bet · GK01AU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Utskottet avstyrkersåledes den nu berörda delen av motionA305.Utskottet avstyrker bifall tillVänsterpartiets förslag i motion Ub246om en utredning med uppgift att se överersättningarna till ungdomar utan arbeteoch i arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Utskottet har redan uttalat sig förKristdemokraternas åsikt om betydelsenav att ungdomsarbetslösheten fortsattprioriteras och vikten av att ungdomarfår fotfäste på arbetsmarknaden.Kristdemokraternas förslag omlärlingsutbildning konkretiseras ipartiets motion A297 och utskottet harhaft tillfälle att kommentera förslageti det inledande avsnittet rörandearbetsmarknadspolitikens förutsättningaroch inriktning. Utskottet biträder intemotion Fi214 i här berörd del ochåterkommer till yrkandet nedan iavsnittet Anslag på utgiftsområde 14.Utskottet är slutligen inte berett attställa sig bakom sådana geografiskapunktinsatser som förslås i motion A303.Ungdomsarbetslösheten är ett nationelltproblem och bör i första hand bekämpasutifrån ett nationellt perspektiv. Detär regeringens sak att fördela medlenefter de regionala behov som finns.Utskottet återkommer till yrkandet nedani avsnittet Anslag på utgiftsområde 14.Arbetsmarknaden för kvinnorPropositionenI var enligt propositionenfler kvinnor än män registrerade somarbetslösa vid arbetsförmedlingen.Andelen kvinnor i åtgärder har dock ökatunder budgetåret. Kvinnornas andel iåtgärder är dock lägre än deras andel avantalet utan arbete. Ökningen avarbetslösheten bland kvinnor ställerenligt propositionen ytterligare krav påAMV att bryta den inriktning av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna somlett till att arbetslösa män kommit ifråga för åtgärder i större omfattningän arbetslösa kvinnor.Inom AMV drivs projekt som syftar tillatt bryta den könsuppdeladearbetsmarknaden. Projekten har varitinriktade på vägledning och utbildning.Utvärdering har visat att positivaresultat har uppnåtts för deltagarna.AMS planerar en genomgripande genomgångav resultatet. Det är nödvändigt, sägsvidare i propositionen, att arbetet medatt bryta den könsuppdeladearbetsmarknaden fortsätter och att medelavsätts till fortsatt projektverksamhet.Det är särskilt viktigt att kvinnors ochmäns yrkesval breddas för att ökamöjligheterna till sysselsättning.Regeringen beräknar högst 30 miljonerkronor under A 2-anslaget för dennaverksamhet.MotionerFolkpartiet framhåller i motion A221 attförhållandet att det är män som drabbashårdast av arbetslöshet håller på attvända i takt med att det skettneddragningar i offentlig sektor.Budgetpropositionen saknar förslag omhur man skall bekämpa den ökandearbetslösheten bland kvinnor. Det är nuviktigare än någonsin att bryta dettraditionella könsmönstret påarbetsmarknaden så att kvinnor söker sigtill traditionellt mansdominerade yrkenoch tvärtom. Regeringen bör återkommatill med en konkret plan föratt bryta detta könsmönster (yrk. 10).Fler kvinnor måste få möjlighet attstarta företag. Stöd bör utgå till allakvinnor som är långtidsarbetslösa ochinte bara dem som arbetat ioffentlig sektor. Åtgärder och stöd tillkvinnor som vill bli företagare utformasmed utgångspunkt i kvinnorsförutsättningar och krav (yrk. 16).Vänsterpartiet föreslår i motion A305ett ökat ekonomiskt utrymme för ettriktat stöd till kompetensutveckling förkvinnor som drabbats avstrukturrationaliseringen inom bl.a.kontorsadministration och vård ochomsorg. Denna riktade satsning beräknaskosta . Medlen avsättsöronmärkta under anslaget A 2. 