bet · GJ01FiU15 · 1996-07-05 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetkonstaterade bl.a. att det förhuvuddelen av socialavgifterna fanns endirekt finansiell koppling. För vissaavgifter fanns det däremot inte någotdirekt samband mellan avgift och förmån.Socialförsäkringsutskottet, som framhöllatt den bristande överensstämmelsenmellan avgifter och förmåner hade singrund i bl.a. den allmänna försäkringenssolidariska och obligatoriska karaktär,avstyrkte den ifrågavarande motionen.Socialförsäkringsutskottet anser inteatt det finns skäl att frångå denuppfattningen i denna fråga.Med hänvisning till det anfördaavstyrker socialförsäkringsutskottetbifall till motion A49 (m) yrkandena 12och 13.Företrädarna för Moderatasamlingspartiet, Folkpartietliberalerna, ochMiljöpartiet de gröna har lämnat var sinavvikande mening till yttrandet.Finansutskottet vill i likhet medsocialförsäkringsutskottet understrykabetydelsen av den allmänna försäkringenssolidariska och obligatoriska karaktär.Utskottet delar ocksåsocialförsäkringsutskottets uppfattningatt det är viktigt att statens inkomsteroch utgifter redovisas på ett tydligtsätt. har i flerasammanhang uttalat att det ärgrundläggande för att skallkunna bereda och ta ställning tillbudgetförslaget att inkomster ochutgifter redovisas var för sig påinkomst- respektive utgiftssidan istatsbudgeten. Därigenom kommer statenskostnader för olika verksamheter attframgå tydligt, vilket gör det möjligtatt göra prioriteringar på rationellagrunder mellan olika utgiftsområden.Fr.o.m. innevarande budgetår redovisas istort sett hela socialförsäkringenbrutto över statsbudgeten.Finansutskottet anser vidare i likhetmed vad som anförs i propositionen attdet, trots de budgetrestriktioner somgäller, är viktigt att de indirektalönekostnaderna reduceras. Det är avstor betydelse inte minst i små ochmedelstora företag för att ge utrymmeför nyanställningar och så attegenföretagande uppmuntras. Regeringenbör därför återkomma med förslag om attsänka socialavgifterna med 5procentenheter i enlighetmed vad som aviseras i propositionen.Finansutskottet delar skatte-,socialförsäkrings- och näringsutskottensuppfattning att motionerna A49 (m)yrkandena 12-14, Fi110 (fp) yrkande 4,Fi116 (v) yrkande 10, Fi117 (mp)yrkandena 25 och 38 samt Fi118 (kds)yrkande 5 bör avslås av riksdagen.Förmånsbeskattning av bilarI proposition 222 (avsnitt 4.6.5)aviserar regeringen att den i sambandmed budgetpropositionen kommer attföreslå att reglerna om bilförmånerändras på grundval av promemorianBeskattning av bilförmån - en ny modell.Regeringen kommer att ta slutligställning till förslaget efterremissbehandlingen, men avsikten är attskatteuttaget på bilförmån skall sänkasmed i storleksordningen 1 000 miljonerkronor. I propositionen anförs attförslaget kommer att stimulera deninhemska aktiviteten och bidra till enförbättrad miljö och ökadtrafiksäkerhet. Förmånsbeskattningenskall bygga på en korrekt värdering avförmånen med hänsyn bl.a. tillränteläget och skall inte längreuppmuntra till överdriven privatkörning. Regeringen anför också att dennuvarande överbeskattningen avförmånsbilar i stort sett kommer attförsvinna.Regeringen menar att ändringen avbeskattningen av bilförmån börfinansieras genom att uppjusteringen avskiktgränsen för statlig inkomstskattbegränsas för med drygt3 . behandlardetta förslag i följande avsnitt ominkomstskatten.I motion A49 av m.fl. (m)förordas att förmånsbeskattningen förtjänstebilar sänks (yrkande19).I motion Fi117 av m.fl.