bet · GJ01KU30 · 1996-05-09 00:00:00 — I regeringens nuaktuella redogörelse anmäls attregeringen beslutat läggariksdagens skrivelse till handlingarna.Skatteutskottet bilaga A 4.3 har anförtatt regeringens redogörelse inteföranleder någon särskild kommentar frånutskottets sida.Justitieutskottet bilaga A 4.4kommenterar riksdagsskrivelsen 1993/94:229 i vilken behandlade fråganom anslagen för polisväsendet /95. beslutadeatt uppdra åt regeringen att genomföraen upplysnings- och informationskampanjom ekonomisk brottslighet och förändamålet anvisa 10 miljoner kronor.Regeringen anger att skrivelsen ärslutbehandlad. harinhämtat att regeringen den 30 mars 1995uppdrog åt () att planera och genomförautbildnings- och informationsinsatser omekonomisk brottslighet. För ändamåletdisponerade BRÅ 3 miljoner kronor.Beslut har ännu inte fattats omanvändningen av återstående medel somriksdagen anvisat, varför riksdagensskrivelse enligt justitieutskottet intekan anses som slutbehandlad.I riksdagsskrivelse 1994/95:261behandlade bl.a. frågan omanslag till /96. tog ävenställning för en utvärdering av deåtgärder som den senaste tioårsperiodenvidtagits på brottsofferområdet. I detbetänkande som låg till grund förriksdagens beslut angavs attutredningsarbetet kan beräknas blitämligen omfattande, varför det kan blinödvändigt med en avrapportering förriksdagen, t.ex. i 1996 årsbudgetproposition, innan en slutligrapport och eventuella förslag läggsfram för . Regeringen anmälerskrivelsen som slutbehandlad och anföratt regeringen den 15 juni 1995beslutade att en särskild utredare skallutvärdera de åtgärder som den senastetioårsperioden har gjorts påbrottsofferområdet. bör den nu berördariksdagsskrivelsen föras upp somslutbehandlad först när regeringen haravlämnat en slutlig rapport ocheventuella förslag till riksdagen.Utrikesutskottet bilaga A 4.5konstaterar att av de 25riksdagsskrivelser som berörutrikesutskottet anges tre vara ejslutbehandlade.Kulturutskottet bilaga A 4.6 föreslår,med utgångspunkt i regeringens beredningav riksdagsskrivelse 1994/95:251, attkonstitutionsutskottet starktunderstryker betydelsen av attregeringen i regleringsbrev ochförordningar uttrycker sig tydligt föratt beslut i fråga ommedelsanvändningen skall kunnaverkställas i enlighet med riksdagensönskemål. noterar attvissa regeringsbeslut som fattats efterden redovisats iregeringens skrivelse. En sådanredovisning kan vara av värde men börenligt kulturutskottet även ske iregeringens nästa redovisning tillriksdagen.Trafikutskottet bilaga A 4.7konstaterar att regeringens skrivelsekorrekt avspeglar beslut ochatt skrivelserna behandlats på ett sättsom synes motsvara vad avsågnär besluten fattades. är dettillfredsställande att besluti allt väsentligt genomförts utan onödigtidsutdräkt. konstateraratt olika omständigheter kan göra attregeringen inte bedömer det lämpligt attvidta åtgärder som är i överensstämmelsemed olika riksdagsskrivelser. Regeringenbör i sådana fall redovisa skälen försitt ställningstagande så att ärendetkan slutbehandlas eller föranleda ettförnyat ställningstagande frånriksdagens sida.Näringsutskottet bilaga A 4.8konstaterar att av de 46 skrivelsernainom näringsutskottets beredningsområdeanges 8 vara ej slutbehandlade.Näringsutskottet gör i några fall vissapåpekanden om att redovisningen ärofullständig. Som allmänt omdöme ansernäringsutskottet att redovisningen harförbättrats i årets skrivelse jämförtmed tidigare.Bostadsutskottet bilaga A 4.9konstaterar att 35 skrivelser berörutskottet. Elva anges vara ejslutbehandlade; av dessa är 8 från tidenföre /riksmöte.Utskottets bedömningRegeringens årliga skrivelse medredogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringen ärett viktigt instrument för riksdagensoch dess utskotts utvärdering avriksdagens beslut och även för den somvill följa och utvärdera den politiskabeslutsprocessen. Av skrivelsen kanutläsas vilka åtgärder regeringen harvidtagit med anledning av