4).Elving m.fl. påtalar i motionA819 (c) att de satsningar inombyggbranschen som gjorts i form av ROT-bidrag etc. ibland upplevs som åtgärderendast för män. För att stärka kvinnorssituation föreslås i kommittémotionenriktade arbetsmarknadsinsatser förkvinnor i samma utsträckning som förmän. Det kan t.ex. vara fråga omtillfälligt stöd till vården inomäldreomsorgen (yrk. 7).Sven-Erik och i motion A252 (s) etttillkännagivande om vad som sägs imotionen om kvinnors situation på dagensoch morgondagens arbetsmarknad.Ingbritt Irhammar m.fl. påtalar i motionA807 (c) den snedvridna fördelningenmellan kvinnor och män när det gällerarbetsmarknadsinsatser. Kvinnor kommerenligt en undersökning inte i fråga fördyrare arbetsmarknadsinsatser i sammautsträckning som män. Kvinnor får oftaerbjudanden om kallas vid behov -arbeten. De får kortarearbetsmarknadsutbildningar och deltarinte lika ofta som män iprojektanställningar (yrk. Enligtmotionären behövs det vidare riktadearbetsmarknadsinsatser för kvinnor ikommuner och landsting av minst sammaomfattning som riktats till män genomt.ex. ROT-programmet (yrk. 2).Utskottets övervägandenArbetsmarknadsutskottet konstaterar atttendensen varit att denrelativa arbetslösheten bland kvinnornärmat sig arbetslösheten för män. Iaugusti 1996 var till och med flerkvinnor än män registrererade somarbetslösa vid arbetsförmedlingen. Densysselsättningsminskning för oktobermånad 1996 som kunnat konstaterasdrabbade emellertid enbart männen medankvinnors sysselsättning var oförändrad.Den främsta orsaken till utvecklingenav arbetslösheten bland kvinnor är demånga personalinskränkningarna ikommuner och landsting, där denkvinnliga arbetskraften dominerar, medanden mansdomineradetillverkningsindustrin länge hävdat sigrelativt väl i den gynnsammaexportkonjunkturen. Enligt AMS bedömning(Ura 1996:12) kommer arbetstillfällenaunder att bli färre inomkvinnodominerade områden medan dettillkommer arbetstillfällen inommansdominerade områden. Enligt AMSbedömning kommer sannolikt obalanstalen(arbetslösa och i åtgärder) sannoliktatt passera männens.Utskottet har vid flera tillfällenvarnat för denna utveckling ochframhållit vikten av att bryta denkönsuppdelade arbetsmarknaden.Utskottet ser positivt på denprojektverksamhet som bedrivs inomArbetsmarknadsverket för att bryta denkönsuppdelade arbetsmarknaden och attmedel tillskjuts för ändamålet. Denökande arbetslösheten bland kvinnorpåkallar ett ytterligare intensifieratarbete på området. Det finns generellariktlinjer för denarbetsmarknadspolitiska verksamheten itvå förordningar (SFS 1988:1139 och SFS1987:405). Enligt förordning (1987:405)om den arbetsmarknadspolitiskaverksamheten skallarbetsmarknadsmyndigheterna verka förkvinnors och mäns rätt till arbete pålika villkor och motverka enkönsuppdelad arbetsmarknad. Det innebäratt målet att bryta den könsuppdeladearbetsmarknaden ingår som en röd tråd iAMV:s samtliga verksamheter.I regeringens proposition 1996/97:16 Enarbetsrätt för ökad tillväxt, somutskottet har börjat behandla,finns förslag som avser att främjasysselsättningen för bl.a. kvinnor.Utskottet anser således att frågan äruppmärksammad och att det inte ärnödvändigt att påkallar enkonkret plan för arbetet som Folkpartietföreslår. Motion A221 i berörd delavstyrks således.Folkpartiets förslag om stöd till flerkvinnor som vill starta företag tarsikte på det av riksdagenbeslutade starta-eget-bidrag/aktivitetsstöd för att ökakvinnors företagande (1995/96:FiU15,AU6y, rskr. Stödet riktar sig tillkvinnor som varit anställda inomoffentlig sektor. Stödet lämnas underhögst till kvinnor somvarit inskrivna på arbetsförmedlingen imer än och som vill startaföretag eller kooperativ. Folkpartietframförde även i samband med den nämndariksdagsbehandlingen som föregickinförandet av stödet förslag om attstödet skulle omfatta allalångtidsarbetslösa kvinnor och intefrämst kvinnor som varit anställda ioffentlig sektor. Utskottetsuppfattning, vilken delades avriksdagen, var att det var angeläget attåtgärden främst riktade sig till densenare målgruppen. Utskottet vidhållerdetta ställningstagande och kan därförinte biträda motion A221 i den delen.Utskottet återkommer till yrkandet nedani avsnittet Anslag på utgiftsområde 14.Utskottet kan inte ställa sig bakomVänsterpartiets miljardsatsning påkompetensutveckling riktad till kvinnorsom drabbats av strukturrationaliseringinom bl.a. kontorsadministration ochvård och omsorg. Utskottet erinrar omden generella utbildningssatsning