(mp) föreslås att den nuvarande nivån påbeskattningen av bilförmåner börbehållas men med en ökad relatering tillden privata körsträckan (yrkande 21).Skatteutskottet kan i sitt yttrande(SkU13y) konstatera att det råder bredenighet om att beskattningen avbilförmåner bör ändras i den riktningsom regeringen anger och avstyrkerdärmed motionerna. Vid yttrandet har enavvikande mening fogats frånMiljöpartiet de grönas företrädare. Engemensam avvikande mening har avgivitsav företrädare för Moderatasamlingspartiet, liberalernaoch beträffande ändradbeskattning av bilförmåner med en annanfinansiering.Finansutskottet instämmer iskatteutskottets yttrande och avstyrkerdärmed motionerna A49 (m) yrkande 19 ochFi117 (mp) yrkande 21.InkomstbeskattningRegeringen aviserar i proposition 222(avsnitt 4.6.5) att den avser attfinansiera ändringen av reglernabeträffande bilförmåner (vilketutskottet behandlat i föregåendeavsnitt) genom att begränsauppjusteringen av skiktgränsen förstatlig inkomstskatt.Att en begränsning av uppräkningen avskiktgränsen skall utnyttjas somfinansieringskälla för åtgärden avvisasi motionerna Fi110 av . (fp) yrkande 7, Fi117 av BirgerSchlaug m.fl. (mp) yrkande 22 och Fi118av m.fl. (kds) yrkande 8.I motion Fi116 av m.fl.(v) föreslås att grundavdraget reduceraseller slopas över brytpunkten som ettbra alternativ till att begränsauppjusteringen av skiktgränsen (yrkande11).Förslag om inkomstbeskattningen har ävenframställts av m.fl. (m) imotion A49. Motionärerna menar att dens.k. värnskatten leder till minskadavkastning på investeringar iutbildning. Det är olyckligt i ett lägenär sådana investeringar är särskiltviktiga. Ett av tillväxtproblemär, anför motionärerna, att intressetför bättre och bredare kunskap ochkompetens är för litet. Det är mot denbakgrunden motionärerna finner detnödvändigt att avveckla den s.k.värnskatten med omedelbar verkan. Därmedskall målet om marginalskattåter kunna nås vad avserinkomstbeskattningen (yrkande 11).Vidare föreslår motionärerna (yrkande15) att det bör skapas ett utrymme förkommunerna att sänka kommunalskatten medi vart fall 1999. Utrymmet kanskapas genom att staten tar över visstfinansieringsansvar från kommunerna,exempelvis grundskolan.Skatteutskottet framhåller i sittyttrande (SkU13y) att det är enfördelningspolitiskt lämplig åtgärd attbegränsa uppjusteringen av skiktgränsenför 1997 för att finansiera förändraderegler för beskattningen av bilförmåner.Regeringens förslag innebär attinkomstskatten räknas upp med sammanlagtca för inkomster överbrytpunkten. anser attdetta är godtagbart. Några närmareställningstaganden till dessa frågorerfordras enligt skatteutskottets meninginte , och skatteutskottetavstyrker därför motionerna i dessadelar.Till yttrandet har en gemensamavvikande mening fogats av Moderatasamlingspartiets, Folkpartietliberalernas och Kristdemokraternasföreträdare. Dessutom finns avvikandemeningar från ochMiljöpartiet de grönas företrädare.Vad beträffar förslagen i motion A49(m) anför skatteutskottet i sindiskussion om de generella riktlinjernaför skattepolitiken att det gjorts storauppoffringar för att sanera deoffentliga finanserna och återvinnaomvärldens förtroende för en stabilsvensk krona. Det är viktigt attsaneringspolitiken nu fullföljs.Skatteutskottet erinrar om attvärnskatten, liksom den lägremervärdesskatten på livsmedel, utgörviktiga fördelningspolitiska inslag iskattepolitiken. Avgörande för denfördelningspolitiska profilen är ävenbalansen mellan besparingar ochskattehöjningar. Mot den bakgrundenavstyrks motionen i här aktuell del.Till yttrandet har Moderatasamlingspartiets företrädare fogat enavvikande mening.Finansutskottet instämmer iskatteutskottets ställningstagande tillmotionerna och avstyrker såledesmotionerna A49 (m) yrkandena 11 och 15,Fi110 (fp) yrkande 7, Fi116 (v) yrkande11, Fi117 (mp) yrkande 22 samt Fi118(kds) yrkande 8.SkatteuppbördRegeringen meddelar i proposition 222(avsnitt 4.6.6) att den avser att såsnart som möjligt föreslå en starktförenklad administration av företagensskatte- och avgiftsbetalningar genom ettnytt system med skattekonton somSkattebetalningsutredningen kommer attlägga fram förslag till inom kort.Motionerna A49 av m.fl. (m)yrkande 10, A46 av m.fl.