bet · GJ01FiU10 · 1996-05-28 00:00:00 — Motionärernasuppfattnng är att en sänkning av avgifter för attstimulera till sysselsättningsökningar inom denprivata tjänstesektorn främst skall rikta sig tillde områden där även kvinnor utifrån sin kompetensoch utbildning kan erbjudas sysselsättning. Denexakta tekniska utformningen av stödet bör utredas.Kortsiktigt föreslår något störreinsatser för arbetsmarknadspolitiska åtgärder föratt få människor i aktivitet i stället för att hamnai passivt bidragsberoende. Bl.a. är insatser förkompetensutveckling nödvändiga för att få nerarbetslösheten och stärka svensk ekonomi. I motionenförordas ett obligatoriskt lagstadgat system förfinansiering av utbildning i företaget.När det gäller finanspolitikens utformning avvisarVänsterpartiet förslagen till utgiftstak. En sådankonstruktion förhindrar, menar motionärerna, ensysselsättningsbefrämjande ekonomisk politik. Ettavvisande av utgiftstaket innebär inte ettövergivande av ståndpunkten att en fortsattbudgetsanering är nödvändig för att stärka svenskekonomi, minska arbetslösheten och säkra välfärden.Motionärerna anser att finanspolitiken ärtillräckligt stram och att några ytterligarebesparingar inte behövs. Det går att hålla fast vidbudgetsaneringsprogrammet på 114 miljarder kronoroch ändå uppnå en balans 1998eller . Detta mot bakgrund avframgångarna med de hittillsvarandebudgetförstärkningarna. politik harenligt motionärerna också en betydligt starkaretillväxt- och sysselsättningsinriktning. Deninriktning penningpolitiken fått efter det attRiksbanken successivt börjat sänka reporäntan,kommer att ge utdelning i en starkare aktivitet påhemmamarknaden, och en fallande nivå på de statligaränteutgifterna. En starkare tillväxt har redanbidragit till en kronförstärkning under det senasteåret som också medfört att statens räntebördorminskat. De i motionen angivna riktlinjerna kommeratt stärka hemmamarknaden, ge en starkare ökning avden privata konsumtionen och en snabbare minskningav sparkvoten. Det går därför att uppnå målen ombalans i statsbudgeten 1998 utan att utökabudgetsaneringsprogrammet med de ytterligare 12miljarderna.Motionärerna delar inte regeringens uppfattning ombehovet av en mer självständig riksbank.Penningpolitiken skall vara direkt underordnadriksdag och regering. Regeringen bör få ansvaret förväxelkurspolitiken. Målsättningen förpenningpolitiken kan inte begränsas tillprisstabilitet. Det krävs enligt motionärerna enbättre samordning av finans- och penningpolitiken.Precis som LO menar att såvälsysselsättnings- som inflationsmål skall ligga tillgrund för penningpolitikens inriktning.I motionen understryks att det går att förena enpolitik för att hålla tillbaka inflationen ochminska arbetslösheten.Vidare framhålls vikten av att penningpolitikeninriktas på fortsatta räntesänkningar. Det finns medtanke på den mycket låga inflationen förutsättningarför fortsatt kraftiga räntesänkningar. Med enlättare penningpolitik och fortsatta räntesänkningarskapas förutsättningar för högre tillväxt, lägrearbetslöshet och därmed ett starkare förtroende försvensk ekonomi. Den bakomliggande ideologin ivårpropositionen är som motionärerna ser det heltinriktad på ett EMU-deltagande, vilket framgår avatt man nu tydligare än tidigare framhäverhuvudmålsättningen att få ner de offentligautgifterna. Detta är också kärnpunkten i . avvisar regeringensinriktning på att knyta kronan till somett första steg inför ett EMU-inträde år 1999.Miljöpartiet de grönas partimotionI motion Fi81 (mp) anförs att behöver engrön ekonomisk politik. Det innebär att denekonomiska politiken under de kommande tre årensärskilt bör inriktas mot följande mål:- Miljöskuldsökningen skall upphöra senast år 1999och därefter skall miljöskulden minskas. Det kräverlångtgående miljökrav, miljöanpassning avskattesystemet och betydande satsningar på miljöninom både offentlig och privat sektor.