somriksdagen beslutat om.Arbetslösa kvinnors utbildningsbehov kanockså tillgodoses inom ramen för denordinarie arbetsmarknadsutbildningen.Förslaget i denna del av motion A305avvisas således, och utskottetåterkommer till yrkandet nedan iavsnittet Anslag på utgiftsområde 14.Utskottet delar uppfattningen imotionerna A807 och A819 att desatsningar som har gjorts ibyggbranschen i form av ROT-program påett alldeles påtagligt sätt gynnatarbetslösa män. Som utskottetinledningsvis redovisat kan man befaraatt arbetslösheten för kvinnor under1997 kommer att fortsätta att öka tillföljd av fortsatta neddragningar inomkvinnodominerade områden. Utskottet ärinte främmande för tanken på riktadeinsatser för kvinnor t.ex. inom vård ochomsorg. Utskottet anser att regeringennoga bör följa utvecklingen och övervägavilka åtgärder som kan vidtas för attförhindra en ökad arbetslöshet blandkvinnor. Motionerna A819 och A807 iberörda delar avstyrks i den mån de intekan anses tillgodosedda med vadutskottet nu anfört. Utskottetåterkommer till yrkandena nedan iavsnittet Anslag på utgiftsområde 14.Med anledning slutligen av vad som sägsi motion A807 om den snedvridnafördelningen mellan kvinnor och män närdet gäller arbetsmarknadsinsatser villutskottet framhålla vikten av ökadekunskaper om de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna ur ett könsperspektiv.Utskottet erinrar om att RRV avregeringen fått i uppdrag att göra enöversyn av åtgärderna ur dennasynvinkel. Ett tillkännagivande i frågansom föreslås i motionen bedömerutskottet vara obehövligt. Motion A807avstyrks därför i berörd del.Ett tillkännagivande från omarbetsmarknadssituationen för kvinnorsom föreslås i motion A252 förefallerobehövligt. Utskottet avstyrker därförslutligen bifall till motionen.Arbetsmarknaden för invandrarePropositionenEnligt propositionen har andelenutomnordiska medborgare av samtliga utanarbete under /96varit . Andelen i åtgärder harunder varit men harsjunkit . Det totalaantalet utomnordiska medborgare iarbetsmarknadspolitiska åtgärder hardock ökat något . Antaleti gruppen som har fått arbete har enligtpropositionen också ökat successivtunder perioden.MotionerRose-Marie Frebran m.fl. framhåller imotion A250 (kd, m, c, fp, v, mp) attunder börjadearbetskraftsdeltagandet bland personermed utländsk bakgrund att sjunka. Under1990-talet har förändringen varitnärmast dramatisk. Sysselsättningsgradenbland utländska kvinnor sjönk under femår från . Det finns i dagingen fullständig bild av invandradekvinnors situation på arbetsmarknaden.Man kan misstänka att denna gruppdrabbas av diskriminering både på grundav etniskt ursprung och kön. Regeringenbör initiera en studie av kvinnligainvandrares situation på arbetsmarknadensom även belyser frågan om dubbeldiskriminering (yrk. Om sådandiskriminering förekommer bör regeringenöverväga att uppdra åt JämO och DO attinleda ett samarbete i frågan (yrk. 2).Ingrid Skeppstedt m.fl. begär ikommittémotion Sf632 (yrk. 7) (c) etttillkännagivande om att invandrare skallprioriteras inomarbetsmarknadspolitiken. I motionen sägsatt arbetslösheten är det störstaproblemet för invandrarna i Sverige.Frågan är nära kopplad tillmöjligheterna till integration i detsvenska samhället. Arbetsförmedlingenbör prioritera invandrare. Invandrarehar en högre benägenhet att starta ochdriva företag än genomsnittligt. Dennaföretagsamhet måste uppmuntras ochstimuleras. Det kan ske genomutbildning, kontaktverksamhet och ettförändrat regelverk som underlättarföretagande. förslag omföretagsgaranti skulle kunna geinvandrare bättre möjligheter tillkapital.Juan begär i motion A227 (s) etttillkännagivande om vad som sägs imotionen om åtgärder för att komma tillrätta med arbetslösheten blandinvandrare.Pär Axel och i motion Sf613 (s) en särskildstrategi för högutbildade invandrare isyfte att öka gruppens möjligheter attfå arbete. AMS bör ges i uppdrag att isamarbete med parterna påarbetsmarknaden diskutera olika typer avöverenskommelser som gäller t.ex.provtjänstgöring, praktik