bet · GJ01AU11 · 1996-04-16 00:00:00 — I detta betänkande behandlas 13motionsyrkanden från den allmännamotionstiden som rörarbetslöshetsförsäkringen och vissanäraliggande frågor. den långsiktiga inriktningen avförsäkringen och ersättningen förföretagare. Utskottet avstyrker samtligayrkanden, främst med hänvisning tillpågående utrednings- ochberedningsarbete. 1994/95:A215 av m.fl. (m)vari yrkas7. att hos regeringen begären utredning rörande vissa långsiktigafrågor med anknytning tillarbetslöshetsförsäkringen i enlighet medvad som anförts i motionen.1994/95:A218 av () vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om tillvaratagande avarbetslösas egen kreativitet i ställetför ett statligt arbetsföretag.1994/95:A220 av ochTone Tingsgård (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omstöd till aktivitetscentra förarbetssökande genom omfördelning avresurser.1994/95:A231 av m.fl. (s)vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av reglerna förersättning frånarbetslöshetsförsäkringen i syfte attmöjliggöra medlemskap i vissa ekonomiskaföreningar.1994/95:A237 av och () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en utredning av hurett individuellt trygghetskonto kanutformas och införas i enlighet med vadsom anförts i motionen.1994/95:A241 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av enöversyn av arbetslöshetsförsäkringen isyfte att undanröja de negativakonsekvenserna för medlemmar ipersonalkooperativ.1994/95:A243 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om rätten tillarbetslöshetsersättning för dem somkombinerar anställning med verksamhet ieget företag.1994/95:A244 av m.fl. (c)vari yrkas6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om skärpta regler att ta anvisatarbete för att erhållaarbetslöshetsersättning.1994/95:A255 av m.fl. (fp,m, c, kds) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om företagares rätttill ersättning vid arbetslöshet.1994/95:A266 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ejavveckla yrkesfiskarnasarbetslöshetskassa.1994/95:So293 av m.fl. (c)vari yrkas4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att öka kunskap omlångtidsarbetslöshetens ekonomiskakonsekvenser för individen ochlångtidsarbetslöshetens konsekvenser förvåra inkomstrelateradetrygghetsförsäkringar.1994/95:So295 av ()vari yrkas5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om rätt till a-kassa.1994/95:N299 av m.fl. (c)vari yrkas6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om förslag till förbättradförsäkring för egenföretagare vidarbetsbrist eller sjukdom. InledningEfter regeringsskiftet hösten 1994beslutade att från den 1januari 1995 återställaarbetslöshetsersättningarna till vad somgällde före . Därmedupphävdes den allmänna obligatoriskaarbetslöshetsförsäkring som hade införtsav fyrpartiregeringen . Denna försäkring,som alltså var i kraft ,innebar att en inkomstrelateradersättning kunde ges även inom ramen fördet kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS).- I förhållande till vad som gälldeinnan den allmänna obligatoriskaförsäkringen infördes har från och medåterställningen bl.a.följande ändringar genomförts iarbetslöshetsförsäkringen () och idet kontanta arbetsmarknadsstödet.-- Arbetsvillkoret i har ökat frånminst 75 till minst under minstfem i stället (från )-- Annat sätt att beräkna s.k.normalarbetstid vid bestämmande avdagpenning enligt (från )-- Skärpta regler för rätt tillförstagångsersättning; i princip ärendast reguljärt förvärvsarbetekvalificerande, däremot som huvudregelinte beredskapsarbete,utbildningsvikariat eller verksamhet medstarta-eget-bidrag och inte heller andraarbetsmarknadspolitiska åtgärder (från1.1.1996)-- Ändrad innebörd av begreppetjämställd tid; sådan tid, som bl.a.avser arbetsmarknadspolitiska åtgärder,kvalificerar för ersättning endast förden som en gång påbörjat enersättningsperiod (från )-- Dagpenningen i nedsatt från 80till