bet · GK01FiU7 · 1996-10-08 00:00:00 — Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 1995/96:194) I detta betänkande behandlar utskottetregeringens skrivelse 1995/96:194 omutvecklingen inom den kommunala sektorn.Finansutskottet ställer sig positivttill en sammanhållenuppföljningsverksamhet för den samladekommunala sektorn liksom till en årligåterrapportering av resultatet tillriksdagen.Utskottet behandlar i betänkandet ocksåfyra motioner som väckts med anledningav regeringens skrivelse. Samtligamotionsyrkanden avstyrks.Till betänkandet har fogats åttareservationer och ett särskilt yttrande.Regeringens skrivelseI skrivelse 1995/96:194 lämnarregeringen () enöversiktlig redovisning av utvecklingeninom den kommunala sektorn. 1995/96:Fi102 av m.fl.(v) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om analyser av kommunalabesparingar och ökad arbetslöshet blandoffentliganställda,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om jämställdhetsdirektivet,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om barnomsorg,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kommunala bolags socialaansvar,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om offentlighet avanställningsförmåner och styrelsearvodenför chefstjänstemän i de kommunalabolagen.1995/96:Fi103 av m.fl. (fp)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av nya spelregler ochavreglering för att främja det kommunalaförnyelsearbetet,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om avveckling av kommunalabolag,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av konkurrens ochavskaffandet av kommunala monopol,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ett rättvisarestatsbidragssystem,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om den s.k. kommunakuten,6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om metoder att bekämpasegregation,7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ekonomi i balans.1995/96:Fi104 av m.fl. (m)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en uppföljning avvarför kommunala skattesänkningar integenomförs av kommuner och landsting somgynnas av det nya utjämningssystemet,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om vidgad arbetsuppgift för denkommitté som utvärderar det nyautjämningssystemet för kommuner ochlandsting,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om vårdköerna,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en redovisning av hurinkomstrelaterade taxor inombarnomsorgen ökar marginaleffekterna förbarnfamiljerna och vad detta leder till,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en analys av hur olikaelevers behov skall kunna tillgodoses isvensk skola,6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om specialpedagogiskpåbyggnadsutbildning ochkommunaliseringen av särskolan,7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om finansiering av denarbetsplatsförlagda praktiken - APU,8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om lagen omentreprenadförhållanden i skolan,9. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om svenska för invandrare,10. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om rätten att välja som en grundför förnyelse och utveckling av vård,barnomsorg och utbildning,11. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om redovisning av effekterna avkonkurrensutsättning av kommunalverksamhet,12. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om redovisning av hur de olikaalternativen inom skola, omsorg m.fl.kommunala verksamhetsområden upplevs avdem verksamheten finns för,13. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om rätten att kunna välja skolaoch omsorg.1995/96:Fi105 av m.fl.