bet · GJ01FiU15 · 1996-07-05 00:00:00 — Medhänvisning till att denna översyn böravvaktas avstyrkersocialförsäkringsutskottet bifall tillmotion A45 (fp) yrkande 1.Folkpartiet liberalerna tillstyrker ien avvikande mening sitt motionsförslag.Näringsutskottet anför i sitt yttrande(NU10y) att de särskilda insatser förtjänstesektorn som regeringen aviseraröverensstämmer med näringsutskottets synpå hur näringspolitiken bör bedrivas.Näringsutskottet avstyrker motionernaA45 (fp) och A46 (kds) i berörda delar.Företrädarna för ochKristdemokraterna har fogat var sinavvikande mening till yttrandet.Finansutskottet ställer sig bakomregeringens planer rörande dessa frågoroch avstyrker i likhet med skatte-,socialförsäkrings- resp.näringsutskottet motionerna A45 (fp)yrkande 1, A46 (kds) yrkande 12, A49 (m)yrkandena 16 och 18 och Fi117 (mp)yrkande 41.Stöd till jordbruketI proposition 222 aviserar regeringen(s. 5.28-5.30) ett nytt investeringsstödtill jordbruket. Det skall i principersätta bl.a. det nationella stöd somhittills har lämnats inom ramen förlandsbygdsstödet, vilket avskaffas tillföljd av en anpassning till EG:s reglerom s.k. försumbart stöd. Det nya stödetavses möjliggöra dels ökadsysselsättning i glesbygdsområden, delsförstärkta miljö- ochdjurskyddsåtgärder. Främst är detinvesteringar i de sju nordligaste länensom bör komma i fråga för stödet, anförsdet. Stödet finansieras med medel som anslås för landsbygdsstöd, och detskall kunna medfinansieras av EG.Närmare uppgifter om villkoren anges ipropositionen.I motion A49 (m) föreslås insatser förökad sysselsättning inom lantbruket.Sverige bör öka utnyttjandet av EU:smiljöprogram för jordbruket, anförs det(yrkande 45). Vidare efterlyses ettutvidgat stöd till vallodlingen inomramen för miljöstödet (yrkande 46).Samtidigt anser motionärerna attreglerna för miljöersättningen skallförenklas (yrkande 47) och att enutvärdering bör göras av effekterna förjobben som ett investeringsstöd tillanimalieproduktionen kan få (yrkande48).En positiv inställning tillinvesteringsstödet uttrycks i motionFi116 (v). Vissa synpunkter påutformningen framförs dock, däriblandatt den småskaliga livsmedelsförädlingenbör premieras och att villkoren förnäringslivets utveckling på lands- och iglesbygden inte försämras (yrkande 14).Enligt vad som sägs i motion Fi118(kds) bör anläggningsstöd tillenergigrödan salix vara möjligt även ifortsättningen. Finansieringen kanordnas genom tidigare anslagna,outnyttjade medel till anläggning avenergiskog m.m. (yrkande 30). Vidareframhålls att en ökning avsysselsättningen inom jordbruks- ochlivsmedelssektorerna förutsätter att EU-stöden utnyttjas fullt ut (yrkande 34).I motion FiU119 av m.fl.(m) stöds förslaget om ett nyttinvesteringsstöd till jordbruket. Detbetonas att finansieringen bör ordnasinom ramen för en statsfinansielltneutral omfördelning av medel för detnationella stödet (yrkande 2).Möjligheterna till flerarbetstillfällen genom småskaligäggproduktion tas upp i motion Fi132 avGudrun (). Regeringen bör ilinje härmed uppmanas att inventeragällande stödformer, även sådana frånEU, anser motionären.Jordbruksutskottet konstaterar i sittyttrande (JoU8y) att regeringens förslagom investeringsstöd till stor delsammanfaller med de synpunkter somjordbruksutskottet tidigare redovisat(1995/96:JoU7y). Även de berördamotionsförslagen tillgodoses i alltväsentligt, anser jordbruksutskottet ochavstyrker dem därför. Yrkandena