ochutbildning. Formella behörigheter ochmeriter bör erkännas och eventuelltkompletteras (yrk. 4).Karin framhåller i motion Ub247(fp) arbetets betydelse somintegrationsfaktor för invandrare (yrk.7). I motionen föreslås vidare ettstatligt initiativ för ett samlatagerande för att upprätthålla enbasservice i utsatta förorter (yrk. 8).Utskottets övervägandenArbetsmarknaden för invandrare, särskiltkvinnor, är mycket bekymmersam. iett något längre perspektiv än detpropositionen redovisar hararbetsmarknadssituationen för invandraredrastiskt försämrats under 1990-talet.Enligt var av deutomnordiska medborgarna arbetslösaunder , vilket kan jämföras medknappt . hade mindreän var tredje kvinna med utomnordisktmedborgarskap ett arbete på denreguljära arbetsmarknaden. Invandrarnassysselsättningssituation har påverkatsav bl.a. arbetslivets stigande krav påutbildnings- och arbetslivserfarenhetsamt på kunskaper i svenska språket. Somen positiv utvecklingstendens kan nämnasatt arbetsplatsintroduktionen hittillsunder innevarande budgetår visat sig gestörre möjligheter för utomnordiskamedborgare än den tidigareinvandrarpraktiken. Antalet utomnordiskamedborgare i åtgärden är större änantalet i invandrarpraktik somfler får arbete direkt efterarbetsplatsintroduktionen.Det finns tecken på att invandrarediskrimineras av många arbetsgivare.Utskottet anser i likhet medmotionärerna i motion A250 att kunskapenom invandrarkvinnornas situation ärbristfällig och att det vore värdefulltmed en kartläggning som också spriderljus över frågan om dubbeldiskriminering. Regeringen bör få iuppdrag att initiera en studie med sådaninriktning. Detta bör medanledning av motion A250 i motsvarandedel som sin mening ge regeringentillkänna. Frågan om hur resultatet avstudien skall hanteras bör enligtutskottet tills vidare anstå. Motionenavstyrks således i den senare delen.Motionerna i övrigt innehåller en radförslag om invandrares arbetsmarknad. Imotion Sf632 talas om en prioritering avgruppen inom arbetsmarknadspolitiken. Imotion A227 talas om åtgärder för attkomma till rätta med arbetslöshetenbland invandrare, i Sf613 talas om ensärskild strategi för högutbildadeinvandrare och i Ub247 slutligen betonasarbetets betydelse somintegrationsfaktor för invandrare ochinitiativ för att upprätthållabasservice i utsatta förorter.Motionerna innehåller många godauppslag och synpunkter som utskottetfinner beaktansvärda. Synpunkterna omarbetets stora betydelse frånintegrationssynpunkt är närmastsjälvklar. Utskottet har i tidigaresammanhang uttalat sig för att en ökandedel av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna utnyttjas för flyktingar ochinvandrare. Detta har också varit AMSverksamhetsmål. I regeringensproposition /97:16 En arbetsrätt förtillväxt, som utskottet harbörjat behandla, finns förslag som kanfå betydelse för att främja invandraressysselsättning.Inom pågår förnärvarande ett beredningsarbete pågrundval av förslag frånInvandrarpolitiska kommittén. Kommitténlade fram sittslutbetänkande (SOU 1996:55) ,framtiden och mångfalden. I betänkandetföreslår kommittén en rad åtgärder föratt stödja gruppen invandrare.Regeringen har aviserat sin avsikt attåterkomma till sedanberedningsarbetet avslutats. Utskottetanser att bör avvakta förslagfrån regeringen på området och avstyrkerbifall till motionerna A227, Ub247 iberörda delar, Sf613 i berörd del ochSf632 i berörd del.Arbetsmarknaden för akademiker m.fl.MotionerBengt framhåller i motionA201 (fp) bl.a. att de arbetslösaakademikerna är av strategisk betydelseeftersom satsningar på denna grupp kanskapa flera jobb åt många andraarbetslösa. Därför bör regeringeningående analysera situationen förarbetslösa akademiker och föreslååtgärder.Charlotta L Bjälkebring m.fl. föreslår imotion A248 (v) att en utredningundersöker förutsättningarna för ettcenter där stöd och rådgivning kanerbjudas före detta dansare i syfte atthitta en ny yrkesinriktning.Carl-Johan och tari motion A259 (fp) upp samma tema ochföreslår att en utredning undersökerfrågan om att vid