bet · GK01SfU3 · 1996-10-08 00:00:00 — Jag skulle vilja veta vad detpåståendet bygger på.Margareta ():Hundraprocentigt säker kan man aldrigvara. Men jag tror att i och med att detinte är fråga om ett behovsprövat stöd -den förälder som barnet bor hos får judet här stödet om det ansöks om detta -är det mycket enklare för dem att söka.De får en garanti för att det härbeloppet kommer regelbundet varje månad.Man kan binda upp sin ekonomi på det.Risken kan dock finnas, och det är en avorsakerna till att många gått in ibidragsförskottssystemet, att den somskall betala underhållet inte gör detregelbundet. Det uppstår kostnader,förseningar och trassel för föräldrarnasinsemellan. Därför gäller det attslippa de tvisterna. Genom att det inteär ett behovsprövat stöd kommer alla attsöka. Man resonerar kanske så här: Okej,jag får de här pengarna. Sedan fårstaten ta hand om det och kräva in detandra. Det gör att man förlorarincitamentet att göra upp avtalsinsemellan. Jag kan inte klart säga attdet absolut kommer att bli så. Denerfarenhet jag har av att prata medföräldrar och mina erfarenheter avkommunerna när det gäller fastställandeav underhållsbidrag talar dock i nämndariktning.Vidare tror jag att det är litetolyckligt om många föräldrar som skallbetala underhållsbidrag upplever att debetalar en avgift till staten - debetalar inte till sitt barn, utan detgår in i statskassan och sedan ut påandra sätt. Kopplingen inom familjenförlorar kraftigt på det här förslaget.Det kan vara olyckligt för kopplingenmellan barn och förälder som betalar.Ulla (): Jag delar interiktigt den uppfattningen. Jag blirverkligen helt ställd här. Ärbidragsförskottet verkligenbehovsprövat, så att det beror på t.ex.moderns inkomst? Min uppfattning harvarit att det inte är så, utan att detbygger på att om fadern inte betalar gårkassan in och förskotterar. Det heter jujust förskott. Jag skall dock intefortsätta den diskussionen nu.Margareta (): Det är viktigtatt klarlägga denna fråga. Många gångerframställs detta så att vi nu gör enförändring. På flera håll verkarförslaget bygga på att staten går in ochsäger: , underhållsskyldiga föräldrar,skall ni inte längre betala till ertbarn. Strunta i det! betalar staten,och sedan får ni gå tillförsäkringskassan och betala.Det incitamentet finns ändå inte här.Grunden är i stället omföräldern inte betalar till barnen. Enviktig aspekt att lyfta fram kannaturligtvis vara den om ett underhållinte fungerar mellan två parter. Det kanvara fråga om att en underhållsskyldigförälder inte betalar. Det blirförseningar och problem. Då skullekritiken gälla att det är fel att statengår in och reglerar här.Skälet till det är ju inte att ta ifrånföräldern detta ansvar, utan skälet äratt man vill garantera barnet ochvårdnadshavaren en fortsatt ekonomiskmöjlighet. Barnomsorgsavgifter och hyraskall ju ändå betalas. Även om denunderhållsskyldige inte sköter sinadatum för inbetalningar skall den som ärvårdnadshavare betala sina avgifter. Detär egentligen det som vi talar om.Naturligtvis är det ett problem att visom sitter med här och som representerarsocialförsäkringsutskottet har som vårtansvarsområde statens ekonomiska ansvarför barnfamiljerna, inte den lagligaregleringen av vårdnad och umgänge. Detär nog ett av skälen till att vi harvelat lyfta fram en utfrågning på dettasätt och därmed få med ävensocialutskottets och lagutskottetssakkunskaper. Då kan vi väga in de härfrågorna. För vår del kan vi då ocksåskicka vidare sådana synpunkter som vitycker att det kan vara värt att beaktanär regeringen skall kommamed en proposition om vårdnad ochumgänge.Vi har tagit ansvar för att de pengarsom staten betalar ut fungerar på rättsätt och går till rätt mottagare. Detfinns ingen önskan att öka den utgiften.Tvärtom handlar det med det härförslaget om en minskning.Sune Wiklander: Det finns två sätt attlösa problem utan att staten gör enförlust. Det ena sättet är det manförsöker sig på här: att ta in merapengar till staten. Det andra sättet äratt låta bli att betala ut så mycketpengar från