- En rättvisare och mer solidarisk fördelning avsåväl tillgångar som besparingar skall uppnås med enstark fördelningspolitik, bl.a. genom lägreersättningar och bidrag till medel- ochhöginkomsttagare, färre besparingar på subventionertill ekonomiskt och socialt klämda människor ochmindre ersättningar och bidrag till företag.- Den öppna arbetslösheten skall minskas till under4 % , bl.a. genom sänkt arbetstid, minskadbeskattning av arbete, statligainvesteringssatsningar till gröna jobb inom bl.a.kultur-, kommunikations- och energiområdena ochgenom att skapa bättre förutsättningar för främstsmå och medelstora företag.- Enskilda människors ekonomiska självtillit skallstegvis stärkas genom brutet tak och grundskydd isocialförsäkrings- och pensionssystemen, lägrebeskattning av arbetet och högre miljöskatter, ökatinflytande i den demokratiska processen och ioffentliga angelägenheter m.m.- Underskottet i den offentliga sektorns finansiellasparande skall uppgå till högst av BNP 1997 ochbalans nås . bör ävenstatsbudgeten vara i balans så att statsskulden kanbörja minska.- Realräntorna skall pressas ner mot hälften bl.a.genom bibehållna låga kostnadsökningar, fullföljdstatsfinansiell sanering och utgiftskontroll, samten bättre fungerande och mer dynamisk arbetsmarknad.- Förutsättningar skall skapas för en växande privatsektor med fler små, medelstora eller kooperativaföretag. Detta skall ske så att ett resurs- ochenergieffektivt produktionssätt främjas ochsysselsättningen ökar.I motionen framhålls särskilt betydelsen av attmiljökraven måste ses som en av de viktigastedrivkrafterna för en hållbar ekonomisk utveckling.De skapar ett förändringstryck som leder tilleffektivare och mer ekonomisk användning av bådenaturresurser och arbetskraft. Miljöbranschen är isig en viktig tillväxtbransch med stora och växandemöjligheter . Genom en s.k. grönskatteväxling skapas förutsättningar för minskadmiljöskuld, ökad livskvalitet och fortsatt välfärd.I tillväxtpropositionen erkändes ocksåatt traditionell tillväxtfixerad politik i praktikenkommit att ske på miljöns bekostnad. I det s.k.konvergensprogrammet som regeringen inlämnat till EUhar miljömålet liksom bekämpningen av arbetslöshetenställts upp som två tillkommande krav jämsides medkonvergenskriterierna. Avsikten var att riksdagenskall bedöma om målen att minska arbetslösheten ochminska miljöskulden tillgodosetts i samband medeventuellt beslut om skall gå med i EMU:stredje fas eller ej. I den uppföljning avkonvergensprogrammet som bifogats tillvårpropositionen finns emellertid ingen uppföljningvad gäller miljöfrågorna med. Därmed försvårasriksdagens bedömning av hur konvergensprogrammetuppfylls. Regeringen måste därför återkomma tillriksdagen med en analys av miljökonsekvenserna avkonvergensprogrammet. Dessutom bör regeringen som endel i uppföljningen av konvergensprogrammet läggafram en plan eller åtgärdsprogram som tillgodoserkravet på att miljöskulden skall minskas.I motionen ställs krav på att nya konkreta miljömåloch aktionsplaner nu läggs fram i . Dengröna skatteväxlingen måste påskyndas. Resultaten avarbetet med gröna räkenskaper i ekonomin måsteutnyttjas i högre grad i budgetarbete och ekonomiskplanering i staten. En rad omprioriteringar behövergöras inom den statliga budgeten. En förbättradmiljölagstiftning måste bli verklighet.Sverige måste åter bli pådrivande och föregångare iinternationella sammanhang vad gäller miljöpolitik.Finanspolitiken måste inriktas på att snabbt sanerastatens finanser och skapa förutsättningar för enväxande privat sektor med fler små, medelstora ellerkooperativa företag. Detta skall ske så att resurs-och energieffektiva produktionssätt främjas ochsysselsättningen ökar. Arbetslösheten medför mycketstora kostnader för samhället, staten och dedrabbade. Bekämpningen av arbetslösheten måstedärför, jämte bekämpningen av miljöskulden, vara enviktig del i finanspolitiken.I motionen föreslås därför en skatteväxling därskatt på arbete