(m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vidgad arbetsuppgiftför kommittén som utvärderar det nyautjämningssystemet mellan kommuner ochlandsting.Yttranden från andra utskottFinansutskottet beslöt den 21 maj 1996att bereda ,socialförsäkringsutskottet,socialutskottet och utbildningsutskottettillfälle att yttra sig över regeringensskrivelse.Socialutskottets yttrande(1996/97:SoU2y) ochutbildningsutskottets yttrande(1995/96:UbU8y) återfinns som bilagorna1 och 2 till detta betänkande.Konstitutionsutskottet ochsocialförsäkringsutskottet har beslutatatt avstå från att yttra sig överskrivelsen. Regeringens skrivelseI regeringens skrivelse 1995/96:194lämnas en översiktlig redogörelse av hurden kommunala verksamheten harutvecklats under den första hälften av1990-talet i förhållande till denationella mål som statsmakterna sattupp. Vidare ges i skrivelsen enredovisning av kommunernas ochlandstingens ekonomiska ställning och avutvecklingen av organisations- ochverksamhetsformerna. Vissa beslut somstatsmakterna fattat, som berör kommuneroch landsting, samt vissa utredningarsförslag redovisas kortfattat i bilagor.En motsvarande redovisning lämnades förförsta gången till våren 1995i anslutning tillkompletteringspropositionen (skrivelse1994/95:220, bet. Redovisningen ärtillbakablickande och i huvudsakdeskriptiv. Regeringen har inte begärtnågot ställningstagande från riksdagenssida.I vårpropositionen (prop. 1995/96:150s. 176) gör regeringen en sammanfattandevärdering av resultatet av denuppföljning som redovisas i skrivelsen.Regeringen framhåller attkostnadsneddragningar skett i delar avden kommunala verksamheten somen viss expansion skett inom t.ex. skolaoch barnomsorg. Det material somredovisas ger, sägs i vårpropositionen,inte grund för att påstå att kvalitetengenerellt försämrats inom vård, omsorgoch utbildning. Skillnaderna mellanenskilda kommuner och landsting harhittills tenderat att öka, men genom detsystem för utjämning av inkomster ochstrukturella kostnader som riksdagenbeslutat 1995, förbättras deekonomiska förutsättningarna för enlikvärdig verksamhet i olika kommuneroch landsting, heter det.MotionernaRegeringens skrivelse 194 omutvecklingen inom den kommunala sektornhar föranlett fyra motioner. Imotionerna framställs i princip tvåtyper av yrkanden,dels krav och önskemål om ytterligarekartläggningar, analyser ochundersökningar som belyser denhittillsvarande utvecklingen inom denkommunala sektorn eller inom olikaverksamhetsområden,dels krav och önskemål om framtidaåtgärder och/eller förslag frånregeringens sida samt förslag tillallmänna policyuttalanden frånriksdagens sida.Krav och önskemål om ytterligareuppföljningsinsatserI motion Fi104 av m.fl.(m) anförs att regeringens skrivelse ärett viktigt inslag i denuppföljningsverksamhet som riksdagenalltmer ägnar sig åt. Det är därför bramed en årlig redovisning av utvecklingeninom den för samhällsekonomin så viktigakommunsektorn, inte minst därför att densvarar för en betydande del av denoffentliga sektorns verksamhet.Riksdagen bör enligt motionärerna uttalaatt den önskar en mer ingåenderedovisning av utvecklingstendenser ochresultat inom följande områden:- En uppföljning av varför kommunalaskattesänkningar inte genomförs avkommuner och landsting som gynnas av detnya utjämningssystemet (yrkande 1)- En uppföljning av hur vårdköerna harutvecklats (yrkande 3)- En redovisning av effekterna förbarnfamiljerna av inkomstrelateradetaxor inom barnomsorgen (yrkande 4)- Regeringen bör återkomma med enanalys av hur svag- och högpresterandeelevers behov skall kunna tillgodoses isvensk skola (yrkande 5)- En redovisning för utvecklingen när detgäller lärare som genomgåttspecialpedagogisk påbyggnadsutbildningoch av effekterna av kommunaliseringenav särskolan (yrkande 6)- En fyllig redovisning av effekterna avkonkurrensutsättning inom olikaverksamhetsområden (yrkande 11)- En redovisning av hur de olikaalternativen inom skola, omsorg m.fl.kommunala verksamhetsområden upplevs avdem som verksamheten är till för(yrkande 12)Enligt motion Fi102 av . (v) bekräftar regeringensskrivelse att kommuner och landstingspelar en