staten. har man baraundersökt det ena sättet, nämligen attvi måste ta in mera pengar till staten.Ingen tittar på vem det är som drabbashårdast. Det är ju deunderhållsskyldiga, som redan iflertalet fall ligger påexistensminimum.Ett typiskt exempel är den här bokenoch utredningen. Det sägs där att manskall ta från de rika papporna, därföratt många smiter från sina underhåll. Itabellen på s. 68 i den gula boken kanman se att den som tjänar fåren höjning med , medan den somtjänar får en höjning med342 kr - alltså mindre! Och sedangår man ut och säger att man skall tafrån de rika! Men det finns bara 1 800personer som har i lön.Det är inte där man tar pengarna, utanman tar pengarna från dem som redanligger på existensminimum och som avekonomiska skäl har väldigt svårt attträffa sina barn.Anders Bodecker: Jag vill ta upp det somMargareta nämnde. I dagslägetkan man ju bevilja utfyllnad när enunderhållsskyldig betalar sittunderhållsbidrag, om detta är lägre änbidragsförskottet. På något sätt har denmöjligheten försvunnit i det härförslaget. Man utgår från att 1 173 krbeviljas, och sedan kräver man inunderhållsstödet. Det finns ingenmöjlighet att bevilja utfyllnad.Margit (): har vivarit inne på konsekvenserna föråterbetalningsskyldiga. Jag skallförsöka ta upp de frågorna på ett någotannorlunda sätt.På s. 55 i propositionen konstaterasdet att nu övergår man till att helt ochhållet ta ut det här beloppet påbruttoinkomster. Hänsyn tas inte tillden enskilde personenslevnadsomkostnader, med ett undantag.Man vet att detta leder tillsvårigheter. Grundavdraget på 24 000 krär halverat utifrån utredningensförslag.Litet längre ned sägs det att det förnärvarande inte går att göra någonbedömning av vilka konsekvenser de nyareglerna får för återbetalningsskyldigaföräldrar utan att beräkningar görs hosett representativt och tillräckligtstort urval av verkliga fall. Någonsådan jämförelse har inte gjorts. Detbetyder att vi egentligen inte vet vadvi gör - detta händer ofta.Har redan nu iuppdrag att förbereda en prospektivundersökning av hur detta slår?När sådana här regler sätts i sjönskulle man också ha ett färdigtutvärderingssystem, så att de värstafelaktigheterna kan rättas till på basisav kunskap. Det är kanske något somutskottet skall tänka på när man därskriver sina texter.Diskussioner förs. PåSocialdepartementet är man orolig. Manhar problem, men man säger: Om vi höjergrundavdraget exempelvis till 48 000 krfår vi hundraprocentigamarginaleffekter. Där har jag en fråga:Får man inte det hur som helst, även omde inte blir så tydliga? Alla skall jubetala det här. Det man inte klarar avatt betala direkt och som man fåttuppskov med har man som en ryggsäck medsig. Det måste ju betalas . Mankan tänka sig att personen får ettbättre jobb. Är det då inte närapå enhundraprocentig marginaleffekt sominträder? är vi nere på ganska lågainkomster. Vi ligger lägre änsocialbidragsnormen. Finns inte riskenatt man i denna grupp skapararbetsovilja? Man kan ju säga: Ja, menjag får inte ut något av detta. Sedanfortsätter det på det viset.Jag tycker att nämnda aspekt i allafall skall följas. Vi har settmotsvarande saker i annan lagstiftningtidigare. Här har vi juRiksrevisionsverket ochRiksförsäkringsverket. Egentligen trorjag att skattemyndigheterna harerfarenhet av regler som kan leda tillatt folk hellre ägnar sig åt svartverksamhet.Jan : Det som efterlyses ipropositionen på s. 55 är ungefär vad vihar gjort, även om det kanske kandiskuteras om det är fråga om etttillräckligt stort urval för att man medprecision skall kunna uttala sig om hurmodellen borde se ut. Vi har alltsåinget uppdrag att vidare följa detta.