ersätts med skatt på energi ochmiljö. Därigenom stimuleras tjänste- ochmiljörelaterade sektorer av ekonomin.Besparingar i den offentliga sektorn bör göras, menfår inte ske så att de slår ut förutsättningarna förett jämlikt och gott samhälle. I motionen görsbedömningen att hushållens sparkvot inte kommer attsjunka så mycket som regeringen förutsätter. Detbetyder att den inhemska konsumtionen inte kommeratt öka i den takt som regeringen förutspår. För attkompensera en sådan utveckling föreslår motionärernaen mer aktiv fördelningspolitik och ökade resursertill kommunsektorn. Dessa åtgärder ger ett störreekonomiskt utrymme främst till grupper med småekonomiska, marginaler, som är merkonsumtionsbenägna.Det höga ränteläget och den måttliga kronkursen harsin grund i omvärldens förväntningar på svenskekonomi, och då spelar den stora och fortfarandeväxande statsskulden en stor roll. Men ävenåterkommande oro och spekulationer på den snabbtväxande internationella penning- och valutamarknadentorde bidra till att driva upp ränteläget och pressaned kronkursen. De gröna har i olika sammanhangpåpekat att spelregler som dämpar de allra värstaspekulativa svängningarna bör införas på deninternationella penning- och valutamarknaden. Ettsteg som redan nu bör tas är att regeringen inrättaren parlamentarisk kommitté med uppgift att ta framförslag till hur penning- och valutamarknaden kangenomlysas och ges bättre informella eller formellaspelregler. En sådan kommitté bör också i övrigtundersöka penning- och valutamarknadens nuvarandefunktionssätt och effekter på samhällsekonomin.Riksbanken skall i högre grad än stödjaden långsiktiga ekonomiska politik som riksdagenbeslutat. Övergripande krav att minska miljöskuldenoch arbetslösheten skall vara centrala. Det ärmotionärernas uppfattning att i lag skallfastställa att mål skall vara att stödjaden långsiktiga ekonomiska politiken. börockså genom lag fastställa Riksbankenspenningpolitiska mål. Det skall vara att bibehållaen prisstabilitet på god europeisk nivå. Avgörandeförändringar i den valutapolitiska regimen som t.ex.en eventuell anslutning till , måste, ansermotionärerna, beslutas av regeringen i stället förRiksbanken. När det gäller anslutning tillEMU understryker motionärerna att ett beslut omdetta måste avgöras genom en folkomröstning.Regeringen har satt upp målet att halvera den öppnaarbetslösheten från . Ipropositionen finns dock enligt motionärerna fåkonkreta förslag på hur detta skall gå till.Motionärerna ser den i propositionen föreslagnautbildningssatsningen som viktig. Särskilt positivtär att tillfälliga arbetsmarknadsåtgärder nuöverförs till långsiktig förstärkning av reguljärutbildning. Det räcker emellertid inte, menarmotionärerna, som medel för att minskaarbetslösheten. För att nå resultat måstearbetslösheten minskas genom att arbetstidenförkortas, skatter på arbete sänks och genom attsatsa på gröna jobb. Det är i detta sammanhang avstor vikt att personalneddragningarna inom kommuneroch landsting begränsas.Kristdemokraternas partimotionÅrtionden av missgrepp i den ekonomiska politiken, ikombination med den mycket djupa lågkonjunkturen ibörjan av 90-talet, har, sägs det i motion Fi82(kds) gjort förutsättningarna för att bedriva enframgångsrik ekonomisk politik ytterst svåra. Deoffentliga finanserna har krävt en hård åtstramning,vilket särskilt hårt drabbat grupper i samhället somredan tidigare hade det sämre ställt. I motionenkritiseras den socialdemokratiska regeringen för enfelaktig fördelningspolitisk profil vid saneringenav statsfinanserna och man noterar med besvikelseatt regeringen med vårpropositionen ävenfortsättningsvis förtjänar kritik på detta område.Den ekonomiska politiken måste utformas så att enbättre fördelningsprofil än regeringens skapassamtidigt som en ökad satsning på offensiva åtgärdergenomförs för att nå en ökad tillväxt. För att densvenska ekonomin långsiktigt ska kunna utvecklas såatt