av dagsförtjänsten (från1.1.96)-- Skärpta avstängningsregler bl.a. förden som lämnat sitt arbete utan giltiganledning; längsta avstängningstid ökadfrån 20 till 45 resp. 60ersättningsdagar (från 1.1.96)-- Skärpta regler mot fusk; vid oriktigeller vilseledande uppgift skall denarbetslöse frånkännas ersättning underminst (från 1.1.96)-- Ändrade överklaganderegler;överklagande till allmänförvaltningsdomstol i stället för tillAMS (från 1.10.1995)-- Ändrade tillsynsregler; AMS har fåtträtt att överklaga beslut om ersättningm.m. (från 1.10.95)-- Begränsning av ersättningsrätten fördeltidsarbetslösa; möjligheten tillersättning vid sidan av fastdeltidsarbete upphör vidersättningsperiodens slut(förordningsreglering, från )-I fråga om finansieringen har denändringen skett attarbetsmarknadsavgiften höjts i tvåomgångar, från 2,12till och till5,av avgiftsunderlaget. Höjningenär delvis en avgiftsväxling iförhållande till sjukförsäkringenDetta betänkande behandlar kvarvarandemotionsyrkanden som väcktes under denallmänna motionstiden ochsom rör arbetslöshetsförsäkringen ochnågra därmed sammanhängande frågor. Detär frågor som inte har direkt sambandmed de förändringar som berörts ovan.Utskottet har annars vid fleratillfällen haftuppe frågor som rörarbetslöshetsförsäkringen och KAS, ochdå i samband med behandlingen avregeringsförslag. Så har skett vid tretillfällen , nämligen medanledning av budgetpropositionen(1994/95:AU11) ochkompletteringspropositionen(1994/95:AU4y, FiU20) liksom medanledning av propositionen Eneffektivare arbetsmarknadspolitik m.m.(1994/95:AU15). Förändringar iförsäkringen och KAS var också en del avhöstens s.k. tillväxtproposition(1995/96:AU2y, FiU1).De nu behandlade motionerna rör bl.a.den allmänna inriktningen av denframtida arbetslöshetsförsäkringen ochförsäkringen för företagare. En avmotionerna innehåller synpunkter påbehovet av forskning på området.Motionerna anges i det följande utanriksmötesår (1994/95).Utredningar m.m.Innan utskottet kommer in påbehandlingen av motionerna bör följanderedovisas.I juni 1995 tillsatte regeringen ensärskild utredare med uppdrag att lämnaförslag till hur en nyarbetslöshetsförsäkring skall utformas(dir. 1995:92). Utredningen har antagit namnetARBOM. har utredningen lagtfram ett delbetänkande (SOU 1996:51)Grundläggande drag i en nyarbetslöshetsförsäkring - alternativ ochförslag. Enligt direktiven skall enslutrapport lämnas senast den 30september i år.Vidare har den arbetsmarknadspolitiskakommittén under ordförandeskap avförvaltningsdirektören i riksdagenAnders avslutat sittuppdrag. I detta ingick i enlighet medtilläggsdirektiv (dir. 1994:71) att ävense över frågan om rundgång mellanåtgärder och arbetslöshetsersättning.Utredningens betänkande AktivArbetsmarknadspolitik (SOU 1996:34)innehåller ett särskilt avsnitt omarbetslöshetsförsäkringen.Utskottet återkommer till dessautredningar i det följande.Frågan om ersättning vid arbetslöshethar utretts även i andrasammanhang. Det gäller såvälarbetslöshetsförsäkringen som sådan somolika enskilda frågor.Den tidigare fyrpartiregeringentillsatte en utredning om en nyarbetslöshetsförsäkring som året därpålade fram ett förslag (SOU 1993:52) omen försäkring som skulle bygga på engrundförsäkring för alla och enfrivillig tilläggsförsäkring. Dennaförsäkring skulle ersätta både ochKAS.I samband med genomförandet av denallmänna obligatoriska försäkringen beslutade dendåvarande regeringen att vissa frågorskulle övervägas vidare. En gälldekonkurrensneutraliteten m.m. inomarbetslöshetsförsäkringen (dir.1994:83), en avstängningsreglerna m.m.inom arbetslöshetsersättningen (dir.1994:84) och en företagaresarbetslöshetsersättning (dir. 1994:85).Utredningen om företagaresarbetslöshetsersättning avgavslutbetänkande (SOU1994:129). De övriga utredningarna harupphört genom regeringsbeslut den 27oktober 1994 resp. den 25 januari 1996.Allmän inriktning av den framtidaarbetslöshetsförsäkringen