(kds) yrkande 9 och Fi110 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) yrkande 10 innebäratt skall besluta om enåtergång till de tidigareredovisningstiderna för moms.Riksdagen beslutade attförkorta redovisningsperioderna för momsfrån för dem som intebedriver EU-handel till en månad föralla och att förkorta betalningstidernafrån efterredovisningsperiodens slut. Omläggningenmotiverades av statsfinansiella skäl ochkonkurrensskäl och utformades medsärskilda undantag för de mindreföretagen. Undantagen har numera byggtsut (prop. 1995/96:198, bet. SkU31, rskr.305) och innebär bl.a. att denförkortade betalningstiden inte gällerför företag med en omsättning på högst40 miljoner kronor.Skatteutskottet anser i sitt yttrande(SkU13y) att det inte finns tillräckligaskäl att frångå nuvarande regler förmomsinbetalningar och avstyrkermotionerna i dessa delar. Vid yttrandethar en gemensam avvikande mening fogatsav Moderata samlingspartiets,liberalernas ochKristdemokraternas företrädare.Finansutskottet vill med anledning avatt regeringen aviserat förslag om enrationaliserad skatteuppbörd anföraföljande. Skattebetalningsutredningensförslag (SOU 1996:100) innebär somredovisats en stark förenkling avadministrationen för företagens skatte-och avgiftsinbetalningar. Det äremellertid angeläget att möjligheternaatt följa och analysera inflödet avolika skatteslag på aggregerad nivå inteförsämras. Denna information är av stortvärde för att kunna bedöma bl.a.konjunkturförloppet i ekonomin somhelhet. Vad gäller ställningstagandettill motionerna har utskottet ingenannan åsikt än skatteutskottet ochavstyrker därför motionerna A46 (kds)yrkande 9, A49 (m) yrkande 10 och Fi110(fp) yrkande 10.EnergibeskattningenI proposition 222 (avsnitt 4.6.7)meddelas att ett förslag om att ersättaproduktionsskatten på äldre vattenkraftmed en fastighetsskatt kommer attutarbetas inom . Enomläggning till fastighetsskatt skulleenligt vad som anförs i propositionenmedföra att de ekonomiska snedvridningarsom den nuvarande produktionsskatten gerupphov till minskar. En proposition iämnet kommer att överlämnas tillriksdagen under hösten 1996.I motion A49 av m.fl. (m)föreslås att upphäver dehöjningar som beslutatom efter förslag från regeringen iproposition 1995/96:198 (bet. SkU31,rskr. I motionen anförs atthöjningarna av produktionsskatterna påel ökar näringslivets kostnader ochdrabbar den energiintensiva industrinmycket hårt. Enligt motionärerna kanhöjningarna leda till att mångaarbetstillfällen går förlorade, och dehemställer att beslutet om höjdaproduktionsskatter på el undanröjs(yrkande 17).Skatteutskottet erinrar i sitt yttrande(SkU13y) att harbeslutat om höjningar avproduktionsskatterna på elektrisk kraftfrån kärnkraftverk och från äldrevattenkraftverk. Höjningarna träder ikraft och den 1juli 1997 (prop. 1995/96:198, SkU31). Deutgör en del av finansieringen av densatsning på 130 000 utbildningsplatsersom genomförs under de kommande åren.När det gäller den energiintensivaindustrin pågår inom regeringskanslieten skyndsam utvärdering avproduktionsskatterna med hänsyn bl.a.till övervältringseffekterna.Som regeringen anför skulle enomläggning till fastighetsskatt medföraatt de ekonomiska snedvridningar som dennuvarande produktionsskatten ger upphovtill minskar. anser attdet aviserade förslaget om en omläggningtill fastighetsskatt bör avvaktas varförmotionen avstyrks. En avvikande meninghar avgivits av företrädarna förModerata samlingspartiet.Finansutskottet instämmer iskatteutskottets yttrande och avstyrkerdärmed motion A49 (m) yrkande 17.Skatteavdrag för yrkesfiskareI motion Fi118 av m.fl.