riksdagensbeslut. Årets skrivelse omfattar mer än600 riksdagsbeslut. I redogörelsenlämnas uppgifter om t.ex.medelsanvisningar, utfärdadeförfattningar och tillsatta utredningar.Det kan också framgå att beredning ochövervägande alltjämt pågår i frågor somriksdagen har fattat beslut om.Utskottet vill framhålla den viktigafunktion som regeringsskrivelsen fyller.Regeringen överlämnade redogörelsentill först den 13 december1995. Vid utskottens behandling avredogörelsen kan det visa sig att vissariksdagsskrivelser som angivits varaicke slutbehandlade då faktiskt ärslutbehandlade. Utskottet vill betonavikten av att regeringens skrivelselämnas i så nära anslutning som möjligttill början. Dettaunderlättar utskottens uppföljning ochgenomgång av redogörelsen.Konstitutionsutskottet anser att denutformning som regeringens skrivelse hargör redovisningen överskådlig ochlättillgänglig. Konstitutionsutskottetfinner att det inte kananses föreligga något behov av enförändrad utformning av redogörelsen.När det gäller gamlariksdagsskrivelser som inte harslutbehandlats har utskottet tidigareanfört, senast i förra åretsgranskningsbetänkande, att orsakernatill att regeringen inte vidtagit någonåtgärd borde redovisas för meduppgift om när åtgärderna beräknasvidtas. I årets redogörelse redovisas 48skrivelser från /93 ellertidigare som inte slutbehandlade,jämfört med då motsvarandeantal inte slutbehandlade s.k. äldreskrivelser var 45. Tidpunkter för näråtgärder beräknas vidtas redovisas i deflesta fall, men saknas dock i vissafall. Utskottet anser att en redovisningav planerade åtgärder fyller ettangeläget behov i utskottensuppföljnings- och utvärderingsarbete ochvill därför återigen understryka attuppgift om när åtgärder beräknas vidtasbör redovisas för de äldre skrivelserna.När det gäller momentindeladeutskottsbetänkanden är det viktigt attdet i redogörelsen framgår vilka momentsom har föranlett eller skall föranledaåtgärder från regeringens sida.Konstitutionsutskottet anser i likhetmed kulturutskottet det principielltviktigt att regeringen i regleringsbrevoch förordningar uttrycker sig tydligtför att beslut ommedelsanvändning skall kunna verkställasi enlighet med önskemål.Med anledning av påpekande fråntrafikutskottet villkonstitutionsutskottet upprepa vadutskottet anförde i förra åretsgranskningsbetänkande (bet. 1994/95:30s. 42) när det gäller regeringensåtgärder med anledning avtillkännagivanden. Utgångspunkten måstevara att det önskemål somtillkännagivandet avser bör tillgodoses.Om det visar sig föreliggaomständigheter som hindrar ettgenomförande eller om regeringen gör enannan bedömning än måsteregeringen kunna underlåta att vidta deåtgärder tillkännagivandet avser. Enförutsättning bör då vara attregeringens bedömningar i detta avseenderedovisas för riksdagen.Finansutskottet har liksomjustitieutskottet i sitt yttrandeframfört synpunkter på enskildheter iredovisningen och kommenterat enskildainte slutbehandlade ärenden. Vad gällerde ej slutbehandlade ärendena somkommenteras i utskottens yttrandenfinner - som inteföretagit någon närmare granskning avdessa ärenden för egen del - inte skältill annan bedömning än den somrespektive utskott gjort.Granskningen i denna del föranleder intenågot annat uttalande frånkonstitutionsutskottets sida.Regeringens skrivelse 1995/96:15 börläggas till handlingarna.7. Särskilda organ för utredning,rådgivning och förvaltning7.1 InledningRegeringen biträds i sitt arbete av ettstort antal organ med skiftandeuppgifter och olika rättslig status.Viktigast är somenligt 7 kap. 1 § RF skall finnas förberedning av regeringsärenden. Avdepartementsförordningen (1982:1177,senast omtryckt 1994:1672) framgår attregeringskansliet är en sammanfattandebenämning på departementen,Statsrådsberedningen ochRegeringskansliets förvaltningskontor.Det finns dessutom ett stort antalmindre specialmyndigheter som biträderregeringen och statsråden på olika sätt.Dessa myndigheter har nära anknytningtill och kan i