omutnyttjandet av EU:s miljöprogram ochmiljöstöd till vallodling avstyrkslikaså. Med hänsyn till pågåendeöversynsarbete bör inte heller förslagetom förenklade regler förmiljöersättningen föranleda någon åtgärdav . Jordbruksutskottetavstyrker slutligen förslaget rörandeäggproduktionen. Det hänvisas till attriksdagen förutsesfatta beslut om förutsättningarna förnäringsgrenen, bl.a. med avseende påomställningen av burhållningssystemet.Avvikande meningar har anmälts av delsföreträdarna för Moderatasamlingspartiet, till förmån för motionA49 i berörda delar, dels företrädarenför de gröna till förmånför motion , som ansluter sig tilljordbruksutskottets uppfattning,avstyrker motionerna A49 (m) yrkandena45-48, Fi116 (v) yrkande 14, Fi118 (kds)yrkandena 30 och 34, Fi119 (m) yrkande 2och Fi132 (mp).PatentavgifterI motion Fi116 (v) föreslås attpatentavgifterna skall halveras iSverige och att skall arbeta försänkningar av patentavgifterna i (yrkande 13). Enligt motionärernasmening är avgifterna alltför högaoch innebär att patent inte söks ierforderlig omfattning.Lagutskottet erinrar i sitt yttrande(LU6y) om att Patent- ochregistreringsverket (PRV) handläggerärenden angående patent. Av patentlagen(1967:837) framgår att det ipatentärenden utgår avgifter av olikaslag, bl.a. ansökningsavgifter ochprogressiva årsavgifter. Tanken är attden som upprätthåller sitt patent ävenhar framgång med sin uppfinning och dåkan betala årsavgifter enligt enstigande skala. Verksamheten vid PRV ärhelt avgiftsfinansierad.Enligt lagutskottets mening utgöravgifterna för att söka och upprätthållapatent endast en mindre del av de totalakostnaderna i ett patentärende. De storakostnaderna torde i regel hänföra sigtill arbetet med utformningen avansökningshandlingarna, exempelvisombudsarvoden ochöversättningskostnader. De avgifter somutgår till PRV i patentärenden synesdärför knappast påverka antaletpatentansökningar. En minskning avavgifternas storlek skulle dessutom ledatill antingen att PRV:s verksamhet måstefinansieras på ett annat sätt än förnärvarande eller att verksamheten fickskäras ned. kan för sin delinte ställa sig bakom något av dessaalternativ. Mot denna bakgrund förordarlagutskottet att motion Fi116 (v) iberörd del avstyrks.Även näringsutskottet tar upppatentfrågorna i sitt yttrande (NU10y).Dessa skiljer sig kraftigt åt mellanFörenta Staterna och å ena sidanoch å den andra. Dengenomsnittliga patentkostnaden uppgårenligt uppgift till ca iFörenta Staterna, till ca iJapan och till ca i Sverige.Enligt näringsutskottets mening kan högapatentkostnader innebära ett hinder förframför allt små företag. Detta är enfråga som det vore värdefullt att få ennärmare belysning av. Näringsutskottetnoterar vidare med tillfredsställelseatt regeringen avser att inom ramen fördet föreslagna småföretagsprogrammetfatta beslut om att genomföra enpatentintrångsersättning.Finansutskottet noterar attpatentkostnaderna enligtnäringsutskottet kan innebära problemför i första hand de små företagen.Finansutskottet utgår från attregeringen överväger hithörande frågor isamband med det fortsatta arbetet meddet i propositionen föreslagna treårigaprogrammet för småföretagsutveckling.Samtidigt konstaterar finansutskottetmed utgångspunkt i vad lagutskottetanför om patentavgifterna att dessagenerellt sett inte torde vara hämmandeför antalet patentansökningar. Ensänkning av patentavgifterna skullepåverka finansieringen av verksamhetenvid . Dealternativ som står till buds fårnegativa statsfinansiella konsekvenser.Med det anförda avstyrkerfinansutskottet motion Fi116 (v) yrkande13.Privatiseringar av statliga företagI motion A49 (m) förordas att denprivatisering av statliga företag sominleddes under den borgerliga regeringenåterupptas (yrkande 25). ochVattenfall AB föreslås därvid gesförtur. Enligt motionärerna bör stateninte äga företag. Statens främstauppgift inom näringspolitiken bör istället vara att ange ramar ochregelverk för företagens verksamhet ochbidra till att skapa gynnsammaförutsättningar för flerarbetstillfällen och fler företag. Omstaten både bestämmer spelreglerna påmarknaden och själv uppträder som enaktör på densamma uppstår en rad problembl.a. i form av risker för en osundkonkurrens, heter det i motionen.Näringsutskottet avstyrker i sittyttrande (NU10y) det aktuellamotionsyrkandet i anslutning till sinbehandling av näringspolitikens allmännainriktning. Utan att närmare gå in påfrågan om privatiseringen av statligaföretag anför näringsutskottet attnäringspolitikens syfte är att främjaförnyelse och tillväxt i näringslivet.En sådan politik innebär enligtnäringsutskottet att med olika generellamedel stärka det nationellaproduktionssystemet. Därvid är detcentralt att spelreglerna äröverskådliga, konsekventa och stabila.Privatiseringsfrågorna behandlas i enavvikande mening avgiven avrepresentanterna för Moderatasamlingspartiet, liberalernaoch omnäringspolitikens inriktning.Finansutskottet konstaterar attriksdagen behandlat regeringensförslag om aktiv förvaltning av statensföretagsägande (prop. 1995/96:141). Isitt av godkända betänkandeavstyrkte näringsutskottet därvid (bet.1995/96:NU26 s. 21) en rad motioner omprivatiseringar av statliga företag.Med hänvisning till det anfördaavstyrker finansutskottet motion A49 (m)yrkande 25.Insatser för svensk formgivningI motion Fi131 av m.fl.(s) föreslås att regeringen som ett ledi en offensiv utveckling av svensktnäringsliv skall ta initiativ tillsamordnade insatser för att stärka ochutveckla svensk formgivning och design.I motionen pekas på en rad åtgärder somenligt motionärerna är ägnade att ledatill detta mål. Näringspolitiska,utbildningspolitiska och kulturpolitiskainsatser föreslås.Kulturutskottet anser i sitt yttrande(KrU12y) att det vid utformningen av enframtida politik för formgivning ochindustridesign måste ske ensammanvägning av kulturpolitiska,utbildningspolitiska ochnäringspolitiska synpunkter. Detberedningsarbete som med utgångspunkt iKulturutredningens förslag (sebetänkande SOU 1995:84 s. 417, 420-421och 427-428) och remissyttrandenadäröver pågår inom börinte föregripas. anserdärför att motion Fi131 (s) inte börföranleda någon åtgärd.Näringsutskottet hänvisar i sittyttrande (NU10y) till att detinnevarande budgetår finns medelupptagna för området under anslagetSmåföretagsutveckling. Vidare kanförslag på designområdet bli aktuella iden kulturpolitiska propositionen. Meddetta avstyrks den nämnda motionen avutskottet.Finansutskottet har från sinautgångspunkter inte anledning att göranågon annan bedömning än kulturutskottetoch näringsutskottet, varför motionFi131 (s) avstyrks.Program för samarbete och utvecklinginom ÖstersjöregionenRegeringen föreslår i proposition 222(s. 5.31-5.32) att skallanvisa ett anslag på 1 miljard kronortill samarbete och utveckling inomÖstersjöregionen. En fond skapas medsyfte att stärkasamarbete och utveckling