(kds) föreslås att regeringen snarastlägger fram förslag om särskildaskatteavdrag för yrkesfiskare i syfteatt likställa villkoren för dennayrkesgrupp med vad som gäller i våragrannländer (yrkande 35).Skatteutskottet erinrar i sitt yttrande(SkU13y) om att det tidigare(1995/96:SkU2) har förutsatt attregeringen tillriksdagen redovisar resultatet av deöverväganden som pågår inom regeringen idenna fråga och med hänvisning härtillavstyrkt föreliggande motioner på dennapunkt. finner inteanledning att nu bedöma detta på annatsätt utan avstyrker motionen. Vidyttrandet har fogats en gemensamavvikande mening från Moderatasamlingspartiets och instämmer iskatteutskottets ställningstagande ochavstyrker motion Fi118 (kds) yrkande 35.NäringspolitikenProgram för småföretagsutveckling,förnyelse och tillväxtI proposition 222 (s. 5.14-5.31)redovisar regeringen sin övergripandesyn på näringspolitikens inriktning. Desenaste årens ändrade villkor förföretagandet beskrivs.Regeringen föreslår att ett särskilttreårigt program försmåföretagsutveckling, förnyelse ochtillväxt skall inrättas. Fyrahuvudrubriker anges såsomriktningsgivande för programmet,nämligen Företag skall växa med kunskap,Enklare att starta och driva företag, regional näringspolitik och Flerexportföretag. Under var och en av dessarubriker preciseras i sin tur en radinsatser som avses ingå i programmet.Bland förslagen kan nämnas inrättandetav en delegation för förenkling försmåföretagen samt olika åtgärder för attfrämja kunskapsöverföring ochteknikspridning, bl.a. mellan högskoloroch de små och medelstora företagen.Vidare skall särskilda insatsergenomföras beträffande skogsnäringen,miljöteknikområdet och tjänstesektorn.Småföretagens riskkapitalförsörjning ochinförande av en patentintrångsförsäkringskall underlättas. En ökad betoningskall göras beträffande samverkan mellanaktörer på den regionala nivån.Till programmet föreslås påtilläggsbudget till statsbudgeten /96 ettreservationsanslag på 1 miljard kronoratt anvisas under tolfte huvudtiteln. Ihuvudsak innehåller propositionen endastallmänna beskrivningar av hur medlenskall fördelas på angivna ändamål. Frånden nu angivna beloppsramen föreslås att500 avsätts för enfortsättning av bl.a. det s.k.tillfälliga småföretagsstödet (s. 5.26).Etgärderna bör i princip ha sammainriktning som men även kunnaanvändas för samma ändamål som det s.k.länsanslaget, anför regeringen.Enligt motion Fi119 av . (m) bör avslå förslagetom ett program för småföretagsutvecklingm.m. Motionärerna stöder visserligen deåtgärdsförslag som stämmer överens medModeraternas tidigare presenteradenäringspolitiska förslag, men de anser iövrigt att programmet varken är konkreteller genomtänkt (yrkande 1).I motion A49 (m) begärs förslag omenklare regler för att bli företagareoch för hushållen att anställa någon föratt utföra tjänster (yrkande 4).Motionärerna föreslår också attföretagens skyldighet att lämnastatistiska uppgifter skall ställas inunder (yrkande 21). Vidare bör enstatlig avregleringsdelegation inrättas(yrkande 22).Även i motion Fi117 (mp) föreslås ettsärskilt organ med uppgift att verka förfortlöpande förenklingar ochavregleringar för företagandet (yrkande32). Motionärerna anser attförslaget om ett program försmåföretagsutveckling m.m. bör avslås(yrkande 39). Regeringen bör tillriksdagen lämna en samlad redovisningoch analys av alla företagsstöd (yrkande40). För ökad sysselsättning föreslåsdels (yrkande 35) statligt stöd tillnätverk som stimulerar småföretagensmiljötänkande, dels (yrkande 36)ytterligare medel för rådgivning vid delokala kooperativa utvecklingscentrumen(LKU). En del av nyföretagarlånen ochlånen till kvinnors företagande börbeviljas av LKU, anser motionärernavidare och föreslår i enlighet härmed enöverflyttning av medel från (yrkande 37). Kvinnligt företagandeskall tilldelas hälften av det statligastödet för nyföretagande, framhåller deslutligen (yrkande 56).I motion A46 (kds) efterlyses förslagtill åtgärder för att minska byråkratinför små företag (yrkande 2). Sänktaföretagsstöd i utbyte mot sänkta skatteroch arbetsgivaravgifter är ett annatförslag från motionärerna (yrkande 11),som i övrigt anser det angeläget med ensamlad översyn av de