en delfall anses ingå i detta. Den verksamhetsom bedrivs i dessa myndigheter kan iflertalet fall hänföras till beredningenav regeringsärendena. Det förekommeremellertid också att sådana myndigheteranförtros uppgifter av annat slag, t.ex.förvaltande. För berednings- ochförvaltningsuppgifter inomregeringskansliet eller med anknytningtill detta bildas inte bara speciellamyndigheter. I stor utsträckningförekommer också att andra organ, t.ex.arbetsgrupper inrättas för beredande ochibland också förvaltande uppgifter.I detta avsnitt redovisas dels engenerell granskning av dessa särskildaorgan för utredning, rådgivning ochförvaltning, som finns förtecknade ibilaga 4 till kommittéberättelsen, delsett särskilt anmält ärende som gällerrådgivande organ inrättade av regeringeneller ett departement sedan oktober1994.7.2 Organ redovisade i bilaga 4 tillkommittéberättelsen för åren 1993 och1994I kommittéberättelsen redovisas förstoch främst de utredande kommittéerna avtraditionell typ. innehålleremellertid berättelsen också en bilaga 4där ett stort antal organ förtecknasutan någon närmare redovisning av derasuppgifter eller sammansättning. Avinledningen till denna redovisningframgår bl.a. att den omfattar ett antalmindre eller verksammautredningar som betalas fråndepartementens utredningsanslag. Denomfattar vidare vissa utredningsorgan(råd, delegationer, arbetsgrupper m.m.)som har tillsatts genom regeringsbesluteller beslut i departementsprotokoll ochsom har finansierats över annat anslagän utredningsanslag.Utskottet har inte tidigare gjort någonfullständig genomgång av dessa organ isin granskning. I en kanslipromemoria(bilaga A 5.1) redovisas en undersökningav de organ som finns förtecknade ibilaga 4 till kommittéberättelserna föråren 1993 och 1994 (skr. 1993/94:103resp. 1994/95:103).Den genomgång som gjorts i dettagranskningsärende visar tydligt attbilaga 4-kommittéerna inte är någonhomogen grupp, utan variationen är stor.I huvudsak kan kommittéerna indelas itre kategorier, utredande, rådgivandeoch förvaltande. Till den alldelesövervägande delen används bilaga 4-kommittéerna i utredande syfte ochtillsätts efter beslut av regeringen.Vidare har ungefär hälften avkommittéerna någon form av särskildinstruktion som anger uppdragetsinriktning. I flera av dessa fall utgörsinstruktionen av formellakommittédirektiv som redovisas idirektivserien. Dessa kommittéer skiljersig alltså inte på något påtagligt sättfrån de kommittéer som redovisas ikommittéberättelsens huvuddel och detframstår därför som oklart varför deredovisas på det sätt som skett. Enannan funktion som flera kommittéer harär att bistå regeringen med råd i olikafrågor. Dessa råd eller referensgrupperbestår ofta av representanter för olikaintresseorganisationer eller berördaintressen inom ett visst politikområde.Här är det inte ovanligt att ävenpolitiker ingår.Vad gäller den tredje kategorin, deförvaltande kommittéerna, måste detframhållas att denna konstruktion inteär särskilt vanligt förekommande. Attfatta beslut om tilldelning av medel förolika ändamål har varit den vanligastefunktionen hos denna kategori avkommittéer i de få fall som kan påvisas.Kostnaderna för bilaga 4-kommittéernabelastar i de allra flesta falldepartementens utredningsanslag. består oftast av mer än enperson. och statligamyndigheter och verk är den i särklassvanligaste sammansättningen avkommittéerna. Redovisningen av arbetetsker oftast i form av en särskildrapport eller promemoria tilldepartementet, men publicering i Ds-serien är också vanlig.Avslutningsvis kan enligt utskottetnågra allmänna synpunkter framhållas.Ett av de förhållanden som gör att densvenska statsförvaltningen skiljer sigfrån andra länder är den princip omhandlingsoffentlighet som finns igrundlagen. Rätten att ta del avallmänna handlingar är därför intemöjlig att inskränka i formell mening påannat sätt än genom de i grundlagreglerade sekretessgrunderna. skall enligt lag upprätta ettdiarium i vilket