iÖstersjöregionen.Det ligger i intresse attutvecklingen runt fortskrideroch påskyndas, påpekas det ipropositionen. En ökad handel har encentral betydelse både för denekonomiska utvecklingen och för att förafolken närmare varandra. Genomregeringschefsmötet i i maj 1996har roll tydliggjorts. OmÖstersjöområdet kan utvecklas till ennaturlig bro mellan de tidigarekommunistiska länderna och EU kan enmarknadsplats för nära en halv miljardmänniskor skapas i närområde.Ett speciellt råd har inrättats iStatsrådsberedningen - StatsministernsÖstersjöråd. Rådet skall, enligtpropositionen, vara det centrala forumetför samordning och utveckling av densvenska Östersjöpolitiken. Avsikten äratt rådets arbete skall koncentrerastill följande fem områden: svenskexportindustri, bl.a. avseendelivsmedel; energisystem; ömsesidigtkunskapsutbyte; stärkt infrastruktur;samarbete för att skydda miljön runtÖstersjön.I syfte att stimulera tillväxt ochsysselsättning bör de föreslagna medlenanvisas för åtgärder och projekt inombl.a. de redovisade fem områdena samtför att öka handeln och investeringarnaoch i övrigt stärka samarbetet mellanstater och näringsliv i regionen. Deangivna medlen skall tillföras en fond.Fördelning av medlen skall ske under enfemårsperiod, efter förslag avStatsministerns Östersjöråd.I motion Fi119 av m.fl.(m) avstyrks regeringens förslag om ettprogram för samarbete och utveckling iÖstersjöregionen (yrkande 3). Denkonstruktion och det tillvägagångssättsom föreslås i propositionen måsteenligt motionärerna ifrågasättas. Imotionen erinras om att Moderatasamlingspartiet redan i budgetmotionen ijanuari 1995 föreslog en betydligt högreordinarie anslagsnivå när det gällerstödet till närområdet. Nivån på detframtida samlade svenska stödet tillnärområdet samt inriktningen ochfördelningen av detta stöd bör bestämmasi budgetarbetet hösten 1996.Motionärerna anför vidare att man avpropositionen kan få intrycket att detföreslagna stödet skall gå till svenskexport av bl.a. livsmedel, men de utgårfrån att detta dock är enmissuppfattning. Att stödja export avlivsmedel till de baltiska ländernaskulle, enligt motionärerna, försvåradessa länders möjligheter att självabygga upp en livsmedelsproduktion.För att kunna avgöra om det föreslagnaprogrammet för är välanvända medel ur sysselsättningssynpunkterfordras att det klargörs hur medlenskall fördelas, anförs det i motionFi123 av m.fl. (fp) (yrkande12). Motionärerna konstaterar att 200miljoner kronor () interäcker till särskilt många projekt,varför de anser att det finns anledningatt prioritera bland insatsområdena. Demenar att inriktningen bör vara att stödskall ges till vattenrening,kärnsäkerhet i samtrökgasrening och energieffektivisering.Vänsterpartiet framhåller i motionFi116 att man ser positivt påregeringens förslag om ett program förett utökat Östersjösamarbete (yrkande15). Regeringens förslag om att inrättaett Östersjöråd i Statsrådsberedningenbetraktas vidare som ett steg i rättriktning. Rådets uppgifter bör dockklargöras, anser motionärerna.Vänsterpartiet avser att återkommabeträffande östbiståndets volym ochfördelning i samband medbudgetpropositionen hösten 1996.Motionärerna anser vidare att Östersjönsmiljö inte kan ses skild frånverksamheter och miljöåtgärder påNordkalotten och i . Deföreslår därför att det - utöver denfond som regeringen föreslår - skallinrättas en fond för på100 att användas underen femårsperiod.I motion Fi117 föreslår