statligaföretagsstöden.I motion Fi134 av m.fl. (s,c) förespråkas åtgärder för attkooperativa företag och lokalakooperativa utvecklingscentrum (LKU)skall kunna medverka till att minskaarbetslösheten.I motion Fi135 av ochIngbritt Irhammar (båda c) efterlysesett system med kvinnliga affärsrådgivarei varje kommun.ALMI Företagspartner skall ges iuppdrag att utarbeta ett system förkreditgivning, begärs det i motion Fi136av (); det hänvisas modell som tillämpas i . Ettlikalydande krav framställs i motionFi137 av ().Skatteutskottet avstyrker i sittyttrande (SkU13y) förslaget i motion A49(m) om förenklingar för nya företagarem.m. med hänvisning till pågående arbeteinom regeringen. Företrädarna förModeraterna har avgivit en avvikandemening.När det gäller yrkandet i motion Fi135(c) har näringsutskottet erfarit attsystemet med kvinnliga affärsrådgivarehar fungerat väl på de orter där det hartillämpats. anser dockatt det i första hand är kommunernasjälva som bör ta ställning till enutökning och avstyrker motionen.Näringsutskottet anför i sitt yttrande(NU10y) inledningsvis att programmetansluter sig till vad som anförs ipropositionen om näringspolitikenssyfte, nämligen att främja tillväxt ochförnyelse i näringslivet. Med olikagenerella medel skall det nationellaproduktionssystemet stärkas, sägs detvidare.Såvitt gäller programmet försmåföretagsutveckling m.m. upplysernäringsutskottet att kompletterandeinformation om medelstilldelningen harinhämtats från . Detbetonas dock att beslutendast skall gälla det totalaanslagsbeloppet. Med anledning av deaktuella motionerna konstaterarnäringsutskottet att många av de frågorsom tas upp i dessa behandlas ipropositionen. Det gäller t.ex.förenklingar för företagen,avregleringar, teknikspridning,teknikupphandling, forskningssamverkan,åtgärder på miljöteknikområdet,patentfrågor, riskkapitalförsörjning,tjänstesektorn och exportfrämjande.Regeringens förslag till program försmåföretagsutveckling, förnyelse ochtillväxt, m.m. tillstyrks avnäringsutskottet, som finner attåtgärderna som föreslås däri har ensådan inriktning som överensstämmer meddess syn på hur näringspolitiken börbedrivas. Därmed avstyrks motionerna iberörda avseenden.Beträffande program försmåföretagsutveckling m.m. har avvikandemeningar anmälts från företrädarna förModerata samlingspartiet, Folkpartietliberalerna, de gröna ochKristdemokraterna.Finansutskottet har ingen annan meningän skatteutskottet och näringsutskottetoch tillstyrker således regeringensförslag om att ett reservationsanslag på1 miljard kronor anvisas påtilläggsbudget under tolfte huvudtitelntill Program för småföretagsutveckling,förnyelse och tillväxt. Motionerna,Fi117 (mp) yrkandena 32, 35-37, 39, 40och 56, Fi119 (m) yrkande 1, Fi134 (s,c), Fi135 (c), Fi136 (c) och Fi137 (s),A46 (kds) yrkandena 2 och 11 och A49 (m)yrkandena 4, 21 och 22 avstyrks därmed.Översyn av reglerna inom tjänstesektornI proposition 222 (s. 5.24) aviseras attregeringen skall låta göra en översyn avreglerna för anlitande av tjänster ochen analys av vilken roll privatpersonersköp av tjänster har församhällsekonomin. Uppdraget, som börslutföras under innevarande år, avsesockså innefatta att förslag skall lämnastill regeländringar i syfte attstimulera utbud av och efterfrågan påtjänster.I propositionen anförs att de senastedecenniernas starka expansion inom dennasektor visar att den privatatjänstesektorn inte behöverskattelättnader eller andra stimulanserför att expandera men att 1990-taletssvåra ekonomiska kris ochmassarbetslöshet dock ger skäl för attöverväga vilka åtgärder som skulle kunnavidtas för att på kort sikt underlättasektorns expansion. Regeringen anser attdet kan finnas anledning att överväga omoch hur tillfälliga stimulanser som ROT-avdrag kan inriktas på annat än byggnadsåtgärder. I propositionen aviseras ettuppdrag till att belysamöjligheterna till administrativaförenklingar