var och en kan sökaefter handlingar och därefter kräva attfå ta del av dem. För kommittéer somredovisas i den allmänna delen avkommittéberättelsen gällerkommittéförordningen och däri åläggskommittén att upprätta ett diarium m.m.för att garantera insyn i kommitténsarbete. Reglerna om allmänna handlingarborde också vara tillämpliga på debilaga 4-kommittéer som är friståendemyndigheter. Det är dock inte heltentydigt vilka av dessa som ärfristående myndigheter. Detta försvårarinsynen i deras arbete. Det bordeövervägas att redovisa alla kommittéersom är fristående myndigheter ikommittéberättelsens huvuddel.Många, dock inte alla, av bilaga 4-kommittéerna läggs in i databasenRixlex. Variationen i detta avseendegäller inte bara mellan departement utanäven inom vissa departement. Det äremellertid angeläget när en kommittéavrapporterat sitt arbete att dettaskrivs in i denna databas vilket i dagsker endast undantagsvis. Det har visatsig svårt att från departementen få framde rapporter e.d. som bilaga 4-kommittéerna producerat, och det ärdärför mycket angeläget från olikautgångspunkter att en systematiskredovisning i Rixlex sker även för dessakommittéer. Tillgängligheten är enmycket viktig del avoffentlighetsprincipen.Utskottet konstaterar sammanfattningsvisatt granskningen inte gett någon entydigbild av de s.k. bilaga 4-kommittéerna. flesta fall används dessa kommittéerför utredande ändamål men det är mångagånger oklart vari den egentligaskillnaden består mellan de kommittéersom redovisas i kommittéberättelsenshuvuddel och dem som redovisas i bilaga4. Utskottet anser därför att regeringenskall överväga vilka principer som skallgälla för kommittéredovisningen iframtiden. Regeringen bör i nästa årskommittéberättelse återkomma tillriksdagen med en redovisning av deöverväganden som gjorts och deeventuella åtgärder som vidtagits.7.3 Rådgivande organ inrättade sedanoktober 1994I en granskningsanmälan som i övrigthandlar om regeringens handläggning ochbeslut om särskilda jämställdhetspengartill film (seavsnitt 22 nedan) begärs också attutskottet granskar omfattningen ochinriktningen av regeringens olikarådgivande organ avseende utvecklingensedan regeringsskiftet . Medanledning härav har en inventering avkommittéberättelsen ochdatabasen företagits. Härvid haråtta organ med benämningen råd , somtillsatts efter regeringsskiftet ,identifierats. Dessa organ är följande:o Etiskt råd med anledning avpassagerarfärjan ; tillkallat ,upplöst ().o med uppgift attfrämja ett närmare samarbete mellanregeringen och näringslivet; inrättat 8december 1994, nedlagt genomregeringsbeslut (Statsrådsberedningen).o (N 1994:07); tillkallat12 ().o Ungdomens IT-råd (SB 1995:02);tillkallat , uppdragetvarar till utgången av (Statsrådsberedningen).o Rådet för mångfald inom massmedierna(Ku 1995:01); tillkallat 2 februari1995, uppdraget är inte tidsbegränsat().o Rådet för freds- ochsäkerhetsfrämjande insatser (UD 1995:C);tillkallat ().o (Fi1995:D); tillkallat ().o Invandrar- och (A 1995:C); tillkallat ().Näringslivsrådet har inte redovisats ikommittéberättelsen. Det har inte haftnågon officiell beteckning och ingadirektiv. Övriga organ har redovisats ikommittéberättelsen eller Rixlex. med anledning av M/förlisning har inte haft någonbeteckning och inga direktiv. Avåterstående 6 organ har hälftenregistrerats som kommittéer i egentligmening och hälften som s.k.bokstavskommittéer. Endast två av dessahar fått direktiv, nämligen Ungdomens IT-råd och Rådet för mångfald inommassmedierna.Härtill kommer en rådgivande grupp ikulturfrågor, som inte utgör ett råd iden mening det här är tal om. Det rörsig om totalt fem personer, benämndakultursakkunniga, som på konsultbasisengagerats av dåvarande kulturministerMargot för att delta i mötenoch seminarier och för att fungera sominformella rådgivare inom olikaprofessionella områden. Deras engagemanghar avsett tiden 9 februari-31 december1995. Arvodet har bestämts till 40 000kr/person. Avtalen har