m.m.I Moderata samlingspartiets motion A215Förutsättningar för nya arbeten finns -förutom förslag om omedelbaraförändringar avarbetslöshetsförsäkringen sombehandlades i förra vårensarbetsmarknadspolitiska betänkande -synpunkter på den fortsatta utvecklingenav arbetslöshetsförsäkringen. Partietvill anlägga ett alternativt synsätt medsuccessivt minskade ersättningsnivåer,från 80 via . Därmed skulleden enskilde ges tydliga och stegvisökande incitament att söka arbete.Ersättning skulle medges under maximalt450 dagar. skulle avbrytasav åtgärder i syfte attgöra den arbetssökande mera attraktiv påarbetsmarknaden. Den som inte fåttarbete vid ersättningsperiodens slut böröverföras till andra trygghetssystem.Regeringen bör skyndsamt utreda frågan,anser Moderaterna.Sten och ()vill enligt motion A237 ha en utredningom ett privat sparsystem i form avindividuellt trygghetskonto. Införrisken av arbetslöshet skulle de avsattamedlen ge ökade möjligheter tillutbildning, flyttning, start av företageller frivilligt valdförtidspensionering. Medlen skulleutgöra ett komplement till en reformeradarbetslöshetsförsäkring och annat stödfrån det allmänna. Motionärerna menaratt detta system skulle förstärkaindividens ansvar och förhindra kris istatsfinanserna vid en nykonjunkturnedgång.Utskottets övervägandenSom redan nämnts har två utredningarhelt lagt fram förslag rörandeen ny arbetslöshetsförsäkring. Syftetmed delbetänkandet (SOU 1996:51) frånARBOM är att redovisa idémässiga förslagtill en ny arbetslöshetsförsäkring. grundstruktur för en allmän ochsammanhållen försäkring presenteras.Försäkringen skall ge inkomsttrygghetmen också ställa höga krav på dearbetslösa att snabbt finna ett nyttarbete - en omställningsförsäkring.Försäkringen skall bestå av två delar.Den obligatoriska delen skall täcka allaförvärvsarbetande som uppfyller ettbestämt arbetsvillkor och ge ett fastgrundbelopp lika för alla. Försäkringenskall också innehålla en frivilligkompletterandeinkomstbortfallsförsäkring. För att harätt till den måste den arbetslöseuppfylla ett arbetsvillkor och varaansluten till försäkringen. Anslutningsker genom medlemskap i enarbetslöshetskassa. För att försäkringenskall vara heltäckande föreslås en nykassa utan koppling tillintresseorganisationer.I betänkandet diskuteras också frågorom ersättningens längd ochersättningsnivåerna. Utredaren bedömeratt om en bortre gräns bör införas förden sammanlagda ersättningstiden bör deninträda efter tre till fyra årsersättningstid. För att stärkainkomsttryggheten övervägs en höjning aversättningsnivåerna. Även en avtrappningmot slutet av den maximalaersättningstiden diskuteras.Den arbetsmarknadspolitiska kommitténanser i sitt betänkande (SOU 1996:34)att arbetslöshetsförsäkringens karaktärav omställningsförsäkring bör betonasytterligare. Det bör enligt utredningenfinnas en bortre parentes. Försäkringenbör utformas så att den innebär tydligakrav på aktivitet från den försäkradessida. Utredningen menar att det ärväsentligt att man gör en rimligavvägning mellan sociala ocharbetsmarknadspolitiska mål. Denförsäkrade måste ha en rimligt långförsäkringsperiod på sig för att hittamest lämpliga arbete. Frågan ommöjligheterna att i framtidenkvalificera sig för en nyersättningsrätt i försäkringen måstebehandlas. Den arbetsmarknadspolitiskakommittén anser att ARBOM-utredningenbör utforma närmare förslag.Enligt vad utskottet erfarit planerarregeringen att presentera enproposition om sysselsättning,arbetslivs- och arbetsmarknadspolitikensamt om kompetensfrågor. Inför detta harArbetsmarknadsdepartementet ochUtbildningsdepartementet kallat tillhearing vid fyra olika tillfällen. Vidett tillfälle skall delbetänkandet frånARBOM och det berörda avsnittet iden arbetsmarknadspolitiska kommitténbehandlas. Till denna hearing har bl.a.arbetsmarknadens huvudorganisationer,AMS och () inbjudits.Utskottet kan med detta konstatera atthela frågan om den framtidaarbetslöshetsförsäkringens