bet · GJ01NU26 · 1996-05-28 00:00:00 — Efter hand borde riksdagenbemyndiga regeringen att genomförautförsäljningar av dessa företag.Bemyndigandet enligt 1991 årsriksdagsbeslut skiljer sig, enligtmotionärernas mening, avsevärt från detbemyndigande som regeringen nu föreslår,vilket innnebär ett öppet mandat förregeringen. Motionärerna anser attviktiga policybeslut om förvaltningen avden stora förmögenhetsmassa påsammanlagt hundratals miljarder kronorsom de statliga företagen representerarbör tas av , som representerarägaren staten, och inte av regeringen.Motiven för och målet med statligtägande av företag måste preciseras,anförs det i motion 1995/96:N29 (c). Detär av vikt att den utförsäljning avkonkurrensutsatta, statliga företag sompåbörjades under den borgerligaregeringen fortsätter, sägs det.Grundprincipen måste vara attkonkurrensutsatt verksamhet skallbedrivas i privat regi. Den i det s.k.konvergensprogrammet angivnamålsättningen om försäljning av statligatillgångar till ett sammanlagt värde om50 miljarder kronor bör fullföljas,anser motionärerna. De menar att det avsociala och regionalpolitiska skäl ärmotiverat att staten har ägaransvaretför vissa verksamheter, t.ex. , och . Vidare menar de attdet finns starka skäl för att bolag medserviceansvar över hela landet, såsomt.ex. och , även ifortsättningen skall vara statliga. Enytterligare privatisering av Nordbankensamt försäljning av (ochRetriva) bör genomföras, föreslårmotionärerna. Även andra mindre statligakreditinstitut avsedda för vissasektorer borde privatiseras.Beträffande AssiDomän AB och ABnoteras i motionen att Centerpartietanser att dessa företag bör privatiserashelt. Dessförrinnan borde dock vissastrukturåtgärder vidtas. I fråga omAssiDomän AB föreslås att avsättningarskall göras av mark som skyddas avnaturvårdshänsyn. Försäljning bör inteske enbart genom aktieförsäljning, utandelar av markbeståndet bör erbjudas tillförsäljning till enskilda markägare,anför motionärerna. När det gällerCelsius AB föreslås attregionalpolitiska hänsyn skall tas innanbolaget säljs ut.Också i motion 1995/96:N31 (fp) hävdasatt bör avslå propositionen iden del som rör bemyndigandet förförvaltningen av statens företagsägandei kommersiella företag. Regeringenlanserar i propositionen en nygammalmodell för statligt ägande, heter det imotionen. I stället för det bemyndigandesom gav regeringen attvid lämpliga tidpunkter och i lämpligtakt avyttra ett antal angivna statligaföretag, tycks ambitionen nu vara attåtergå till en mer centralistisk modell,där ett aktivt statligt ägarengagemangökar. I stället årsprivatiseringsbemyndigande villregeringen ha ett principielltbemyndigande som tillåter begränsadeägarförändringar i alla statliga bolag,utan riksdagsbeslut, säger motionärernaoch avvisar det synsätt som kommer tilluttryck i propositionen. De menar attansatsen visar en förlegad syn på hurekonomin fungerar; det är inte genom attsjälv vara aktör som staten skapartillväxt . Det är tvärtom genom attsätta spelregler och genom att skapaförutsättningar för ett braföretagsklimat, t.ex. genom rimligaskatteregler, som staten har en roll attspela för ekonomisk tillväxt.Med en privatisering av statligaföretag uppnås en tydligare ägarroll,kommersiellt mer kompetenta företag ochen ökad aktiespridning, ansermotionärerna och föreslår att denprivatisering som inleddes under denförra mandatperioden skall fortsätta.Problemet i är inte att ägandetär alltför spritt eller alltför privat,utan att det är koncentrerat till storaförsäkringsbolag, fonder och stiftelseroch andra mer eller mindre anonymainstitutionella ägare, sägs det.Motionärerna ställer frågan varförstaten över huvud taget skall ägaföretag, om utgångspunkten - som sägs ipropositionen - är att staten skallagera på villkor som gäller i detövriga näringslivet .Vänsterpartiet stöder den allmännainriktningen i propositionen, framhållsdet i motion 1995/96:N28 (v).Regeringens förslag för att åstadkommaen effektivare förvaltning anses i stortsett