inte förnyatsfrån /96.Ett s.k. matråd, knutet till dåvarandecivilminister , och ettsärskilt råd för jämställdhetsfrågor,knutet till dåvarandejämställdhetsminister , vilkauppmärksammats i massmedia, har intekunnat identifieras ikommittéberättelsen eller Rixlex.Granskningen föranleder inget särskiltuttalande i övrigt.8. Revisionen i regeringskanslietUtskottet har i granskningsarbetet tagitupp frågan om den interna revisionen iregeringskansliet. Utskottet har därvidtagit del av en promemoria somutarbetats inom . I promemorian ges en översiktligbeskrivning av hur revisionsarbetetbedrivs inom och somjämförelse en motsvarande beskrivning avrevisionen inom riksdagsområdet.Promemorian återfinns som bilaga A 6.1.I promemorian beskrivs bl.a.regeringens revisionskontors verksamhet.Revisionskontoret med sex anställdafinns i . Verksamhetenregleras av revisionsförordningen(1985:606) för regeringskansliet.Revisionskontoret skall till detstatsråd revisionskontoret lyder underavge redogörelse över granskningen avbl.a. Statsrådsberedningens,departementens, utrikesrepresentationensoch kommittéernas verksamhet ochårsredovisningar.I promemorian påpekas att den revisionsom bedrivs av regeringskanslietsrevisionskontor är att betrakta sominternrevision. Detta innebär attregeringskansliet är unikt i denbetydelsen att det inte är föremål förlöpande extern revision.Utskottet anser att det ärotillfredsställande attregeringskansliet inte är föremål för enlöpande extern revision. Utskottet harinhämtat att man inom regeringskansliethar uppmärksammat frågan. Vidare harfrågan tagits upp i den avtalmanskonferensen tillsattaRevisionsutredningen. Utskottetförutsätter att det översynsarbete sompågår leder fram till attregeringskansliet granskas av externarevisorer.I övrigt föranleder inte granskningen idenna del något uttalande.9. UtbildningsdepartementetsadministrationUtskottet har under en följd av årkunnat iaktta olika brister i ärendensom handlagts inomUtbildningsdepartementet. I enkanslipromemoria (bilaga A 7.1)redovisas de uttalanden av kritiskt slagsom funnits i granskningsbetänkandenasedan 1992/93. Tyngst väger detuttalande som grundade sig på utskottetsomfattande och ingående granskning avdepartementets konsultupphandlingarunder (bet.1994/95:KU30). Departementetsdokumentation i dessaupphandlingsärenden var enligt utskottetså bristfällig att granskningen hadefått inskränkas till att kontrollera omnågon skriftlig dokumentation över huvudtaget funnits som kunnat ge en bild avvad som förevarit i de enskildaupphandlingsfallen. Även när det gälldede formella förutsättningarna för enupphandling, t.ex. beslut om anlitandeav en konsult, förelåg det brister.Vidare redovisas i den bilagdapromemorian regeringens två förslag tilltilläggsanslag tillUtbildningsdepartementet . Detförsta avslogs av våren 1994.Riksdagen gav regeringen tillkänna vad utbildningsutskottet anfört omatt regeringen skulle återkomma med enredovisning av de åtgärder som måstevidtas för att Utbildningsdepartementetframdeles skulle hålla sig inom ramenför beviljade medel (prop. 1993/94:125,bet.UbU19). Regeringen återkom hösten1994 med ett nytt förslag tilltilläggsanslag på nära 25 miljonerkronor, vilket godkändes av (prop. 1994/95:95, bet. Avpropositionen framgick bl.a. attanslagsöverskridanden påUtbildningsdepartementet hade ägt rumsedan budgetåret 1989/90. Dessaöverskridanden hade dock - fram till attanslagskonstruktionen /94 - kunnat täckas ochdärmed inte behövt redovisas förriksdagen genom innehållande av medel påandra anslag under departementetshuvudtitel. I propositionen meddeladesockså att departementet förändrat sinabudget- och redovisningsrutiner och enkortfattad redovisning lämnades förinnebörden av dessa förändringar.I årets granskning har, som framgår avavsnitt 5, utskottet kunnat konstaterabrister på ett annat område. av lagaroch förordningar inomUtbildningsdepartementets område utmärksav en större andel sent utgivnaförfattningar än i