inriktningoch huvuddrag är under beredning och attförslag från regeringen kan väntas. Detsaknas därför anledning för riksdagenatt nu ta ställning i sak till Moderatasamlingspartiets synpunkter på denfortsatta utvecklingen avarbetslöshetsförsäkringen. Motion A215avstyrks därför i motsvarande del.Utskottet kan också konstatera attförslag om individuella konton bl.a. förutbildning liknande det som framförs imotion A237 aktualiserats av reservanterinom den . Näraliggande frågor behandlasockså i andra utredningssammanhang.Utskottet utgår därför från att ävendenna fråga kommer att bli belyst ikommande beredningsarbete iregeringskansliet. Någon anledning attföregripa detta arbete finns inte. Ävenmotion A237 bör därför avslås avriksdagen.Krav på den försäkradeCentern framhåller i motion A244 viktenav att den försäkrade accepterar anvisatarbete. Skärpta regler är angelägna.Enligt gav regeringen docksignaler i motsatt riktning när denallmänna, obligatoriska försäkringenupphävdes. Den innebar nämligen att evigpassiviserande rundgång i systemetförhindrades.Utskottet vill med anledning av dennamotion hänvisa till redovisningen ovanav vilka regeländringar som genomförts iarbetslöshetsförsäkringen och KAS.Avstängningsreglerna har skärptskraftigt från . Densom avvisar ett erbjudet lämpligt arbetekan, beroende på det erbjudna arbetetslängd, avstängas i 20, 40 eller 60dagar. Den längsta avstängningstidengäller om arbetet skulle ha varat mer än10 dagar. Före lagändringen var denlängsta avstängningstiden . Densom vid upprepade tillfällen avvisatlämpligt arbete kan avstängas till dessatt han eller hon fullgjort ett nyttarbetsvillkor, dvs. i princip tillsreguljärt förvärvsarbete utförts i 80dagar. Utskottet - som även hänvisartill vad som sagts ovan omutredningsförslag om en bortre gräns iförsäkringen - kan med det anfördakonstatera att synpunkter ärväsentligen tillgodosedda. Eftersomnågot tillkännagivande till regeringendärmed inte kan anses påkallat avstyrksmotion A244 i motsvarande del.Arbetslöshetsförsäkringen för företagarem.fl.I en näringspolitisk kommittémotion avCentern, N299 yrkande 6, berörsföretagarnas sociala situation. Det ärnödvändigt bl.a. med en förbättradarbetslöshetsförsäkring för företagare.En företagare skall inte behöva göra sigav med företaget för att få a-kassa.Centern anser att regeringen böråterkomma med förslag.Kenth Skårvik m.fl. (fp, m, c, kds) tarupp motsvarande fråga i motion A255.Reglerna bör ändras så att en företagareäven kan få ersättning vid uppehåll irörelsen som inte är av säsongskaraktäreller återkommande. Med detnuvarande tvånget att avyttra företagetstillgångar för att bli betraktad somarbetslös blir möjligheterna attåterkomma i arbete sämre somförsäljningen kan medförakapitalförstöring.Inger m.fl. (s) begär i motionA231 en översyn av reglerna iförsäkringen i fråga om möjligheten attsom medlem i en ekonomisk föreningbedriva viss hobbybetonad verksamhetutan att helt gå miste omförsäkringsersättning. skulle vara att pröva omhobbyarbetet kan blikommersiellt intressant. Med nuvaranderegler är det enligt motionärerna intemöjligt med parallell ersättning.Motion A243 av () rörmöjligheten för den som haft endeltidsanställning att uppbäraersättning vid sidan avdeltidsföretagande. Motionären vändersig mot de regler som innebär att densom kombinerar en deltidsanställning medföretagande helt nekas ersättning vidarbetslöshet från anställningen, medanen heltidsanställd som blir arbetslösunder vissa förutsättningar däremot kanfortsätta med sin bisyssla vid sidan aversättningen.Personalkooperativen ocharbetslöshetsförsäkringen tas upp imotion A241 av (). Motionen syftar på de regler somanger när en förvärvsarbetande skallanses som företagare. Om samtligamedlemmar/delägare i sådana kooperativanses ha ett så avgörande inflytandeöver verksamheten att var och en enligtdessa regler betraktas som företagareriskerar de att bli utan