Miljöpartietatt beslutar att programmetför samarbete och utveckling inomÖstersjöregionen skall genomföras på treår i stället för på fem och ges entydlig miljöinriktning (yrkande 24). Imotionen anförs att behovet avekonomiskt bistånd till det fortsattaarbetet för miljön i och kring Östersjönär stort, liksom till kärnsäkerhet ochnedläggning av kärnkraftverk.Utrikesutskottet tillstyrker i sittyttrande (UU7y) regeringens förslag atten fond för Östersjösamarbete inrättas.Berörda motioner avstyrks.Utrikesutskottet erinrar om attriksdagen tidigare beslutat om ettsamarbetsprogram med Central- ochÖsteuropa fram t.o.m. (prop.1994/95:160, UU16, rskr. uppfattning är detangeläget att fondens verksamhet och detnormala östsamarbetet genomförs på såsätt att insatserna kompletterar ochförstärker varandra. Utrikesutskottetframför även synpunkter påansvarsfördelningen för olikasamarbetsområden.Till utrikesutskottets yttrande harrepresentanter för Moderatasamlingspartiet, liberalernarespektive avgivitavvikande meningar. Miljöpartietsrepresentant har avgivit ett särskiltyttrande.Näringsutskottet tillstyrker i sittyttrande (NU10y) att anvisarde av regeringen föreslagna medlen församarbete och utveckling inomÖstersjöregionen. Som framgår avyttrandet när det gäller stöd tillsvensk export av bl.a. livsmedel harnäringsutskottet erfarit frånregeringskansliet att stödet avserkunskapsöverföring i allmän bemärkelseinom hela livsmedelskedjan. regler för djurhållning,hygienfrågor och distributionskedjan. Idet fall att det skall kunna bli frågaom stöd till export av produkter skalldet, enligt uppgift, avse högt förädladelivsmedel. Aktuella motioner avstyrks.Avvikande meningar har anmälts avModerata samlingspartiet, Folkpartietliberalerna, respektiveMiljöpartiet.Finansutskottet anser, i likhet medutrikesutskottet och näringsutskottet,att regeringens förslag i denna del börtillstyrkas. Utskottet delar regeringensuppfattning att en ökad handel har encentral betydelse både för denekonomiska utvecklingen och för att förafolken närmare varandra.Utskottet vill erinra om att medlenföreslås anvisas i form avreservationsanslag. Detta innebär attoutnyttjade medel får användas efter det att anslaget senast varuppfört på statsbudgeten. Om medel frånanslaget behöver utnyttjas även eftertreårsperiodens slut, bör regeringenföreslå att på nytt föra uppanslaget på statsbudgeten (prop.1992/93:100 bil. 1 s.129-131, FiU20(behandling av det återförvisade ärendetFiU10), rskr. Det kan noteras attdenna regel föreslås få lags form iproposition 1995/96:220 Lag omstatsbudgeten.Utskottet finner regeringens förslagväl avvägt och tillstyrker därmed att 1miljard kronor anvisas somreservationsanslag på tilläggsbudgetunder första huvudtiteln till Samarbeteoch utveckling inom Östersjöregionen.Därmed avstyrks motionerna Fi116 (v)yrkande 15, Fi117 (mp) yrkande 24, Fi119(m) yrkande 3 samt Fi123 (fp) yrkande12.Program för omställning till hållbarutvecklingRegeringen föreslår i proposition 222(s. 5.33-5.35) ett femårigt program föromställning till hållbar utveckling. Detskall syfta till att driva på dentekniska utvecklingen och att skapasysselsättning, främst genomkretsloppsanpassning av byggnader ochteknisk infrastruktur. Insatser inomfyra områden nämns särskilt somstödgrundande. Det gäller insatser inomva-sektorn för bl.a. minskat utsläpp avkväve och fosfor från avloppsvatten,återanvändning av byggnadsmaterial,renovering med