och överväga om det går attinföra ett standardiserat system förbetalning av tjänster som i Frankrike.I motion A49 (m) hävdas att den högaskatten på arbete är ett särskiltproblem för den privata tjänstesektorn.Det kan ifrågasättas om mervärdesskattöver huvud taget borde tas ut på dennatyp av tjänster (yrkande 16). Dagens EU-regler hindrar en särbehandling av dessatjänster. Därtill kommer tekniskasvårigheter och det statsfinansiellaläget som gör det svårt att genomföragenerella sänkningar av beskattningen avarbete i sådan omfattning att det skullefå några nämnvärda effekter förhushållens möjligheter att efterfrågatjänster. Enligt motionärernas meningbör därför särskilda åtgärder vidtas sompå ett väsentligt sätt minskar den såkallade skattekilen för dessa tjänster.På grund av svårigheterna att nugenomföra tillräckliga allmännasänkningar av beskattningen av arbeteföreslår de i stället en skattereduktionpå för vissa hushållstjänster(yrkande 18). Därigenom eliminerasskattekilen eller reduceras denväsentligt. Eftersom tjänster av detslag det här är fråga om knappast utförsalls på ett sätt som redovisas förskattemyndigheterna, blirskattebortfallet försumbart. Sannoliktleder förslaget till ökadeskatteinkomster genom att mångaarbetslösa kan få ett riktigt arbete.I motion A45 (fp) föreslås attregeringen skyndsamt skall lägga framförslag till en sänkning av arbetsgivaravgifterna inom tjänstesektorn medca . Inkomstbortfalletbör enligt motionen finansieras genomsänkt företagsstöd (yrkande 1).I motion A46 (kds) begär motionärernaen stimulans för tjänsteföretagandegenom direkta statliga bidrag tilltjänster i hushållet enligt en danskmodell och genom skattereduktion med60 % av arbetskostnaderna förbyggnadsåtgärder (ROT-åtgärder) ochvissa andra tjänster såsom bilreparationer, större trädgårdsarbeten ochinstallation av exempelvis vitvaror ochdatorer (yrkande 12).I motion Fi117 (mp) anförs att det inteför närvarande finns tillräckliga skälför temporära stimulanser av hushållstjänster eller ROT-åtgärder. Problemetmed de stora skattekilarna på arbete börenligt motionärerna lösas på ett mergenerellt sätt genom en skatteväxlingdär högre skatter på energi- ochresursförbrukning växlas mot lägreskatter på arbete, i första handarbetsgivar- och egenavgifter.Miljöpartiet anser att en sådanskatteväxling i storleksordningen 100miljarder kronor bör genomföras framtill . För de närmaste tre årenbör skatteväxlingen omfatta ca 25miljarder kronor. En skatteväxlinggynnar, generellt sett, tjänstesektorneftersom den är mycket energi- ochnaturresurssnål (yrkande 41).Skatteutskottet har i sitt yttrande(SkU13y) inte något att erinra mot attregeringen ser över frågan om andratillfälliga stimulanser avprivatpersoners köp av tjänster, ochskatteutskottet utgår från att man i denplanerade översynen kommer att ta uppalla goda uppslag. villskatteutskottet framhålla att de förslagsom regeringen har presenteratpå dessa områden har finansierats fulltut och att åtgärderna enligtskatteutskottets mening också harutformats på ett sätt som är godtagbartfrån fördelningspolitiska och andrautgångspunkter. Det statsfinansiellaläget innebär enligt skatteutskottetsuppfattning att dessa förutsättningarmåste gälla även i fortsättningen. Deaktuella motionerna i dessa frågorframstår mot denna bakgrund somorealistiska och saknar i alltväsentligt underlag för en närmarebedömning. De avstyrks därför avskatteutskottet.Företrädarna för Moderatasamlingspartiet, Folkpartietliberalerna, ochMiljöpartiet de gröna har fogatavvikande meningar till yttrandet.Socialförsäkringsutskottet konstaterar isitt yttrande (SfU6y) att i den översynav reglerna för anlitande av tjänstersom regeringen aviserar skall analyserasvilken roll privatpersoners köp avtjänster har för samhällsekonomin ochförslag läggas om regeländringar somstimulerar utbud och efterfrågan påtjänster riktade mot hushållen.