ersättning vidarbetslöshet. Reglerna bör ses över,anser motionären.Erling och ()motsätter sig i motion A266 attYrkesfiskarnas arbetslöshetskassaavvecklas i enlighet med vad somtidigare föreslagits av en utredning.Situationen för familjehemsföräldrarberörs i motion So295 yrkande 5 avIngrid (). Enligt motionärenhar en sådan förälder som regel interätt att vara ansluten till ettfackförbund, och a-kassan betalar fördet mesta inte ut någon ersättning.Denna grupp måste få ett fungerandetrygghetssystem som andra yrkesgrupper,sägs det i motionen.Utskottet vill med anledning av de nuberörda motionerna hänvisa till ARBOM:suppdrag. I detta ligger enligtdirektiven att utreda flerafrågeställningar med beröringspunktermed dessa motioner. Utredaren skallöverväga företagarnas situation och påvilket sätt deras försäkringsbehov bästorganiseras. I direktiven nämns särskiltförhållandet att det i företagandetsvillkor ingår att det kan uppstå kortareeller då företaget integer sin ägare någon sysselsättning ochdärmed inte heller någon inkomst.Utredaren skall beakta såvälkonkurrensaspekter som kontrollfrågorsamt de intressekonflikter som kanuppstå i önskemålet att återuppta denegna verksamheten och att söka enanställning, kanske hos en konkurrent.Utredaren skall vidare redovisa hur manskall se på uppdragstagare ochfrilansare i arbetslöshetsförsäkringen.Andra grupper som nämns särskilt är desom organiserar sitt arbete genom ettkooperativ. Vidare ingår att överväga enförändring av reglerna beträffandebisysslor och biinkomster.Frågan om företagares ochuppdragstagares försäkring tas inte uppi ARBOM:s delbetänkande. Som redannämnts skall dock utredningensslutrapport avlämnas senast den 30september . I sammanhanget bör ävendet tidigare berörda utredningsförslaget(SOU 1994:129) om företagaresarbetslöshetsersättning uppmärksammas.Utskottet utgår från att man i detkommande utredningsarbetet även beaktargruppen familjehemsföräldrar, vilkasförhållanden tagits upp i motion So295(kds).Vad särskilt gäller motion A266 omyrkesfiskarna och derasarbetslöshetskassa är följande att säga.I motionen anges att ett förslag skulleha lagts fram om avveckling av dennakassa. Utskottet utgår från att vad somavses är vissa uttalanden omyrkesfiskarnas arbetslöshetsförsäkring iden förutnämnda utredningen 1993:52.Utredaren ansåg att de särskildaförhållanden av mer eller mindreregelbunden karaktär som kan finnas i enviss bransch, t.ex. att verksamheten ärkänslig för väderförhållanden eller harstarka säsongsvariationer, skall lösasinom branschen och i princip heltbekostas av branschen, inte avarbetslöshetsförsäkringen.Våren 1994 gav den dåvarande regeringengenom i uppdragtill Statskontoret att utreda fiskaresarbetslöshetsförsäkring. Uppdragetmotiverades av att det behövdesytterligare underlag för den fortsattaberedningen av frågan. I redovisningenav uppdraget instämmer Statskontoret iden kritik som framfördes i dennyssnämnda utredningen (Statskontoretsrapport 1994:27). Problemet beskrivs såatt yrkesfiskarnas ersättning frånarbetslöshetskassan hamnar någonstansmittemellan de individinriktadesocialförsäkringssystemen och denäringsinriktade branschstöden.Sammantaget görs bedömningen att dennuvarande lösningen, trots att den är ensärlösning, är ett inarbetat välfungerande undantag i systemet. På kortsikt bör därför ingen ändring görasenligt Statskontoret.Nämnas bör också att de föreskriftersom utfärdats av AMS vad gälleryrkesfiskarnas ersättningsrätt ändratsfrån . Föreskrifterna utgörett undantag från den allmänna regelnatt företagare inte kan anses somarbetslösa vid tillfälliga uppehåll irörelsen. En medlem i Fiskaresarbetslöshetskassa som bedriveryrkesfiske som egen företagare betraktasnumera som arbetslös inte bara då fiskeär omöjligt på grund av ishinder,väderförhållanden, maskin- ellerbåthaveri, motor- eller vinschbyte ellerdrivmedelsbrist till följd avimportsvårigheter utan även på grund avfångstbegränsningar beslutade av EGeller av Fiskeriverket.Utskottet utgår från att ARBOM:sfortsatta arbete kommer att inbegripaäven frågan om arbetslöshetsförsäkringenför yrkesfiskarna.Sammanfattningsvis anserarbetsmarknadsutskottet att ARBOM:skommande förslag bör avvaktas. Någotställningstagande av till desakfrågor som tas upp i de nu behandlademotionerna kan därmed inte ansespåkallat. Motionerna, A231, A243, A241,A255, A266, So295 och N299, avstyrkssåledes, i förekommande fall imotsvarande delar.