Även den granskning som vi redan hargjort är initierad från vår sida. Det ärklart att det hade varit en fördel om ennoggrannare studie hade gjorts av ettsådant här material innan förslagetläggs. Å andra sidan finns numöjligheten att noga från början följaupp det förslag som man slutligen kommerfram till.Jan : Inom Riksförsäkringsverketplanerar vi naturligtvis att följa dettaväldigt noga och att utvärderaeffekterna av ett sådant här förslag.Margit (): Hur snabbt får virepresentativa signaler ifall det gårilla? Är våra system sådana att viverkligen kan få feedback snabbt?Jan : Det är alltid problem medatt snabbt få svar på en utvärdering.Det känner vi till från vårutvärderingsverksamhet. Jag kan därförinte lova att det går så snabbt, mennaturligtvis kommer vi attfölja detta och försöka göra det så fortsom möjligt.Anders : Så mycket kan väl ändålovas som att vi i mitten av januarinästa år vet hur mycket vi kommer attdebitera för februari. Därmed kan virimligen göra ett antagande i varje fallom sparbetinget eventuellt kan uppnås.Självfallet kan vi inte då påindividnivå eller i grupper analyseraeffekterna. Vi vet dock vad vi kommeratt debitera jämfört med ijanuari.Anita (): Några, framför alltRiksrevisionsverket, har varit inne pådetta med att ändra på principen om attvårdnadshavarens ekonomi också skallfinnas med när samhället skall betala utsitt stöd. När ni har tittat på detta,har ni då sett vad det skulle innebära iform av ökade kostnader utifrånmarginaleffekter och en betydligt störreadministration?Staffan : Vi har inte tittat påde administrationskostnader som detskulle kunna tänkas medföra. Däremot harvi i en tidigare studie redovisat hurmycket för mycket staten betalar ut viadet rådande bidragsförskottssystemet;givet att även 7 kap. 1 §,om båda föräldrarnasgemensamma ansvarsskyldighet iakttas.Jag tror att det rör sig om 745 miljonerkronor som betalas ut tillvårdnadshavare och underhållsskyldig,trots att betalningsförmåga finns.Bo Könberg (): Det gäller det beloppsom betalas ut för mycket , eftersomdet inte behovsprövas på andra sidan.Det rör sig tydligen om 745 miljonerkronor. Jag försöker smälta den siffran.En fråga som infinner sig gäller denbedömning som görs i propositionen, atten förändring på den punkten skullespela mycket liten roll. Jag minns inteexakt orden i propositionen. Det sägsatt nackdelarna medadministrationskostnader,marginaleffekter osv. är sådana att manhar avstått från att göra något på denpunkten. Det intryck jag fick när jagläste om detta var att det rörde sig ommycket marginella belopp som man skullekunna spara - givetvis utifrån bildenatt väldigt få vårdnadshavare har så godekonomi att det skulle spela en roll.Jag skulle vilja skicka med frågan tilldepartementet om man där har samma bildav beloppet och om man i så fallbetraktar som ettmarginellt belopp.Ordföranden: Den på departementet somhar gjort beräkningen är tydligen intehär. Det får vi belysa vid utskottetsbehandling.Rose-Marie Frebran (kd): Jag har enfråga till : Hur serni på departementets bedömning om enbesparing på med liggande förslag?Staffan : Vi har inte kunnatställa våra beräkningar exakt mot deras.Det beror på litet olika och ganskatekniska saker. De har en helt annandatabas än vi. Möjligen kan vi uttalaatt det förefaller vara så att effektenär något högt skattad. Man skall dockkomma ihåg att vi har olikadatamaterial. Om jag inte missminner migär de 1,8 miljarderna ett belopp sombestår av en rad olika delar. Delshandlar det om en dynamisk effekt; manräknar med förändringar i underlaget,vilket vi inte har gjort. Dels finns detallmänna priseffekter och andra sakermed. Sedan har vi förslaget per se,alltså förslaget i sig. Naturligenkommer de till en litet högre siffra pågrund av att de tagit med några flerfaktorer. Bortsett från det kommer vidndå inte riktigt till samma belopp.Jan : En i sammanhangetavgörande faktor är att man får enfördelningspolitiskt rimlig börda vadgäller det ökade återbetalningsansvaret.Som det är nu räknar man i propositionenmed en ökad inbetalningsgrad. Man gördock en annan bedömning av defördelningsmässiga konsekvenserna. Omdet blir som vi bedömer blir det nogsvårare att uppnå besparingsmålet, omdet blir den skeva fördelning som viförutser.Margareta (): Det gäller de745 miljonerna. Man kan när det gällervårdnadshavarens ekonomi mäta detta såatt det vägs in i fråga om en ansökan omutfyllnadsdelen eller från början närbeloppet