välfärden garanteras och arbetslöshetenminimeras är flera åtgärder av långsiktig ochstrukturell natur nödvändiga. Det främsta hotet moten rättvis fördelning är arbetslösheten. Därmed blirockså den enskilt viktigaste fördelningspolitiskaåtgärden att skapa förutsättningar för nya jobb.Skall vi vända trenden och långsiktigt få nerarbetslösheten måste, menar motionärerna, regeringenvåga se den svenske familjeföretagaren som enstrategisk tillgång som måste värnas och stimuleras.Det räcker inte att i regeringsförklaringar och ipropositioner endast tala om vikten av ett ökatföretagande. Något måste också visa sig i praktiskhandling.I motionen understryks att målet för den ekonomiskatillväxten, måste vara att ge möjlighet till ettbättre liv för fler, ökad välfärd och livskvalitet.Ekonomisk tillväxt får inte ske på bekostnad avandra människor eller miljön. En förutsättning föratt göra verklighet av den sociala och ekologiskamålsättningen är goda statsfinanser. Den ekonomiskasaneringen är därför en prioriterad uppgift, men denmåste ske parallellt med att skapa fundamentalatillväxtförutsättningar. Individuellt sparandebehövs och skall premieras.Nästan alla är överens om att de nya jobbenmåste skapas i den privata sektorn. Ett gynnsamtklimat för små- och nyföretagande är därför avstörsta vikt inför 1990-talets kamp mot den högaarbetslösheten och därigenom också för sanering avstatsfinanserna.I dag råder, enligt motionärerna, flera obalanser isvensk ekonomi som hindrar utvecklingen mot en sundekonomi. Obalansen mellan privat och offentligsektor kan till en viss del åtgärdas genom attytterligare effektivisera och renodla den offentligasektorn. Viktigast är emellertid åtgärderna för attradikalt öka den privata sektorns andel av ekonomin.Obalansen mellan stora och mindre företag kan bararättas till om de små och medelstora företagen kanväxa och placeras i fokus och ges avsevärt bättrevillkor. Obalansen mellan den gamla generationensoch den nya generationens företag kan avhjälpas omSverige främjar utvecklingen av ny teknik, högreutbildning och bättre infrastruktur. Gemensamt fördessa åtgärder är att de på olika sätt verkartillväxthöjande.Insikten om att endast den privata sektorn kanskapa den expansion av samhällsekonomin och denökning av det totala antalet arbetstillfällen somSverige så väl behöver innebär, menar motionärerna,att man måste föra en kraftfull tillväxtpolitik sombygger på strukturella och tillväxthöjande åtgärder.Den traditionella konjunkturorienteradetillväxtpolitiken måste ge plats för en politik somvia djupverkande och långsiktiga insatser främjar dereella förutsättningarna för tillväxt.I motionen anges följande exempel påtillväxtbefrämjande åtgärder:- Attityderna till företagande måste bli bättre.Politiker, skolor, företagare, organisationer medflera har ett gemensamt ansvar för detta.- En fortsatt produktivitetstillväxt är viktig. Föratt en sådan skall främjas krävs attdevalveringspolitik undviks. En väl fungerandeinfrastruktur, inklusive telekommunikationer ochinformationsteknik, är också en centralförutsättning för att svenskt näringsliv i helalandet skall kunna expandera.- Stora satsningar på forskning och utbildning ärnödvändiga om svenskt näringsliv skall kunnafortsätta att utveckla produkter som ärinternationellt konkurrenskraftiga.- Samordning av de olika statliga verksamheterna somhandhar företagarfrågor bör ske som enkontinuerlig omprövning av regleringar,uppgiftsinhämtande och bestämmelser genomförs.- Kapitalförsörjningen för de mindre företagen måsteförbättras genom ett permanent riskkapitalavdrag ochavskaffande av dubbelbeskattningen. Reglerna för dennya tidpunkten för redovisning av moms måste ändrasför alla företag.- Arbetsrätten måste reformeras så att den bättresvarar mot dagens arbetsmarknad och unga människorssyn på arbete och flexibilitet.