Övriga frågorEn centermotion, So293 av . (c), gäller behovet av forskningom det sociala välfärdssystemet.Motionärerna menar att det förnärvarande inte finns någon omfattandesvensk forskning om arbetslöshetensekonomiska konsekvenser för individen.Tidigare forskning på området är intetillämpbar, eftersom den hänför sig annan situation. Det finns särskiltanledning att uppmärksammalångtidsarbetslöshetens ekonomiskakonsekvenser för individen och för vårainkomstrelaterade trygghetsförsäkringar,anser motionärerna.Utskottet vill med anledning av dettayrkande hänvisa till socialutskottetsbetänkande /95:SoU15 där andra delarav motionen behandlas. De gäller ocksåbehovet av forskning om olikavälfärdsfrågor. erinrarom att välfärdsforskningen i Sverigefick en fastare bas genom riksdagensbeslut att inrättaSocialvetenskapliga forskningsrådet(SFR). Rådet stöder forskningen inommånga discipliner vid samtligauniversitet. konstateraratt den ämnesmässiga bredden iforskningen är stor. Exempel påsatsningar är högre forskartjänsterbeträffande socialpolitik med inriktningmot fattigdoms- och fördelningsfrågorsamt arbetslöshet. Forskningsprojekt medanknytning till välfärdsfrågor pågårockså vid universiteten och delar uppfattningen attdet behövs mer kunskap och forskning påen rad områden för att få en helhetsbildav hur de samlade effekterna av desenaste årens höga arbetslöshet ochförsämrade ekonomi påverkar människorslevnadsvillkor, liksom även andraförändringar i samhället och våromvärld. Bättre underlag behövs förkommande politiska beslut omvälfärdspolitiken, och mer kunskapbehövs bl.a. om de socialatrygghetssystemen och arbetsmarknaden.Med dessa uttalanden har socialutskottetställt sig bakom huvudlinjerna bl.a. iden nu berörda motionen. Detta har genomriksdagens beslut (rskr. 1994/95:294)givits regeringen till känna.Arbetsmarknadsutskottet anser attsocialutskottets ställningstagande hargiltighet även i förhållande till det nubehandlade motionsyrkandet. Någottillkännagivande utöver det redan gjordakan emellertid inte anses påkallat.Motionsyrkandet avstyrks således.Ingrid och () motion A220 tar de tidigarediskuterade s.k. arbetsföretagen somutgångspunkt. Motionärerna förordar attstatsmakterna i stället bidrarytterligare till den verksamhet sombl.a. de fackliga organisationernabedriver i aktivitetscentra. Där gesdirekt hjälp till arbetssökandemedlemmar att stärka sin ställning påarbetsmarknaden.Även () motionA218 knyter an till arbetsföretagen.Motionären framhåller vikten av att tatill vara de arbetslösas egenkreativitet, vilket i stället kan skegenom kompetenshöjning, tillfälligaarbeten, projekt, start av egna företagosv.Utskottet konstaterar att ett förslag oms.k. arbetsföretag aviserades i förraårets budgetproposition. En utredarelade också fram ett förslag i frågan. Isamband med behandlingen avpropositionen om en effektivarearbetsmarknadspolitik (prop.1994/95:218, AU15, rskr. 398, 399)konstaterade utskottet att det aviseraderegeringsförslaget inte hade fullföljts.Ett i det sammanhanget behandlatmotionsyrkande föranledde därför ingenåtgärd.De nu berörda motionsyrkandenainnehåller förslag och synpunkter somkan ses som alternativ tillarbetsföretagen. Eftersom den fråganinte längre synes vara aktuell, finnsdet inte heller skäl att ta ställningtill dessa alternativ. beträffande allmän inriktningav den framtidaarbetslöshetsförsäkringen m.m.att avslår motionerna1994/95:A215 yrkande 7 och1994/95:A237,2.