingripa motbrottet, om fängelse är föreskrivet förbrottet och detta kan antas föranledaannan påföljd än böter.För uppgift som omfattas av sekretessenligt 7 kap. 1-6, 33 och 34 §§, 8 kap.8 § första stycket, 9 eller 15 § eller 9kap. 4 eller 7 §, 8 § första eller andrastycket eller 9 § andra stycket gällervad som föreskrivs i fjärde stycketendast såvitt angår misstanke om brottför vilket inte är föreskrivetlindrigare straff än fängelse i två år.Dock hindrar sekretess enligt 7 kap. 1,4, 33 eller 34 § inte att uppgift somangår misstanke om brott enligt 3, 4eller 6 kap. mot någon sominte har fyllt lämnas tillåklagarmyndighet eller polismyndighet.Tredje och fjärde styckena gäller inteuppgift som omfattas av sekretess enligt9 kap. 9 § första stycket.Sekretess enligt 7kap. 4 § första ochtredje styckenahindrar inte attuppgift om enskild,som inte , ellernärstående tilldenne lämnas frånmyndighet inomsocialtjänsten tillpolismyndighet, omdet finns enpåtaglig risk attden unge skall begåbrott och uppgiftenkan antas bidratill att förhindrabrott.Sekretess enligt 7 kap. 1 § och 4 §första och tredje styckena hindrar inteatt uppgift om enskild, som inte eller som fortgående missbrukaralkohol, narkotika eller flyktigalösningsmedel, eller närstående tilldenne lämnas från myndighet inom hälso-och sjukvården och tillannan sådan myndighet, om det behövs föratt den enskilde skall få nödvändigvård, behandling eller annat stöd.Detsamma gäller i fråga om lämnande avuppgift om gravid kvinna ellernärstående till henne, om det behövs fören nödvändig insats till skydd för detväntade barnet.Denna lag trdder i kraft den 1 april1996.Sdrskilt yttrandeBirgit och ()anfvr:I en folkpartistisk motion underriksmvtet 1992/93 begdrdes att ettsekretessskydd skulle infvras fvruppgifter ur folkbokfvringsregister somskattemyndighet i enlighet medfvreskriven skyldighet ldmnat tillkommunerna. Konstitutionsutskottettillstyrkte motionen och anfvrde hdrvidatt mycket talade fvr att det bordeinfvras en mvjlighet fvr kommun ellerskola att sekretessbeldggaadressuppgifter enligt samma regler somgdller fvr folkbokfvringsverksamheteneller att det petalade problemet lvstesfvrfattningsvdgen pe annat sdtt.Riksdagen fvljde utskottet. Regeringensnu ldmnade fvrslag innebdr att sekretessgdller endast hos den kommunalamyndighet som har tagit emot uppgifterom skolpliktiga barn. Sekretess kommersåledes inte att gälla föradressuppgifter och liknande uppgifterhos skolan utöver vad som följer av nugällande regler om elevvårdssekretess.Enligt vår mening kan det därmed finnasanledning att befara att det skydd somåsyftades i den nämnda motionen intehelt och hållet kommer att kunnauppfyllas. Vi vill därför framhålla atterfarenheterna av den nu föreslagnasekretessbestämmelsen noggrant måsteföljas upp.Förslag till lag om ändring isekretesslagen (1980:100)yttrande1995/96:NU6yNågra frågor om sekretessTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har berettnäringsutskottet tillfälle att yttra sigöver proposition 1995/96:127 om någrafrågor om sekretess jämte motionersåvitt gäller frågan om sekretess hosdomstolar i mål och ärenden enligtkonkurrenslagen (1993:20).NäringsutskottetBakgrundEnligt sekretesslagen (1980:100) ochsekretessförordningen (1980:657) gällersekretess beträffande utredningar ochtillsyn hos föruppgifter om enskilds affärs- ellerdriftförhållanden, uppfinningar ellerforskningsresultat, om det kan antas attden enskilde lider skada om uppgifternaröjs. Sekretess gäller också föruppgifter om andra ekonomiska ellerpersonliga förhållanden för den som harträtt i affärsförbindelse med den som ärföremål för myndighetens verksamhet ochär då absolut, dvs. uppgifterna omfattasav sekretess även om man kan konstateraatt någon skada inte skulle kunna uppståom uppgifterna lämnas ut.Stockholms tingsrätt prövaröverklaganden av Konkurrensverketsbeslut, och överinstans ärMarknadsdomstolen. De uppgifter angåendeett företag som tingsrätteller får del av iärenden enligt konkurrenslagen kan varaföremål för sekretess enligtsekretesslagen. I dessa fall gällersekretessen uppgifter om myndigheterseller enskildas affärs- ellerdriftförhållanden om det kan antas attden som uppgiften rör lider avsevärdskada om uppgiften röjs. Dennabestämmelse gäller enskildas ekonomiskaförhållanden i alla slags ärenden ochmål i domstol och innebär en starkpresumtion för offentlighet.Bestämmelsen är utformad så attuppgifterna omfattas av sekretess endastnär behovet av sekretess väger myckettungt.I de aktuella fallen gäller såledesolika förutsättningar för sekretess fören uppgift beroende på var uppgiftenfinns; en uppgift som är sekretessbelagdhos är intenödvändigtvis sekretessbelagd när denhar överförts till domstol.Under våren 1995 utarbetades inomJustitiedepartementet promemorian Någrafrågor om sekretess (Ds 1995:42). Ipromemorian behandlas bl.a. enframställning i frågan från Posten ABvari i första hand begärs sådan lag-ändring att sekretesskyddet förföretagshemligheter blir detsamma idomstolarna som hos