vara ett riktigt tillvägagångssätt.Motionärerna anser att ett mer aktivtengagemang från såväl regering somriksdag är önskvärt. I motionen föreslåsatt skall göra etttillkännagivande om etik och moral.Motionärerna har noterat vad som sägs ipropositionen om att det är en viktiguppgift för staten som företagsägare atttillse att de berörda företagensverksamhet bedrivs på ett sätt sommotsvarar högt ställda krav på etik ochmoral. De stora s.k. fallskärmarna tillledande personer i de statliga företagenvisar på att styrelserna i dessa företaginte har uppfattat denna viljeinriktningfrån staten, anför motionärerna. Demenar att dessa avtal, om möjligt, skallomförhandlas och att eventuella kryphåli av beslutade bestämmelser omanställningsavtal skall täppas till.I motionen föreslås vidare etttillkännagivande om vad som skall avsesmed s.k. strategiska företag. Förutom deföretag som regeringen hänför till dennakategori (främst företag inominfrastruktursektorn) finns det, enligtmotionärerna, även bland dekonkurrensutsatta företagen med meraffärsmässig verksamhet sådana som haren viktig strategisk position. Somexempel nämns Luossavaara KiirunavaaraAB (), som är av stor betydelse förNorrbotten, och för utvecklingen i helaSverige, samt , som ärviktigt för försörjningen av träråvara iNorrland, speciellt i inlandet. I dessafall bör inte enbart marknadsmässigabedömningar göras utan även rekreations-, kultur- och miljömässiga hänsyn måstetas, anser motionärerna. De instämmer iregeringens bedömning att ettbemyndigande behövs för att statligaföretag skall kunna drivas effektivt,men de motsätter sig att regeringenskall kunna minska statens ägande ihelägda företag utan riksdagensgodkännande. De anser dock att riksdagenbör godkänna principen att staten skallfå minska sitt ägande i delägda företag- utan godkännande av - underförutsättning att statens röstetal intekommer att understiga . Regeringensförslag om att godkännandekrävs om statens röstmajoritet i ettdelägt företag skall avskaffas är bra,anser motionärerna. De menar emellertidatt frågan då bör ställas - beträffanderegeringens planer på nyemission iAssiDomän AB - om inte en sådannyemission kommer att späda ut statensnuvarande röstmajoritet på ,så att staten hamnar i enminoritetsposition.Vänsterpartiet är positivt till attregeringen drar tillbaka det ideologiskabemyndigandet som den borgerligaregeringen skaffade sig, men negativttill en fortsatt utförsäljning avNordbanken, anför motionärerna. De anseratt denna bank är ett av de strategiskaföretag som staten kan använda för t.ex.konkurrenshöjande räntesänkningar i helanationens intresse.Miljöpartiet de gröna anser av fleraskäl att en mindre del av näringslivetmed fördel kan vara statsägt, anförs deti motion 1995/96:N30 (mp). Motionärernadelar in de statliga företagen iföljande fyra grupper: a)konkurrensutsatta företag; b) renamonopolföretag av typen tekniskamonopol; c) företag som arbetar medvådliga substanser där ökad omsättninginte bör vara målet; d) företag som intekan komma till stånd på normalakommersiella villkor på grund av attrisktagandet är stort,vinstförväntningarna små ochlångsiktigheten mycket stor, men därsamhällsintresset motiverar att företagstartas. Ett renodlat marknadstänkandemed vinstmaximering som mål tycks liggabakom förslaget i propositionen, anförmotionärerna och ifrågasätter ett sådant- som det sägs - enögt perspektiv.Statsmakterna bör enligt motionärernafastställa en policy för statligaföretag av innebörd att staten skallvara ett föredöme när det gäller godetik i relationerna till företagetsintressenter ägare, anställda,leverantörer och kunder - men också ettföredöme när det gäller miljö- ochresursfrågor i vid bemärkelse. Deaccepterar dock de i propositionenföreslagna bemyndigandena, men anser attkomplettering bör göras enligt följande:(i) statliga företag bör vara föredömeninom sina branscher när det gällerrelationer till företagens intressenter,i första hand anställda, leverantörer,kunder och kommuner; (ii) statligaföretag