skall fastställas. De745 miljonerna kan ju inte vara enberäkning avseendebidragsförskottssystemet, utan detbygger väl på den nya modellen. Ärtanken att väga in detta över huvudtaget när underhållsskyldighetenfastställs, eller görs det i samband medansökan om utfyllnadsdelen?Jan : Det bygger på den gamlamodellen, på den nuvarande modellen - de745 miljonerna - och är beräknat så attvi tittar på makarnas, vårdnadshavarensrespektive den bidragsskyldiges,överskott. Vi har tittat på dem var försig och även sammantaget. Derassammantagna överskott räcker för attenligt kunna försörjasina barn. Ändå utgår ett statligt stödsom uppräknat motsvarar 745 miljoner inuvarande system.Anders : iförbehållsbelopp i ärlägre än såväl utsökningsbalkens reglerom förbehållsbelopp som Socialstyrelsensnorm för socialbidrag.Sigge Godin (fp): KanSocialdepartementet komma med enredovisning av hur den här besparingenhar räknats fram? Det skulle vara avvärde om utskottsbetänkandet innehöll ensådan redovisning. Om det är möjligt attge utskottet en sådan vore vi tacksamma.Är detta möjligt?Ordföranden: Det är en fråga förutskottet som vi sedan får ta upp. Dethär ingår ju i utskottsbehandlingen.Gullan (): Får jag frågadepartementet hur det kommer sig att niinte sänt hit den person som är bästskickad att svara på frågorna?Ordföranden: är detutskottets sak att syna besparingen. Detskall vi också göra. Det är väl där denfrågan hör hemma.Sune Wiklander: Den här metoden harfunnits i , men där hardet visat sig att den inte fungerar.Varför tittar man på den?Ordföranden: Det är utskottets ledamötersom ställer frågor. Det är det som ärvitsen med en utfrågning. Du har rättatt svara och belysa de frågor somutskottet ställer. Själva behandlingenligger nu hos utskottet. Departementethar alltså lämnat detta ifrån sig. Denfråga som du har får du utveckla hos ossi utskottet. Det går bra att göra detskriftligen.Eftersom fler frågor inte synesföreligga ber jag att få tacka samtligahär för . Det har varit mycketintressanta frågor och svar.Behandlingen fortsätter i utskottet.Beslut fattas i kammaren.Deltagare i socialförsäkringsutskottetshearing den 18 september 1996om underhållsstöd till särlevandeföräldrarBarnombudsmannenEva Sammanfattning 1Propositionen 2Motionerna 2Utskottet 4Inledning 4Gällande bestämmelser omunderhållsbidrag 4Gällande bestämmelser ombidragsförskott 5Allmänna principer för ett nyttsamhällsstöd till barn tillsärlevande föräldrar 6Propositionen 6Motioner 7Utskottets bedömning 8Närmare om rätten tillunderhållsstöd 10Propositionen 10Utskottets bedömning 11Underhållsstödets storlek 12Propositionen 12Motioner 12Utskottets bedömning 13Allmänt om återbetalningsskyldighet 14Propositionen 14Motioner 15Utskottets bedömning 16Inkomstunderlag 17Propositionen 17Utskottets bedömning 18Resekostnader i samband med umgänge 19Motioner 19Utskottets bedömning 19Anstånd, eftergift och utmätning 20Propositionen 20Motion 21Utskottets bedömning 21Preskription 22Propositionen 22Utskottets bedömning 22Ekonomiska effekter av förslagen 23Propositionen 23Motion 24Utskottets bedömning 24Hemställan 25Reservationer 261. Avslag på propositionen (mom. 1) 262. Utredning om avskaffande avunderhållsstödet (mom. 2) 283. Vårdnadshavarens ekonomi (mom.4) 294. Vårdnadshavarens ekonomi (mom.4) 295. Vårdnadshavarens ekonomi (mom.4) 306. Indexering (mom. 5) 307. Tonårsbarn (mom. 6) 318. Uppföljning (mom. 7) 319. Grundavdragets storlek (mom. 8) 3210. Resekostnader (mom. 10) 3211. Preskription (mom. 11) 33Särskiltyttrande............................................................................................33Bilaga 1: Regeringenslagförslag...............................................................35Bilaga 2: Av utskottet framlagtlagförslag.................................................54Bilaga 3: yttrande1995/96:LU5y........................................57Bilaga 4: yttarande1996/97:6y.......................................69Bilaga 5: Utskottetshearing......................................................................81