arbetsförmedlingeninrätta en enhet eller avdelning förrådgivning till yrkesdansare som efteryrkeskarriärens slut vill byta yrke.Utskottets övervägandenArbetsmarknadsutskottet delaruppfattningen i motion A201 om attlandets högutbildade är en viktig resursmed särskilda förutsättningar inte minstnär det gäller att generera nysysselsättning. Utskottet utgår från attinsikter om detta finns inomregeringskansliet och att ett särskiltuttalande från i frågan inteär påkallat. Med detta avstyrks motionA201.Utskottet bedömer att dansare som villbyta yrkesinriktning kan få hjälp meddet inom ramen för den befintligaarbetsförmedlingsverksamheten. Utskottetavstyrker bifall till motionerna A248och A259.Ekonomiska frizoner m.m.MotionerModerata samlingspartiet föreslår ikommittémotion Fi207 att hosregeringen begär förslag om införande avfrizoner (yrk. I ett första förslagbör ingå att fårmöjlighet att bilda frizon (yrk. Imotionen anförs att införandet avfrizoner är ett led i arbetet mot socialsegregation. Motiven för att införafrizon, höga skatter, alltför litetutrymme för företagande och enskildvalfrihet samt ett undanträngt civiltsamhälle, är egentligen problem sompräglar hela det svenska samhället. Ivissa bostadsområden och kommundelar ärde sociala problemen så tydliga att detär motiverat att nödvändiga reformeråtminstone genomförs i geografisktavgränsade områden. De resultat somuppnås kan därefter bli talande argumentför hela samhället. Frågan om frizon ärinte en invandrarfråga, en skattefrågaeller företagarfråga utan ensamhällsfråga i ordets verkligabemärkelse. Det handlar om att undanröjahinder för ett samhälles möjligheter attfaktiskt fungera som samhälle, att skapamöjlighet för alla människor attförbättra sin egen situation och levaett liv som är socialt berikande bådeför dem själva och för omgivningen.Frizonförsök bör bl.a. inkluderamöjligheter för fler friskolor, med ökadvalfrihet genom statlig skolpeng, samtlångtgående avregleringar, slopadfastighetsskatt och andraskattesänkningar för att stimulera bådenyföretagande och tillväxt inombefintliga företag.Ulf föreslår i motion A253(m) ett försök med ochlän som ekonomisk frizon (yrk. 1).Försöket bör genomföras under enfemårsperiod (yrk. 2) och skall innebäralägre arbetsgivaravgifter och egenavgifter samt sänkt skatt på arbete. Omförsöket faller väl ut föreslås engenerell sänkning av skatter ochavgifter på företagande genomföras ihela landet (yrk. 3).Ola Ström föreslår för sin del i motionA268 (fp) att län skall bli ettfullskaleprojekt i företagande och fåstatus som frilän inom i motionenredovisade områden.Gunnar anser i motion A276 (mp)att kommun skall bli pilotkommunoch provlän för nyaarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Imotionen nämns sänkt arbetstid, lokalskatteväxling, sabbatsår ochlärlingssystem.Utskottets övervägandenArbetsmarknadsutskottet konstaterar attförslagen om ekonomiska frizoner, friläneller pilotkommun innefattar förslag omåtgärder på en rad områden. Det rör sigom åtgärder som bl.a. skattesänkningarpå fastigheter och företag,skatteväxling, avregleringar iallmänhet, möjlighet till flerfriskolor, sänkt arbetstid, sabbatsåroch lärlingssystem. m.m. Många avåtgärderna bl.a. på skatte- ochskolområdet ligger utanför utskottetsberedningsområde. Utskottetsställningstagande blir därför avprincipiell natur. Urarbetsmarknadspolitisk synvinkel kanutskottet inte se några fördelar medlokala arbetsmarknader med regler ochförutsättningar som på så vitala områdenskiljer sig från landet i övrigt, somföreslås i framför allt den moderatakommittémotionen. Tanken att inomområden, som inte hör till någotstödområde, införa förmånligare reglerför företagande förefaller vidare varaen tvivelaktig politik urkonkurrenssynpunkt. Utskottet avstyrkerdärmed motionerna Fi207 i berörda delar,A253 och A268.Förslaget i motion A276 om att provanya arbetsmarknadspolitiska åtgärderinom geografiskt begränsade områdenförefaller utskottet fullt tänkbart.Utskottet erinrar om den pågåendeförsöksverksamheten med förkortadarbetstid. bereds förnärvarande inom ochutskottet vill i övrigt inte föregripadetta arbete. När det gäller förslagenom sabbatsår och lärlingssystem tarutskottet upp frågan nedan i avsnittetom arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Meddetta avstyrks också motion A276.A 1. ArbetsmarknadsverketsförvaltningskostnaderPropositionen1994/95 Utgi 3 159 648 Anslagss1) ft 2) parande 3 9201995/96 Ansl 5 544 488 Utgiftsp 5 624ag rognos 488därav 3 8081996 0001997 Förs 4 418 118lag1998 Berä 3 561 829knat1999 Berä 3 688 134knat1) Avser anslagen A 1.Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader och B 3.Yrkesinriktad rehabilitering2) Beloppen anges i tusental krAv konjunkturella skäl har 600 miljonerkronor för tillfälligapersonalförstärkningar vidarbetsförmedlingen ocharbetsmarknadsinstituten beräknats underanslaget . Vidare har 20miljoner kronor för projekt som syftartill att stimulera effektivarearbetsformer vid arbetsförmedlingen ocharbetsmarknadsinstituten engångsvisberäknats under anslaget för 1997.Regeringen föreslår att riksdagengodkänner att finansieringen av tillfälligapersonalförstärkningar vidarbetsförmedlingen ocharbetsmarknadsinstituten sker frånanslaget Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader och inte somriksdagen har beslutat (bet.1995/96:FiU15, rskr. 307), från anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder(avsnitt A 2. Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder).Från anslaget finansieras:1. Kostnader för personal och lokalersamt andra förvaltningskostnader vidAMS, , och . Under anslagetbokförs också den avgiftsfinansieradeverksamheten vid kursgård.2. utgifter förverksamheten iarbetsförmedlingsnämnderna riksdagenbeslutat om. Antalet nämnder ökar tilli princip en nämnd per kommun. Antaletledamöter ökar i varje nämnd jämförtmed nuvarande sammansättning.3. verksamhet avseendemetodutveckling och forskning inom denyrkesinriktade rehabiliteringen samtpersonalutbildning vid , kostnaderför tillsyn avarbetslöshetsförsäkringen samt för AMSverksamhet i samband med överklagandeav a-kassa:s, LAN:s ochförvaltningsdomstols beslut om a-kasseersättning eller medlemskap ikassa.MotionerModerata samlingspartiet föreslår imotion A304 (yrk. 3) att för1997 under anslaget A 1. anvisar 4 366000 000 kr.Partiet framhåller arbetsförmedlingarnasom arbetsmarknadspolitikens mestbetydelsefulla inslag. haremellertid avvisat de obligatoriskaarbetsförmedlingsnämnderna varförpartiets anslagsalternativ minskas medutgifterna för nämnderna. Partietförespråkar vidare en reformering av dearbetsmarknadspolitiska insatsernavilket också minskar utgiftsbehovetunder anslaget.Folkpartiet föreslår i motion A221 (yrk.20 delvis) att underanslaget A 1. anvisar 4 218 118 000 kr.De partiet villminska A 1-anslaget med skall i ställettillföras anslaget A 3. Särskildaåtgärder för arbetshandikappade.Miljöpartiets motion A274 (yrk. 4delvis) innebär ett i förhållande tillpropositionen oförändrat anslag för år1997. föreslår att det förår 1999 under A 1-anslaget anvisas 180miljoner kronor mindre än regeringenföreslagit. Partiet har i en särskildkommittémotion föreslagit attarbetsförmedlingar och försäkringskassorpå lokal nivå slås samman ochkommunaliseras. Det bör leda tillavsevärt minskade administrativakostnader på lokal nivå.Kristdemokraterna föreslår i motion A297(yrk. 16 delvis) att för 1997under anslaget A 1. anvisar . Partiet vill att AMS som centralmyndighet får mer av stabskaraktärvilket beräknas spara 10 miljoner kronorredan 1997. Länsarbetsnämnderna föreslåsantingen regionaliseras eller samordnasmed länsstyrelsernas verksamhet. Detmöjliggör en besparing med 90 miljonerkronor vilken kan blibetydligt större kommande år. Förslagettydliggör att det är fältarbetet påarbetsförmedlingarna som skallprioriteras.Utskottets övervägandenArbetsmarknadsutskottet har ställt sigbakom införandet avarbetsförmedlingsnämnder och redan häravföljer att utskottet inte kan delaModerata samlingspartiets bedömning avmedelsbehovet.