avgörande roll för de godalevnadsvillkor som en stor majoritet -trots 1990-talets arbetslöshetskris -har i . Den visar också hur desom arbetar i kommunsektorn förmåttupprätthålla en mycket hög genomsnittligstandard på de offentliga tjänsternatrots starka påfrestningar i form avökande behov, sviktande skatteunderlagoch minskade statsbidrag.Enligt motionärerna bör inom ramen fören fortlöpande uppföljning avkommunsektorn följande kompletteringargöras:- Kalkyler och analyser bör tas fram övereffekterna i olika offentliga budgetarav kommunala besparingar och ökadarbetslöshet bland offentliganställda(yrkande 1)- Analyser bör göras av hur kvinnornadrabbas av nedskärningarna i barnomsorg,skola och äldreomsorg (yrkande 2)- Analyser av effekterna på barn avnedskärningar inom skola och barnomsorgbör tas fram (yrkande 3)- Regeringen bör i sin nästa redovisningockså belysa hur de kommunala företagentar sitt sociala ansvar (yrkande 4)Krav och önskemål om framtida åtgärderoch förslagI motion Fi104 av m.fl.(m) ställs följande krav på åtgärder:- Den kommitté som utvärderar det nyautjämningssystemet för kommuner ochlandsting bör ges i uppgift attanalysera systemets effekt påincitamenten för enskilda kommuner attbidra till ekonomisk tillväxt (yrkande2)- Regeringen bör återkomma med förslagtill finansieringsmodell förarbetsplatsförlagd utbildning - APU(yrkande 7)- Lagstiftningen bör ändras så attkommunernas rätt att lägga ut utbildningpå entreprenad vidgas (yrkande 8)- Regeringen bör ges i uppdrag attsnarast för redovisa skälenför och planerade åtgärder mot den högabortfallsfrekvensen inom sfi - svenskaför invandrare (yrkande 9)- De enskilda initiativen är av störstavikt för att nå en förnyelse ochutveckling av skolan. Regeringen börredovisa sakskälen som ligger till grundför en politik som riktar sig motelevernas och förädrarnas rätt att väljaskola och barnomsorg (yrkandena 10 och13)Även i motion Fi105 av . (m) begärs att arbetsuppgifternaför den kommitté som utvärderar det nyautjämningssystemet för kommuner ochlandsting skall vidgas till att ävenavse den s.k. Pomperipossaeffekten, somenligt motionärerna ger upphov till entillväxtfientlig politik.I motion Fi103 av m.fl. (fp)framhålls att verksamheten ikommunsektorn inte bara är av centralbetydelse för medborgarna utan ocksåintimt hänger samman med den allmännaekonomiska utvecklingen. Motionärernapekar på att det i regeringens skrivelsekonstateras att prestationsvolymen harökat inom flera områden, t.ex.barnomsorg och grundskola, men att detgivetvis är svårt att på nationell nivåvärdera verksamhetens kvalitet ocheffekter. Den kursomläggning som skettsedan 1994 beträffande förnyelsearbetethar enligt motionen haft en förödandeeffekt för produktiviteten och därmedför verksamhetens utflöde i form avutbildning, vård och omsorg. I motionenbegärs följande åtgärder och förslag:- Nya spelregler och avreglering behövsför att främja det kommunalaförnyelsearbetet (yrkande 1)- De kommunala bolagen bör i de allraflesta fall säljas ut eller drivas iförvaltningsform (yrkande 2)- Kommunala monopol bör avskaffas ochverksamheterna utsättas för konkurrens(yrkande 3)- Ett rättvisare bidrags- ochutjämningssystem bör utarbetas somstimulerar tillväxten,inkomstutjämningen bör sättas till 90 %och kostnadsutjämningen bör spegla defaktiska kostnadsskillnaderna (yrkande4)- Den s.k. kommunakuten bör slopas ochmedlen fördelas efter generellaprinciper (yrkande 5)- Föräldrakooperativ, föreningsdrift,personalkooperativ, privatägda ellerkommunala skolor och dagis medbrukarstyrelser måste ges stabila ochbra regler för att kunna verka även iutsatta bostadsområden (yrkande 6)- Kravet på balans i de kommunalabudgetarna bör gälla (yrkande 7)I motion Fi102 av m.fl.