hälso- och miljöanpassadematerial samt inom avfallsområdet förbl.a. avskiljning av miljöfarligtavfall. Regeringen påpekar dock att ävenåtgärder för en ekologiskt hållbarutveckling inom vissa andra områden kanomfattas av stödprogrammet. Åtgärdernaskall inriktas på projekt avpilotkaraktär och som annars inte skullekomma till stånd. Regeringen föreslåratt ytterligare 1 miljard kronortillförs fjortonde huvudtitelns anslagInvesteringsbidrag för främjande avomställning i ekologiskt hållbarriktning. Medlen skall fördelas avdelegationen för ekologisk omställningvid Naturvårdsverket.Avslag på regeringens förslag yrkas imotion Fi119 av m.fl. (m).Motionärerna förordar i stället sänktaskatter och strukturella förändringarsåsom medel för att nya jobb skallskapas och fler investeringar imiljövänligare teknik skall underlättas(yrkande 4).I motion Fi123 av m.fl.(fp) framhålls som väsentligt attmandatet för delegationen för ekologiskomställning får en klar innebörd.Motionärerna begär ett tillkännagivandehärom (yrkande 13).Vänsterpartiet anför i motion Fi116 attdet sannolikt är samhällsekonomisktlönsamt med ett större anslag än 200miljoner kronor . Imotionen föreslås vidare att ävenenergieffektiviserings- och sparåtgärderi byggnader samt utveckling i ekologiskriktning inom trafik- och va-sektorernaborde kunna innefattas i programmet. Etttillkännagivande begärs i enlighethärmed (yrkande 16).Jordbruksutskottet tillstyrker i sittyttrande (JoU8y) regeringens förslag omytterligare medel för omställning tillhållbar utveckling. Därmed avstyrksmotion Fi119 (m) i berörd del.Jordbruksutskottet ser inget hinder motatt också sådana sektorer som nämns imotion Fi116 (v) kan erhålla stöd. Detaktuella yrkandet avstyrks därför.Såvitt gäller frågan om mandat fördelegationen föreslår jordbruksutskottetatt bör göra etttillkännagivande av innebörd attregeringen i budgetpropositionen för år1997 bör lägga fram förslag som innebäratt delegationen får en självständigställning och tilldelas ett särskiltmyndighetsanslag. Också i övrigt bördelegationen få ställning som statligförvaltningsmyndighet, anförs det. ställningstagandetillgodoses i viss mån motion Fi123 (fp)i motsvarande del.Till jordbruksutskottets yttrande haravvikande meningar i denna del avgivitsav företrädarna för Moderatasamlingspartiet och varför sig. liberalerna haranmält ett särskilt yttrande.Även bostadsutskottet tillstyrker i sittyttrande (BoU11y) regeringens förslag.Såvitt gäller yrkande omatt programmet inte nu skall bindas årlig nivå om 200 miljoner kronorunder framhåller bostadsutskottetfördelen av att programmet redan iinledningsskedet ges en viss tryggadfinansiering. Såvitt gäller yrkandet omatt programmet borde omfatta flerområden understryker bostadsutskottetvikten av att programmet utformas så attdet blir möjligt att lämna stöd förprojekt som bidrar till att flytta frampositionerna när det gälleromställningen till en hållbarutveckling. Det kan, anförs det, finnasanledning att vara uppmärksam på attprogrammet ges denna framåtsyftandekaraktär. utgårsamtidigt från att regeringen underprogramperioden kommer att redovisa förriksdagen hur programmet framskrider.Såvitt gäller kravet på att även bl.a.energisparåtgärder borde ingå iprogrammet finner bostadsutskottetgrundad anledning att anta att frågankommer att aktualiseras i de nyligeninledda överläggningarna omenergipolitiken.Kravet i motion Fi123 (fp) om ett klartmandat till delegationen