något annatdepartement. Detta är heller ingettillfälligt fenomen utan sammaförhållanden har rått under flera av desenaste åren.Inom har manvarit medveten om missförhållandena pådet ekonomiadministrativa området ochvidtagit åtgärder för att komma tillrätta med dem. En omorganisationgenomfördes och därvidinrättades en administrativ enhet meduppgift att bl.a. svara för internekonomisk utveckling, planering ochuppföljning av departementets internaverksamhet. När det gällerhandläggningen av ekonomiska frågorinfördes en skrivenbeslutsordning. gällandebeslutsordning trädde i kraft så sentsom . I beslutsordningenklargörs vilka beslut och vilkendokumentation som krävs för att enutbetalning skall kunna få ske. Vidarehar en internbudget införts, varigenomvarje enhet fått ansvar för att hållasig inom ramarna för tilldelade anslag.Rutinerna för upphandling har skärptsoch man är enligt departementet noga medatt teckna avtal då konsulter engageras.Det är enligt utskottets mening svårtatt undgå misstanken att de brister iärendehandläggningen som utskottetuppmärksammat har singemensamma grund i dålig organisationoch bristfälliga administrativa rutiner.En samlad genomgång och översyn avUtbildningsdepartementets organisationoch arbetsrutiner bör därför göras.Därvid bör också en uppföljning ochutvärdering av de åtgärder som vidtagitsinom departementet ske. Uppgiften fallerinom ramen för utskottets granskning,och utskottet avser därför att isamarbete med revisorergenomföra en sådan översyn under hösten1996. Resultatet kommer att redovisas inästa års granskningsbetänkande.10. Regeringens organisation förhandläggning av EU-frågorI det följande lämnas en översiktligredogörelse för regeringens organisationför hantering av EU-frågor under år1995. Regeringen har inneburit ettflertal förändringar av organisationenför hantering av EU-frågor. Likaså kanomorganiseringen avUtrikesdepartementet, som förväntasträda i kraft , komma attpåverka organiseringen. Ingen av dessaförändringar har beaktats i dennaredogörelse.Regeringens har i encirkulärserie samlat den övergripandeinformationen om hur samordningen av EU-frågor är organiserad iregeringskansliet samt de riktlinjer somgäller för beredningen av EU-ärenden.Det första cirkuläret beskrivergrunderna för . Det andra cirkuläretbehandlar samråd och information mellanregeringen och i EU-frågor.Cirkulär nummer tre redogör förriktlinjer för den gemensammaberedningen av svenska ståndpunkter ochinstruktioner. Det fjärde cirkuläret gerriktlinjerna för handläggningen av s.k.A-punkter och skriftligabeslutsförfaranden i EU-frågor. Vidarehar en promemoria som i stora dragbeskriver hur samordningen iregeringskansliet går till framställts.Följande redogörelse byggerhuvudsakligen på dessa promemorior.Det övergripande samordningsansvaret förEU-ärendena har legat iUtrikesdepartementet. Detta har dockinte förändrat det konstitutionella ochpolitiska ansvar som vilar på övrigastatsråd enligt uppgiftsfördelningen iregeringen. Varje statsråd har ansvarför beredningen av EU-ärenden inomrespektive ansvarsområde. EU-ärenden somberör flera departement görs påsedvanligt sätt till föremål förgemensam beredning.Under år 1995 har statsrådet med ansvarför utrikeshandelsfrågor lett denpolitiska och administrativasamordningen av EU-frågorna. En särskildstatssekreterargrupp, benämnd EU-beredningen, har ansvarat för denpolitiska samordningen. Ordförande iarbetsgruppen har varitstatssekreteraren vidUtrikesdepartementets handelsavdelning.I EU-beredningen har statssekreterarefrån de departement som har förberedningen aktuella ärenden ingått.Statssekreterarna iStatsrådsberedningen,,ochFinansdepartementet har varit ständigamedlemmar i beredningsgruppen.Inom har ett EU-samråd ägt rum varje tisdagseftermiddagmed företrädare för samtligadepartement. Inom EU-samrådet har frågorkring nära förestående möten medEuropeiska unionens råd samtorganisatoriska frågor om EU-samordningen i regeringskanslietbehandlats.