(v) begärs att regeringen skyndsamtskall lägga fram förslag om offentlighetnär det gäller anställningsförmåner ochstyrelsearvoden för chefstjänstmän i dekommunala bolagen (yrkande 5).Yttranden från andra utskottSocialutskottets yttrandeSocialutskottet tar i sitt yttrande(1996/97:SoU2y) upp fyra yrkanden imotionerna inom utskottetsberedningsområde. Det gäller yrkande 3 imotion Fi104 (m) om vårdköerna samtyrkande 3 i motion Fi103 (v) ochyrkandena 4 och 10 i motion Fi104 (m) ombarnomsorgen.VårdköernaNär det gäller vårdköerna lämnas iregeringens skrivelse en redogörelse förden vårdgaranti för att minska köer ochväntetider inom vården som infördes år1992 samt resultatet av en uppföljningsom genomfördes av Landstingsförbundetvid /96. I anslutningtill yrkande 3 i motion Fi104 (m) finnermotionärerna det mycket anmärkningsvärtatt en skrivelse som skall följa upputvecklingen inom den kommunala sektornhelt går förbi den för så mångamedborgare oroande utvecklingen medpånyttfödda oacceptabla vårdköer.Enligt socialutskottet är vårdgarantinen angelägen fråga i regeringensöverläggningar med Landstingsförbundetom den s.k. Dagmaröverenskommelsen förår 1997. Utskottet ser med stor oro påatt köerna i vården ökar och utgår frånatt regeringen återkommer till riksdageni frågan så snart förhandlingarna haravslutats. Något tillkännagivande medanledning av motion Fi104 (m) yrkande 3behövs inte enligt socialutskottet.BarnomsorgenBeträffande barnomsorgen redovisarregeringen i skrivelse 194 bl.a.uppgifter om utvecklingen avbarnomsorgens utbyggnad när det gällersåväl den kommunala som den icke-kommunala verksamheten liksom uppgifterom kostnader och produktivitet. Vidarebehandlas frågor om personalen inombarnomsorgen, bl.a. när det gällerutbildningsnivån, samt om dentaxesättning som tillämpas i kommunerna.I motion Fi102 (v) efterfrågasytterligare och bredare analyser aveffekterna av den produktivitetsökningpå som inträffat mellan åren 1990och 1994 (yrkande 3). att effekterna på barn avnedskärningarna inom skola ochbarnomsorg delvis kan utläsas av detvkade antal barn som kommer till barn-och ungdomsmottagningarna. I motionFi104 (m) begärs ett tillkännagivandetill regeringen om rätten att välja somen grund för förnyelse och utveckling avvård, omsorg och utbildning. Regeringenbör redovisa de sakskäl som ligger tillgrund för den politik som förs och somenligt motionen motarbetar elevernas ochföräldrarnas rätt att välja skola ochbarnomsorg (yrkande 10). I anslutningtill yrkande 4 i samma motion ställskrav på ytterligare belysning av hurinkomstrelaterade taxor inombarnomsorgen påverkar barnfamiljerna.Enligt motionärerna bottnar denna typ avkommunal fördelningspolitik i en felsyn.Socialutskottet framhåller i sittyttrande att en väl utbyggd barnomsorgav god kvalitet är en viktig del ifamiljepolitiken för att främjaföräldrars möjlighet att kombineraföräldraskap och förvärvsarbete.Utskottet konstaterar att kunskapen omeffekterna av den ökande storleken påbarngrupperna ännu är begränsad ochhänvisar bl.a. till en pågående studieav som beräknas bli klari . bör motion Fi102 (v)yrkande 3 inte föranleda något uttalandefrån sida.Inte heller motion Fi104 (m) yrkande 10om valfrihet inom barnomsorgen börenligt socialutskottet föranleda någonåtgärd. Utskottet framhåller attbarnomsorgen skall präglas av rättvisfördelning och ökad valfrihet. Samtidigtanför utskottet att det är kommunensansvar att tillgodose behovet avbarnomsorg och att kommunen därför måsteha möjlighet att planera all barnomsorginom kommunen, såväl den som bedrivs avkommunen själv som den enskilda.Utskottet konstaterar att denicke-kommunala barnomsorgen successivtökat i omfattning.Socialutskottet påpekar att avgifternainom barnomsorgen är en kommunalangelägenhet. Enligt 35 §socialtjänstlagen får kommunen ta utskäliga avgifter enligt grunder somkommunen bestämmer. Avgiften får dockinte överstiga kommunens självkostnad.Enligt socialutskottet bör motion Fi104(m) yrkande 4 avstyrkas.