kommer enligtbostadsutskottets uppfattning atttillgodoses utan någon riksdagensbegäran därom. Det hänvisas till denöversyn av mandatet som aviseras ipropositionen.Finansutskottet delar den uppfattning ommedelstilldelning som redovisas avjordbruksutskottet och bostadsutskottetoch tillstyrker propositionens förslagatt på tilläggsbudget anvisa 1 miljardkronor till reservationsanslaget Investeringsbidrag för främjande avomställning i ekologiskt hållbarriktning. Motionerna Fi116 (v) yrkande16, Fi119 (m) yrkande 4 och Fi123 (fp)yrkande 13 avstyrks sålunda, detsistnämnda yrkandet i berörd del. Frågorsom jordbruksutskottet tar upp vadgäller organisatoriska former ochmedelsanvisning beträffande delegationenför ekologisk omställning kommer påsedvanligt sätt att redovisas ibudgetpropositionen. Någottillkännagivande av det slag somföreslås av jordbruksutskottet finnerfinansutskottet inte vara påkallat ochmotion Fi123 (fp) yrkande 13 avstyrksdärför även i nu aktuellt avseende.Finansutskottet erinrar om att medlenföreslås bli anvisade i form avreservationsanslag. Detta innebär attoutnyttjade medel får användas efter det att anslaget senast varuppfört på statsbudgeten. Om medel frånanslaget behöver utnyttjas även eftertreårsperiodens slut, bör regeringenföreslå att på nytt föra uppanslaget på statsbudgeten (prop.1992/93:100 bil. 1 s. 129-131, bet.FiU20 (rskr. 189) (behandling av detåterförvisade ärendet FiU10). Det kannoteras att regeln föreslås iproposition 1995/96:220 Lag omstatsbudgeten få laga form.Kretsloppsanpassade systemI motion Fi117 (mp) föreslås en radåtgärder för kretsloppsanpassning. Va-system berörs i två förslag. Ettfullständigt kretslopp borde inkluderaäven avloppsvattnet - de däri löstanäringsämnena måste på ett ekologisktavpassat sätt återföras till främstjordbruksmarken, anförs det (yrkande 7).Vidare begärs att ges iuppdrag att sammanställa erfarenheterfrån de befintliga va-system som ärkretsloppsanpassade (yrkande 8).Motionärerna anser vidare att en ökadutgiftsram behövs för dels sanering avmiljöskadade områden (yrkande 9), delskalkning av försurade sjöar (yrkande10). Även naturvårdsområdet berörs imotionen. Länsstyrelsernasmiljövårdsenheter bör förstärkas förbl.a. länsvisa naturvårdsinventeringar(yrkande 11), och ett system med s.k.naturbevakare bör byggas upp för skyddav hotade arter (yrkande 12). Två avförslagen gäller främst byggnadsområdet.Investeringsbidrag till allergisaneringskall ingå i de aviserademiljösatsningarna (yrkande 13) och ett grönt ROT-bidrag bör införas (yrkande14), föreslås det slutligen.Jordbruksutskottet påpekar i sittyttrande (JoU8y) att yrkandena 9-12 imotion Fi117 (mp) tar sikte på enskildaanslag inom utgiftsområde 20 Allmänmiljö- och naturvård. Med hänsyn bl.a.till att motsvarande förslag haravslagits av (1995/96:JoU6y,FiU10) avstyrks de. Företrädaren förMiljöpartiet de gröna har avgivit enavvikande mening.Bostadsutskottet avstyrker i sittyttrande (BoU11y) förslagen på va-området. Det är inte lämpligt att knytaupp omställningsprogrammet till åtgärdermed tämligen specifik inriktning, anförsdet. Vidare utgår bostadsutskottet frånatt en uppföljning av den bidragsgivningsom omfattas av det nu framlagdaregeringsförslaget kommer att innefattasi den utvärdering av pågåendebidragsgivning som Naturvårdsverketavses redovisa . Förslaget omnaturvårdsinventeringar bör enligtbostadsutskottets mening kunna prövas ibudgetarbetet ochavstyrks därför.