- Stimulera tjänstesektorn. Som ett första steg bören selektiv lösning väljas. Hushållssektorn har potential. Det är dock grundläggande när vissverksamhet särskilt stimuleras att inte osundkonkurrens mellan olika branscher och företaguppstår.Tillväxtåtgärder är det centrala för att få fler iarbete och därmed skapa bättre förutsättningar attfå balans i svensk ekonomi. Men ocksåarbetsmarknadspolitiken bör reformeras. ärjust detta område ett av de mest genomreglerade medett stort statligt verk som dirigent. Enligtmotionärerna måste arbetsmarknadspolitiken nu igrunden omprövas.Kristdemokraterna har under det senaste åretpresenterat flera politiska rapporter som berörttillväxt- och arbetsmarknadspolitiken. Exempel påarbetsmarknadspolitiska förslag som bör prövas är:- dela upp regionvis - utvecklaarbetsförmedlingarna,- styr in arbetsmarknadsutbildningen till detreguljära utbildningsväsendet,- praktik/lärlingssystem för ungdomar,- ungdomsskattsedel för unga företagare - flexiblalöner för ungdom,- praktiksystem för invandrare - stöd till start avexportkonsultföretag för invandrare. Den ekonomiska politikenDen internationella utvecklingenDen svenska exportens beroende av utvecklingen inomEUI propositionen görs bedömningen att den avmattning som densvenska ekonomin nu är inne i kommer att brytas islutet av detta år. En avgörande förutsättning föratt så skall ske är emellertid att tillväxten ifrämst EU-området återigen tar fart.Som framgår av tabell 1 har Finansdepartementetkraftigt skrivit ner sin prognos ihöstas för den ekonomiska utvecklingen i EU-området.Sålunda mer än halveras prognosen för BNP-tillväxtenför , som är den bland enskilda länder klartstörsta avsättningsmarknaden för svensk export. EU-länderna totalt är mottagare av av Sverigesexport. För de två stora industriländerna utanför EUredovisas i propositionen ingen väsentlig avvikelsefrån oktoberprognosen.Tabell 1 BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshetÅrlig procentuell förändring-------------------------------------------------------1994 19971995 1996-------------------------------------------------------BNP:-------------------------------------------------------2,1 2,2 2,53,5 (2,9)1 (2,3)-------------------------------------------------------0,9 2,2 2,70,5 (0,5) (2,0)-------------------------------------------------------1,9 1,1 2,32,9 (2,6) (2,8)-------------------------------------------------------2,5 1,2 2,62,9 (2,7) (3,0)-------------------------------------------------------2,6 2,0 2,64,1 (2,9) (2,6)-------------------------------------------------------3,4 2,2 2,43,8-------------------------------------------------------(14) 2,1 2,0 2,52,8-------------------------------------------------------EU 2,6 1,7 2,52,9 (2,9) (2,8)--------------------------------------------------------------------------------------------------------------Konsumentpriser:-------------------------------------------------------(14) 2,3 2,4 2,42,3-------------------------------------------------------EU 3,1 2,7 2,63,0 (3,2) (3,1)-------------------------------------------------------2,3 1,9 2,61,8--------------------------------------------------------------------------------------------------------------Arbetslöshet i % avarbetskraften:-------------------------------------------------------(14) 7,8 7,9 7,98,0-------------------------------------------------------EU 11,5 11,1 11,0 10,9(11,1) (10,9)-------------------------------------------------------10,7 9,7 9,1 8,7-------------------------------------------------------1 Uppgifterna inom parentes anger motsvarande bedömning iprop. 