bör i sin långsiktiga policy ochockså i det dagliga arbetet prioriteramiljö- och resursfrågor.Enligt regeringens förslag kommerpolitiskt tillsatt personal ochanställda inom departementen att svaraför förvaltningen av statliga företag,konstaterar motionärerna och anser attingen av dessa kategorier är specielltlämpad att fatta de beslut omföretagsutveckling som beskrivs i deföreslagna riktlinjerna. En radikalförändring av formerna för statensföretagsledande anses sålunda varapåkallad. Staten måste finna bättreformer för val av ledamöter ibolagsstyrelserna och nya former för atteffektivt övervaka hur dessa styrelsersköter sina uppdrag, menar motionärerna.Formerna för hur staten skall ta sittägaransvar bör utredas av en frånregeringen fristående parlamentariskutredning, anförs det.När det gäller monopolföretag av typentekniska monopol har staten under desenaste årtiondena försummat sittansvar, hävdas det i motionen. Statenbör göra en kritisk genomgång avtekniska monopol, anför motionärerna. Deanser att ren monopolverksamhet, t.ex.en mycket stor del av Postens och Teliasverksamhet, bör utövas inom affärsverk;i den mån tekniska monopol är privatägdabör staten meddela koncession och utövakontroll av den erbjudna tjänstens prisoch kvalitet. För att garantera dendemokratiska kontrollen avmonopolföretag föreslås staten inrättademokratiskt valda taxekommissioner meduppgift att granska och fastställapriser och kostnader inommonopolverksamhet. bordeanmoda regeringen att tillsätta enutredning med ett sådant uppdrag.Regeringens förslag avstyrks även imotion 1995/96:N27 (kds).Kristdemokraternas syn på statligtföretagsägande baseras på principen attkonkurrensutsatt verksamhet som inte avt.ex. hälsomässiga eller sociala skälbör vara kopplade till staten skallbedrivas av privata intressenter, sägsdet. Av detta följer att statens uppgiftblir att sätta ramar och övervakaspelreglerna på marknaden, ansvara församhällsplanering och infrastruktur samtskapa förutsättningar för långsiktigtillväxt, men inte sköta företagandet.Ett samhällssystem som bygger på attstaten både agerar domare och deltar ispelet skapar, enligt motionärerna,följande problem: svårigheter för destatliga företag som befinner sig i enutvecklings- och tillväxtfas att erhållanödvändigt kapital för nyinvesteringar;risk för snedvridning av konkurrensen;risk att investeringar inte görs på ettoptimalt sätt i de företag som har debästa förutsättningarna att skapa nyaarbetstillfällen; risk för att etteventuellt fallissemang drabbarangelägen verksamhet inom den offentligasektorn såsom vård och omsorg.Staten bör alltså gå vidare medägarspridning och sälja ut statligaföretag, anförs det i motionen. Detreducerar statsskulden och bidrar tillatt minska den offentliga sektorns andelav samhällsekonomin, vilket är engrundförutsättning för att långsiktigtminska det totala skattetrycket. Skälenför privatiseringar är, enligtmotionärerna, följande: att renodlastatens roll; att sprida ägandet; attskapa mer livskraftiga företag; attskapa utrymme för nödvändigainvesteringar i de företag som förnärvarande är statliga; att minskastatens räntebörda genom ett minskatupplåningsbehov. Under den tidigarefyrpartiregeringen påbörjades ett arbeteför att minska statens företagsägande,erinras det om i motionen. Sammanlagthar dessa försäljningar inbringat ca 23miljarder kronor till statskassan(exklusive försäljning av Nordbanken)och minskat statens upplåningsbehov medmotsvarande belopp och därmed reduceratstatens ränteutgifter, konstaterarmotionärerna och påpekar att enutveckling mot ett minskat statligtägande pågår runt om i Europa.Utifrån ett kristdemokratiskt synsättfinns det anledning att gå vidare medatt minska det statliga ägandet avföretag, i princip enligt det programsom antogs av ,anför motionärerna. Utöver de företagsom då fattade beslut om börenligt motionärerna andra företag som ärhel- eller delägda av staten bli föremålför försäljning, helt eller delvis. Tilldessa hör , ,, (inkl. RetrivaAB) och Nordbanken. Beträffande vissastörre företag, som t.ex. ,anses vissa omstruktureringar ocheventuellt en uppdelning behövas för attbryta marknadsdominansen. Vidutförsäljning skall allmänheten och deanställda i företagen vara viktigamålgrupper. Syftet med motionärernasförslag är att åstadkomma en spridningav ägandet. Försäljning skall ske tillhögsta möjliga pris och i lämplig takt,varvid hänsyn skall tas tillmarknadssituationen och därmed tillkapitaltillgången, menar motionärerna.Det institutionella ägandet anses redanför närvarande vara för stort.Regeringen bör vidare ta bort direktaoch indirekta hinder förhushållssparande i aktier, anförmotionärerna.Motioner från allmänna motionstiden 1995I elva motioner från allmännamotionstiden finns yrkanden rörandeföretag med statligt ägande. Eftersomsamtliga oppositionspartier därefteravlämnat kommittémotioner med anledningav den nu aktuella propositionenredovisas här endast yrkandenaöversiktligt, utan närmare motivering.I motionerna 1994/95:N298 (m),1994/95:N300 (c), 1994/95:N299 (c),1994/95:Fi219 (c), 1994/95:N274 (fp),1994/95:Fi211 (fp), 1994/95:N301 (kds)och 1994/95:Fi216 (kds) avstyrksregeringens förslag ibudgetpropositionen 1995 och förordasbl.a. att de privatiseringar somriksdagen beslöt om under den borgerligaregeringen bör fortsätta. Regeringensförslag avvisas också i motionerna1994/95:N275 (v) och 1994/95:Fi217 (v),varvid anförs bl.a. att statligt ägandeav företag kan vara en rimlig motvikttill privat maktkoncentration inäringslivet. Även i motion 1994/95:N270(mp) yrkas avslag på regeringens förslagi avvaktan på en begärd utredning.Tidigare riksdagsbehandling, m.m.Riksdagen beslöt ominrättande av ett särskiltförvaltningsbolagFörvaltningsaktiebolaget meduppgift att förvalta aktier, värdepapperoch annan lös egendom i vissa statligaföretag (prop. 1989/90:88, bet. Itvå reservationer (m, fp, c; mp)avvisades detta.Riksdagen bemyndigade, som tidigareberörts, regeringen attprivatisera 34 angivna statliga företag(prop. 1991/92:69, bet. Samtidigtbeslutades att Fortia skulle avvecklas.Utskottet (s. 20) anförde därvid att allerfarenhet visar att ett privat,decentraliserat företagande utgör denbästa grunden för ett ökat välstånd. Föratt svenskt näringsliv skall kunnaåtervinna konkurrenskraft krävs åtgärdersom stärker marknadsekonomin, ökarnäringsfriheten och främjarkonkurrensen, fortsatte utskottet. Dessaåtgärder ansågs inte kunna genomförasvid ett omfattande statligt ägande avföretag. Statens främsta uppgift inomnäringspolitiken är att ange ramarna förnäringslivets verksamhet och att bidratill att skapa betingelser förlångsiktig tillväxt, sades det. Omstaten därutöver uppträder somföretagsägare ansågs det finnas enomedelbar risk för att en osundkonkurrenssituation kan uppstå. I enreservation (s), med instämmande i enmeningsyttring (v), avvisades förslagetom bemyndigande. Staten borde ävenfortsättningsvis ha en viktig roll somägare av företag inom såvälbasindustrierna som andra branscher,anfördes det. Förändringar av detstatliga ägandet måste prövas från falltill fall och i vederbörlig ordningunderställas för beslut, sadesdet vidare.I ett separat beslut bemyndigaderiksdagen regeringen attprivatisera (prop.1991/92:69, bet. 1992/93:SoU28).Näringsutskottet hade i samband medbehandlingen av proposition 1991/92:69om privatisering av statligt ägdaföretag, m.m. beslutat att tillsocialutskottet överlämna propositioneni den del den avsåg StatensBakteriologiska Laboratorium. Skälet varatt regeringen hade aviserat enproposition om överföring av denaktuella verksamheten tillaktiebolagsform.Riksdagen har vidare lämnat särskildabemyndiganden beträffande vissa andrastatliga företag. beslötsålunda om bemyndigande förregeringen att avveckla statens ägande iNordbanken, och (prop. 1992/93:135, bet. Hösten1992 fattade motsvarandebeslut beträffande Svenska SkogsplantorAB (prop. 1992/93:226, bet. JoU15).När det gäller frågan om fallskärmsavtali statliga företag, som är föremål föryrkande