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet behandlar i sittyttrande (1995/96:UbU8y) tio yrkanden omden kommunala skolverksamheten, nämligenyrkande 6 i motion Fi103 (fp) samtyrkandena 5-13 i motion Fi104 (m).SkolanRegeringens skrivelse innehåller förutbildningsområdet bl.a. de nationellamålen för respektive utbildning ochutvecklingen av de kommunala kostnadernasamt en belysning av kvalitetsfrågor ochmåluppfyllelse. I skrivelsen redovisasockså en undersökning av somvisar att skolan är ett av desamhällsområden som allmänheten harstörst förtroende för.Frågan om hur olika elevers behov skallkunna tillgodoses m.m. behandlas imotion Fi104 (m). Motionärerna ansersåledes att regeringen böråterkomma med en analys av hur olikaelevers behov skall kunna tillgodoses isvensk skola (yrkande 5). I samma motionställs i anslutning till yrkande 6 kravpå att en kommande uppföljning av denkommunala verksamheten även skallinnehålla en redovisning av utvecklingennär det gäller de lärare som genomgåttspecialpedagogisk påbyggnadsutbildningsamt av effekterna av kommunaliseringenav särskolan.Utbildningsutskottet erinrar i sittyttrande (1995/96:UbU8y) om vad som sägsi skollagen och i de nya läroplanernaför det obligatoriska skolväsendet ochför de frivilliga skolformerna om deövergripande målen och riktlinjerna förskolverksamheten samt om kommunernasansvar för genomförandet. ger de nya läroplanerna allaelever - såväl svag- som högpresterande- goda möjligheter till utveckling.Skolverket har vidare getts i uppdragatt utvärdera hur kommunerna fördelarresurserna för att tillgodose elever medbehov av särskilt stöd.När det gäller frågan omspecialpedagogisk påbyggnadsutbildningoch kommunalisering av särskolan pekarutskottet bl.a. på regeringensföreskrifter i gällande regleringsbrev,roll, en pågående översyn avlärarutbildningen liksom en kommandeutvärdering av konsekvenserna av detändrade huvudmannaskapet för särskolanoch särvux. Enligt utbildningsutskottetbör yrkandena 5 och 6 i motion Fi104 (m)avstyrkas av finansutskottet.Finansiering av den arbetsplatsförlagdautbildningen (APU) i gymnasieskolanbehandlas i yrkande 7 i motion Fi104(m). Motionärerna understryker attstudier visar att många skolor inte kanfå ut sina elever på arbetsplatsförlagdutbildning i den omfattning som regeringoch riksdag har beslutat. Regeringen bördärför återkomma med förslag tillfinansieringsmodell för APU enligt detföreliggande utredningsförlaget ibetänkande SOU 1994:101.Utbildningsutskottet pekar på att ettidentiskt krav om finansieringen av APUbehandlas av utskottet i samband medberedningen av proposition 1995/96:206Vissa skolfrågor m.m. Med hänvisningdärtill anser utskottet att det nuaktuella yrkandet bör avslås avriksdagen.Kommunernas möjligheter att lägga utundervisning på entreprenad bör enligtmotion Fi104 (m) yrkande 8 vidgas genomdndringar i lagstiftningen. Lagen omentreprenadförhållanden inom skolan börförtydligas så att det blirmöjligt för kommuner att uppdra åt andrautbildningsanordnare att bedrivaundervisning inom ett flertal olikaämnen.Utbildningsutskottet behandlade fråganom vidgade möjligheter att lägga utundervisning på entreprenad i sittbetänkande 1994/95:UbU10 (s. 24).Utskottet fann inte då skäl att ändragällande föreskrifter som innebär attöver 700 av ca 750 kurser igymnasieskolan kan läggas ut påentreprenad. Utskottet föreslår attfinansutskottet avstyrker bifall tilldet aktuella yrkandet.Enligt motion Fi104 (m) yrkande 9 börregeringen ges i uppdrag att förriksdagen redovisa skälen för ochplanerade åtgärder mot den högabortfallsfrekvensen inom undervisning isvenska för invandrare (sfi).Utbildningsutskottet anser att detaktuella yrkandet bör avstyrkas motbakgrund av att en ingående utvärderingav bl.a. kvaliteten i sfi-undervisningenpågår och beräknas bli klar under år1996.Entreprenader och konkurrensRegeringens skrivelse innehåller bl.a.ett avsnitt om entreprenader ochkonkurrens (s. 98-99). att några kommuner har utvärderatde senaste årens konkurrensutsättning avkommunal verksamhet. Det finns exempelpå både positiva och