1995/96:25oktober 1995.Källor: , och Finansdepartementet.Utvecklingen inom de tre stora industriländernaI slutet av dämpades BNP-tillväxten påtagligt i Förenta staterna.Orsaken var bl.a. krav på utgiftsnedskärningar som ställdes ikongressen i samband med behandlingen av den federalabudgeten för . I propositionen bedöms dockförutsättningarna för en förstärkning av tillväxttakten somförhållandevis gynnsamma. Bl.a. exporten väntas utvecklas vältack vare en relativt hög tillväxt i vissa ekonomier i Asienoch Latinamerika.Sedan några år tillbaka har de flesta etableradekonjunkturbedömare med i spetsen trott sig setecken på en återhämtning i . Under de senaste tre årenhar varit en stagnerande ekonomi. En starkt bidragandeorsak har varit den finansiella kris som drabbade Japanmycket hårt och blev mer långvarig än för de länder somhamnade i motsvarande kris i västvärlden. Under andra hälftenav genomfördes återigen kraftfulla åtgärder i syfteatt få till stånd en depreciering av yenen gentemot dollarnoch att stimulera den inhemska efterfrågan. I propositionenframhålls att åtgärderna tycks ha fått avsedd effekt, dåhushållens och företagens framtidstro har förbättrats.Penningpolitiken lättades . Den finansiellasektorns ansträngda situation består emellertid. Den förbättrade framtidstron,deprecieringen av yenen, den relativt goda exportefterfrågansamt ytterligare ännu inte materialiserade effekter avstimulansåtgärderna talar för att tillväxten blirdrygt . bedöms tillväxten närma sig 3 %.En tillfredsställande tillväxt i EU-länderna förutsätter enpositiv utveckling av ekonomi. Men aktiviteten iden tyska ekonomin dämpades betydligt , främst motslutet av året. Den lägre aktiviteten har inneburit attinflationstrycket har dämpats och inflationen ligger nu under2 %. Det är främst privat konsumtion och export somutvecklats svagt. Hushållen är försiktiga, delvis beroende påden höga arbetslösheten som stigit under inledningen av år1996. uppgick arbetslösheten till avarbetskraften. Finanspolitiken är restriktiv. hargradvis sänkt styrräntan.Arbetslösheten i OECD-områdetÄven om det kan vara vanskligt att jämföra statistik över den öppnaarbetslösheten mellan länder är arbetslösheten ett mindreproblem i flera av utanför jämfört med iEU-länderna. Av statistik framgår att arbetslösheten iNordamerika uppgår till , i till medan EUredovisar en arbetslöshet för på . Även omenskilda länder som , med en arbetslöshet som samma åröversteg , drar upp genomsnittet för hela EU-området såligger arbetslösheten i de stora industriländerna - ,, och - i intervallet 9-12 %.I de skandinaviska länderna är det som drabbatshårdast med en öppen arbetslöshet på somkan falla ned till om konjunkturen inom EUvänder uppåt i slutet av år 1996.Som framgår av tabell 1 förutses i propositionen inte någonförbättring av arbetsmarknadsläget i Europa.Osäkerheten i prognosernaOsäkerheten i här redovisade prognoser gäller framför alltbedömningarna av utvecklingen i EU. Den statistiskainformation sominkommit efter det att avslutade sittprognosarbete talar för att den amerikanskaekonomin fortsätter att växa i stabil takt. Även för aprilkan man notera en viss minskning av arbetslösheten. Senasteamerikanska BNP-statistik visar att BNP ökade iårstakt första kvartalet 1996.För den japanska ekonomin kvarstår en viss osäkerhet omhuruvida ekonomin nu äntligen tar sig upp ur stagnationen.Industriproduktionen ökar emellertid nu som myckettyder på att byggnadsverksamheten börjar komma i gång.Osäkerheten gäller främst den privata konsumtionen. Frågan ärom den expansiva finanspolitiken kommer att ge en uthålligoch tillräcklig tillväxt i den privata efterfrågan.I propositionen framhålls att utvecklingen i EU-området kanbli mer negativ än som tidigare förväntats. I bedömningen avden internationella utvecklingen har det förutsatts att destörsta bidragen i EU till en ökad tillväxt skall komma fråninhemsk efterfrågan och att denna nu hämmas av företagens ochkonsumenternas bristande förtroende för den ekonomiskautvecklingen. erfarenheter tyder på att när välförtroendet börjar vika nedåt det kan ta tid innan det vänderuppåt igen. Speciellt viktigt ur detta perspektiv blir hurarbetslösheten utvecklas då denna starkt påverkarstämningsläget bland hushållen. Realräntorna är alltjämthöga.Den ekonomiska utvecklingen i SverigeKonjunkturperspektivet.