i motion 1995/96:N28 (v), kannoteras att finansminister i ett skriftligt svar(prot. 1995/96:80) på en fråga avLennart Beijer (v) redovisade deåtgärder som regeringen avsåg att vidtaför att se till att missbruk av regleravseende avgångsvederlag i statligaföretag stoppas.Statsrådet hänvisade till deriktlinjer rörande anställningsvillkorför personer med ledande befattningarinom statliga företag som den tidigareregeringen beslöt om i februari 1994.Riktlinjerna innebär bl.a. att tiden föruppsägning och avgångsvederlag inteskall överstiga 24 månader, attvederlaget skall utbetalas månadsvissamt att arbetsgivaren skall ha rätt atträkna av lön eller annan ersättning förarbete . Därtillskall arbetsgivaren ha rätt attinnehålla vederlaget om oegentlighetereller försummelser upptäcks undervederlagsperioden. Bolagetsårsredovisning skall innehållainformation om bl.a. villkor föravgångsvederlag samt framtida pension,meddelade finansministern vidare.Regeringen har vidtagit åtgärder ochkommer att fortsätta verka för attstyrelseledamöter i bolag som ärstatligt ägda har kännedom omregeringens riktlinjer.Styrelseledamöter som medverkar i beslutsom avviker från dessa riktlinjer måste,enligt finansministern, kunna angemycket goda skäl för en sådan avvikelse.Sådana skäl angavs kunna förekomma ibolag under avveckling, där verksamhetenplaneras att upphöra inom en snarframtid, och där det är viktigt attkompetent personal kan behållas tilldess att avvecklingen är avslutad.Regeringen kommer att följa utvecklingenoch vidta nödvändiga åtgärder för attfrågor kring anställningsformer förledningar i statliga bolag skallhanteras på ett riktigt sätt, meddeladestatsrådet avslutningsvis.I utskottets avlämnadebetänkande 1995/96:NU25 om avveckling avbankstödet berördes frågan om avtal omavgångsvederlag i anslutning tillbehandlingen av förslag avseendeBankstödsnämndens fortsatta verksamhet.Utskottet underströk härvid betydelsenav att riktlinjerna om avgångsvederlagefterlevs och att styrelseledamöterna istatliga bolag har kännedom om dessa.AssiDomän AB är föremål för yrkanden imotionerna 1995/96:N29 (c) och1995/96:N28 (v). I samband medriksdagens beslut om attombilda till aktiebolag,, behandlades även frågan om hurolika delar av verkets markinnehavskulle hanteras (prop. 1991/92:134, bet.NU33). fastställde riktlinjerdels för hur naturvårdsintresset skulletillgodoses, dels för hur försäljningenav mark till enskilda skulle genomföras.I den berörda propositionen anfördes attförsäljning av mark till enskilda ärviktig och syftar bl.a. till att stärkadet enskilda skogs- och jordbruket. Detangavs att försäljningen skulle skeefter två huvudlinjer: dels skullemindre enskilda skogsskiftenunderstigande 200 ha bjudas ut tillförsäljning, dels skulle privataskogsägare, som var i behov av meraskogsmark för att uppnå effektivitet,hos Domän kunna begära förhandlingar omförvärv av skogsmark.Näringsminister harnyligen lämnat ett skriftligt svar på enfråga av () omAssiDomäns utförsäljning av skogsmark(prot. 1995/96:92). I sitt svarkonstaterade näringsministern attAssiDomän är ett börsnoterat bolag ochatt staten äger av aktierna ibolaget. Detta innebär dock inte attstaten som ägare har ett avgörandeinflytande över de affärsbeslut som tasav bolagets ledning, anförde statsrådet.Han meddelade att försäljningen avskogsmark, som pågått , nuär så gott som slutförd. Vidare erinradehan om att en av de bärande idéernabakom skapandet av ett fjärde skogsblocki var att djupare integreraråvaruproduktion och industriproduktion.Detta innebär att AssiDomän koncentrerarsitt markinnehav till de delar av landetdär bolaget bedriver industriellproduktion, dvs. till norra ,Bergslagen och . Bolaget bådeförvärvar och säljer skog, varvidförsäljningarna ofta sker tillprivatpersoner, medan köp och byten i deflesta fall sker med bolag. Slutligenmeddelade näringsministern att han hadeför avsikt att ta upp endiskussion med ledningen för AssiDomänom företagets principer förmarkförsäljningar.Av de