negativaerfarenheter. Någon samlad bild avförändringarna gårenligt regeringens bedömning knappastatt ge.I motion Fi104 (m) behandlas frågor omökad valfrihet inom skolan m.m. Deenskilda initiativen är av största viktför att nå en förnyelse och utvecklingav skolan, anser motionärerna. Arbetetför en ökad valfrihet inom skola ochbarnomsorg måste fortsätta, ett arbetesom regeringen enligt motionenmotarbetar. Regeringen bör redovisa desakskäl som ligger till grund för dennapolitik mot elevernas och föräldrarnasrätt att välja skola (yrkande 10).Motionärerna anser vidare att mycket avdet interna utvecklingsarbetet ikommuner och landsting är en direktföljd av en stimulerandekonkurrensmiljö. De anser att det ärmärkligt att regeringens skrivelse sålitet berör effekterna avkonkurrensutsättningen. Det bör varamöjligt för regeringen att till kommandeår ge en fyllig redovisning aveffekterna på olika verksamhetsområdenav konkurrensutsättningen (yrkande 11).Utbildningsutskottet konstaterarsammanfattningsvis - efter att ha gjorten genomgång av gällande regler och enredovisning av rapporten avskolan 1996 från - att detfinns en omfattande valfrihet inomskolväsendet och att elever ochföräldrar successivt har givits störrerätt och möjlighet att välja men att detfinns skillnader vad avser utnyttjandetav denna rätt. Utskottet tillbakavisarpåståendet i motionen att regeringenmotverkar elevers och föräldrars rättatt välja skola. Utbildningsutskottetföreslår med hänvisning därtill attfinansutskottet avstyrker yrkandena.MedborgarperspektivetRegeringen framhåller att enligt fleralokala undersökningar är medborgarna istort sett ganska nöjda med denkommunala servicen. Från någraundersökningar redovisas slutsatsen attmedborgaren anser att hans eller hennespåverkansmöjligheter på den kommunalaservicen är begränsade. upplever sig inte ha någrapåverkansmöjligheter alls. Regeringenpekar på att det funnits enviss valfrihet att välja t.ex. skola försina barn. Möjligheterna för medborgarenatt själv välja producent ökar ochomfattar allt fler områden.Vidare framhålls i skrivelsen attbrukarinflytande också kan utövas viasamråd, självförvaltningsorgan,opolitiska nämnder, villkorad delegationm.m. I några kommuner övervägs attinrätta opolitiska nämnder i en del avkommunen. Invånarna kan då få väljaledamöterna via ett valförfarande därkandidaternas namn kryssas för ellerskrivs till på en särskild valsedel.Sådana nämnder kan få ansvaret för t.ex.skola, barn- och äldreomsorg inom sinkommundel.I motionerna Fi104 (m) och Fi103 (fp)behandlas frågor med anknytning tillmedborgarperspektivet. I den första avmotionerna hänvisas till redovisningen iskrivelsen av att medborgarna är ganskanöjda med den kommunala servicen.Motionärerna anser att det är en bristatt regeringen inte redovisat attmedborgare som valt de privataalternativen inom t.ex. skola och omsorgofta är mer nöjda. Mot den bakgrundenvore det på sin plats att regeringenredovisar de skäl som ligger bakomregeringens ovilja mot elevers ochföräldrars rätt att välja skola ochomsorg (yrkande 13). Motionärerna anservidare att det i den diskussion som försom mångfald och kvalitet inom dekommunala verksamhetsområdena ärsärskilt viktigt att lyfta fram hurresultatet värderas av dem somverksamheten är till för. En redovisningbör därför ges av hur de olikaalternativen inom skola, omsorg m.fl.kommunala verksamhetsområden upplevs avdem verksamheten är till för (yrkande12).I yrkande 6 i folkpartimotionen anförsatt det allra viktigaste för att bekämpasegregationen är att människor får maktöver sina egna liv. En viktigförutsättning är därvid att de måstekunna ta makten över de viktigaverksamheterna inom framför allt skolanoch barnomsorgen. Motionärerna pekar påatt valfrihet inte är en lyx som endastskall unnas de välbeställda.Självstyrande skolor, elev- ochföräldramedverkan och enskilt drivnaskolor i olika former är minst likaangelägna i utsatta bostadsområden.