iberörda konkurrensärenden, eller i andrahand att sekretesskyddet stärks i sådanaärenden. Vad gäller det här aktuellaområdet görs i promemorian sammantagetden bedömningen att det inte föreliggertillräckliga skäl för att ytterligareinskränka offentligheten i domstolarna iärenden enligt konkurrenslagen.PropositionenI proposition 1995/96:127 föreslås vissaändringar i sekretesslagen. Enligtregeringen bör dock inte någon utökadmöjlighet till sekretess i mål ochärenden enligt konkurrenslagen införasnu.Regeringen framhåller i propositionenatt handläggningen hos domstolar istörsta möjliga utsträckning skall varaföremål för allmänhetens insyn. Motdetta måste vägas behovet av skydd fören enskild part. I mål och ärendenenligt konkurrenslagen är domstolarnaspraxisskapande roll dessutom avgörandeför lagstiftningens sammantagnaekonomiska effekter på marknaden.Behovet av insyn måste därför här,påpekas det, även vägas mot risken föratt en alltför vidsträckt insyn iekonomiska förhållanden kan leda tillatt ärenden inte förs vidare tilldomstol av enskild part trots attallmänintresset av en prövning är stort.Den nya konkurrenslagen, som trädde ikraft , innebar storaförändringar i det konkurrensrättsligaregelsystemet. Förbud, kraftigasanktioner och en delvis nyinstansordning i domstol infördes.Regeringen erinrar om att den nyligenlåtit tillkalla en särskild utredare(vice ordföranden i MarknadsdomstolenLars ) för att följa upp den nyalagen. I uppdraget (dir. 1995:136) ingårbl.a. att redovisa de hittillsvarandeerfarenheterna från tillämpningen avlagen i domstol, t.ex. överklaganden avKonkurrensverkets beslut. Uppdragetskall redovisas slutligt senast den 31december 1996 men får avrapporteras ietapper.Mot bakgrund av den pågåendeuppföljningen av den nya konkurrenslagenoch då det enligt regeringen ännu integår att dra några bestämda slutsatser omvilken praxis som kommer att gälla vidtillämpningen av nuvarandesekretessregler i dessa mål och ärenden,anser regeringen att någon ändring avsekretesslagen som föreslagitinte bör genomföras nu.MotionernaI två motioner framförs invändningar motregeringens bedömning i denna del.Enligt motionärerna bör sekretesslagenändras så att sekretesskyddet i mål ochärenden enligt konkurrenslagen blirfullgott och lika oavsett instans.I motion 1995/96:K18 (m) hävdas att detfrån rättssäkerhetssynpunkt är mycketallvarligt om enskilda avstår från attutnyttja sina rättsliga möjligheter attfå beslut av Konkurrensverketöverprövade i domstol. Motionärernaframhåller vidare att domstolarnaspraxisskapande roll i konkurrensfrågorär av övergripande marknadsekonomiskbetydelse och att brister isekretessskyddet inte bör få hindra enrättslig prövning. Sekretesskyddet idomstolarna bör därför utvidgas så attsamma skydd gäller för de olikainstanser som prövar frågor enligtkonkurrenslagen, anför motionärerna ochmenar att regeringen möjligtefter det att den pågående utredningenskyndsamt slutfört sitt uppdrag böråterkomma till med förslag idenna riktning.I motion 1995/96:K16 (fp) sägs attregeringen bör beakta de synpunkter somflera remissinstanser, däriblandKonkurrensverket, ochKammarrätten i , har framfört ifrågan, nämligen att det vore olyckligtom företag avstår från att överklagaKonkurrensverkets beslut på grund avbrister i sekretesskyddet. har detta redaninträffat, vilket självfallet inte ärförenligt med rättssäkerheten, påpekasdet. Eftersom uppgifter som företaglämnar till typisktsett är sådana som företaget betecknarsom affärshemligheter finnermotionärerna det oacceptabelt attsekretesskyddet i domstol är lägre änhos Konkurrensverket.Utskottets ställningstagandeI linje med vad som anförs i motionerna1995/96:K18 (m) och 1995/96:K16 (fp)anser näringsutskottet att det finnsskäl att se över sekretesslagstiftningenberäffande konkurrensärenden. Somtidigare nämnts har regeringen låtittillkalla en särskild utredare meduppdrag att följa upp den nyakonkurrenslagen. Enligt direktiven skallutredaren bl.a. redovisa erfarenheter avtillämpningen av lagen i domstol. Hithör även förhållanden som kan påverka enparts benägenhet att överklagaKonkurrensverkets beslut.Näringsutskottet har inhämtat att fråganockså uppmärksammas i den enkät omhittillsvarande erfarenheter avkonkurrenslagen som utredaren nyligentillställt ett stort antal myndigheteroch andra intressenter. Näringsutskottetförutsätter därför att frågor omeffekterna av gällande sekretessreglersnarast blir föremål för ingåendeöverväganden från utredarens sida ochatt därefter skyndsamt fåranledning att återkomma till frågan. Meddet anförda finner näringsutskottet attsyftet med motionerna 1995/96:K16 (fp)och 1995/96:K18 (m) i allt väsentligtblir tillgodosett. Något uttalandehärutöver från sida är därförenligt näringsutskottets mening inteerforderligt.Stockholm den 20 februari 1996På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: BirgittaJohansson (s), (),(), (), (), SylviaLindgren (s), (), BarbroAndersson (s), (), MarieGranlund (s), (), DagEricson (s), (), (), (), () och ().