skogsmarksområden understigande200 ha som AssiDomän har att sälja framtill återstår, enligtvad utskottet erfarit, ca40 skiften.I propositionen (s. 12) erinras om attdet arbete som bedrivits av den s.k.Budgetlagsutredningen kan komma attresultera i förslag som berörregeringens förvaltningsbemyndigande.Utredningen avlämnade sitt betänkandeBudgetlag regeringens befogenheter påfinansmaktens område (SOU 1996:14) ifebruari 1996. Beträffande överlåtelseav statens egendom, bl.a. aktier, sägsatt det erfordras lagbestämmelser omunder vilka förutsättningar och av vemsådan egendom får säljas. Vidareföreslår utredningen att regeringen utanhörande av skall få säljaaktier i bolag där staten har mindre änhälften av rösterna om inte riksdagenför visst bolag beslutat annat. Utanbemyndigande från föreslåsregeringen inte få sälja aktier i bolagdär staten har hälften eller mer änhälften av rösterna. Beredningsarbetepågår inom , och enproposition väntas bli avlämnad idagarna.Hos revisorer är förnärvarande två ärenden som rör statligaföretag aktuella. Det ena är ettgranskningsärende avseende regionalainvestmentbolag. Redovisning av dettaärende avses ske senare under våren1996, och eventuell skrivelse tillriksdagen eller regeringen kan avlämnasunder . Det andra ärendet ären förstudie om den statliga ägarrolleni statliga bolag. Beslut om huruvidadetta ärende skall få en fortsättningsom ett granskningsärende fattas hösten1996.Yttranden från andra utskottInledningSex utskott konstitutions-, finans-,social-, kultur-, trafik- ochbostadsutskotten har beretts tillfälleatt avge yttrande över den aktuellapropositionen jämte motioner i de delarsom berör respektive utskottsberedningsområde. Konstitutionsutskottethar avstått från att avge yttrande.Bostadsutskottet har tidigare ävenyttrat sig över förslaget ibudgetpropositionen 1995.Finansutskottets yttrandeFinansutskottet begränsar sitt yttrande,1995/96:FiU7y (bilaga 1), till frågan omdet föreslagna bemyndigandet samt ettmotionsyrkande om privatisering avVasakronan AB. refererartill det tidigare nämnda betänkandet avBudgetlagsutredningen och konstateraratt förslagen i detta betänkande ärutformade mot bakgrund av de generellabestämmelser som avses gälla föröverlåtelse av statens egendom - alltsåinte endast aktier utan även annan lössamt fast egendom. seringen anledning för att nu taställning till hur en generell regleringbeträffande statens aktier bör utformas,innan regeringen har redovisat sinaöverväganden med anledning avBudgetlagsutredningens förslag.Regeringens förslag om bemyndigande förde i propositionen nio angivna företagentillstyrks av finansutskottet. Medhänvisning till tidigareställningstagande avstyrkerfinansutskottet yrkandet i motion1995/96:N26 (m) om en privatisering avVasakronan AB. I en avvikande mening (m,fp, kds) anförs att detprivatiseringsbemyndigande som riksdagentidigare har beslutat om bör utvidgas,och att de breda aktieförsäljningarna istatliga företag bör återupptas;beträffande anses intenågra hinder föreligga för attbemyndigandet skall omfatta även dettaföretag.Socialutskottets yttrandeSocialutskottets yttrande 1995/96:SoU5y(bilaga 2) begränsas till frågor omstatens ägande i ochApoteksbolaget . Förslag rörandeApoteksbolaget behandlas i det följande.Beträffande SBL Vaccin anför utskottetatt det inte har något att erinra motatt statens innehav av aktier i dettabolag helt eller delvis avyttras.Näringsutskottet bör därför tillstyrkadet begärda bemyndigandet för regeringeni detta avseende, anser socialutskottet.Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet tar i sitt yttrande1995/96:KrU10y (bilaga 3) upp dels dedelar av propositionen som rör , dels motion1995/96:N26 (m) såvitt avser förslagetom utvidgning av bemyndigandet från år1991 med TV 2.Beträffande förslaget i den nämndamotionen om utförsäljning av TV 2hänvisar kulturutskottet till sittbetänkande 1994/95:KrU26 om denavgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten, i vilket ett liknandeyrkande behandlades.