bet · GK01FöU1 · 1996-11-28 00:00:00 — Det är enligt vår mening en brist att inte förslaget tillförsvarsbeslut innehåller en sådan strategi.Regeringen anmäler att den ämnar tillsätta en arbetsgrupp med uppdraget attbl.a. följa utvecklingen av hot och risker inom informationskrigföring. Dettafinner utskottet högst märkligt! Såväl försvarsutskottet som trafikutskottetansåg att det var helt otillräckligt att tillsätta en arbetsgrupp. Trots ettsärskilt tillkännagivande från i frågan saknas en samlad strategioch den mer samlade och samordnade ledning av IT-säkerhetsfrågorna somriksdagen efterlyste.Vi finner det anmärkningsvärt att regeringen - trots tillkännagivandet -inte tagit med säkerhets- och sårbarhetsfrågorna på ett sätt som rimligensvarar mot krav.Inriktning av krigsorganisationen - markstridskrafternaVi anser att vi skall växla ned till sex armébrigader till 2001.Krigsorganisationen får inte bli för stor i förhållande till ekonomin. Detblir den med regeringens förslag om 13 brigader. Det kan inte vara operativautgångspunkter med tanke på försvarseffekt och uthållighet, som står bakomregeringens förslag, utan regional- och arbetsmarknadspolitiska överväganden.Inriktningen på vårt förlag är en bättre fördelning av brigaderna överlandet än vad som är fallet i dag.Inriktning av krigsorganisationen - sjö- och kustförsvarskrafternaMiljöpartiet anser att det skall finnas sju ubåtar i . Vi anser inte att någon anskaffning skall ske av Ubåt 2000eller . Därför skall internationella samarbetsprojekt, som annarsstrider mot svensk krigsmateriellag, upphöra. Nyutveckling av ubåtar ingårenligt vår mening inte i de prioriterade basområdena. Eftersom miljöpartietinte längre föreslår en fortsatt satsning på nya ubåtssystem, måste FMV få iuppdrag att försöka förhandla tillbaka delar av de beviljade pengarna ochundersöka de ekonomiska konsekvenserna av att riva upp kontraktet med Kockums.Inriktning av krigsorganisationen - flygstridskrafternaMiljöpartiet förordar ett mindre antal flottiljer, fyra stycken med tvådivisioner på varje flottilj, dels beroende på att buller och miljöstörningartalar för att flygvapnet skall finnas på så få platser i landet som möjligt ifredstid, dels beroende på att vi redan har beställt JAS-plan till åttakrigsflygdivisioner. Vi anser inte att fler skall beställas.Fredsorganisationen; , och SöderhamnI finns det konflikter mellan flottiljens (F 16) behov och detomgivande civila samhällets krav. Det är enligt vår mening mycket som talarmot flottiljen i : Flottiljen ligger mellan och GamlaUppsala högar. Än viktigare än att F 16 ligger mellan kyrkor och högar är attden ligger så nära bebyggelse att många störs av buller, att olycksrisken ärstörre än på andra platser och att många kommunala byggprojekt, bl.a. för attskapa fler bostäder, tvingats skrotas på grund av denna flottilj.Kommunfullmäktige har ?vid en samlad bedömning? beslutat avstyrka JAS.Naturligtvis skulle ingen komma på tanken att placera en flottilj där i dag.Problemen lär inte minska när JAS 39 i full skala kommer ut på flottiljernaoch ett antal JAS-divisioner skall förläggas till . F 16 fick inteheller koncession för fler än två divisioner JAS ?med tvekan?. Försvarsmaktensegna beräkningar visar att de totala miljökostnaderna blir högre vid F 16 änvid någon annan flottilj, redan vid en måttlig sänkning av de nuvarandegränsvärdena för buller.Näst högst blir kostnaderna för i . När det gäller delångsiktiga miljöförutsättningarna vid bedömer i sinslutrapport att har bland de sämsta miljömässiga förutsättningarna. Detskall också påpekas att det ännu inte gjorts någon miljöprövning för vare sigden militära flygskolans verksamhet eller övriga utbildningar som enligtregeringens förslag skall förläggas till . Regeringen föreslår att flyttaden grundläggande flygutbildningen till . Detta framstår för osssom ett felaktigt beslut. På samma plats skall man enligt det förslaget blandatunga stridssystem som AJS/Ja 37, JAS 39 och civil luftfart. Det måste varaflygsäkerhetsmässigt förkastligt. Det har också framkommit argument som tungttalar för att miljöproblemen är stora redan i detta område. Konkurrensen fråncivilt flyg är större i södra än i norra talar i Försvarsmaktens remissmaterial till F 15 i Söderhamnsfördel. Likaså när det gäller övningsområden. Även standarden påbyggnadsbeståndet och övrig infrastruktur ger större säkerhet iinvesteringsbehovet . Sammantaget anser vi att argumenten talar till F15 i fördel. anser att F 15 bör finnas kvar och F 10samt F 16 bör avvecklas. Detta bör ligga till grund för var de andraflottiljerna lokaliseras.MiljövärnsregementenMiljöpartiet föreslår att två regementen ställs om till miljövärnsregementenunder försvarsbeslutsperioden. Vi föreslår att I 13 skall ställas om till ettmiljövärnsregemente med utbildning för att utföra konkreta miljöuppgifter.Redan nu visar anställda på I 13 prov på framsynthet och visioner när detgäller totalförsvarskoncept. Man har färdiga förslag på hur civilpliktigaskall kunna utbildas på regementet och detta går det enligt vår mening attbygga vidare på.När det gäller FMB i , , ser vi stora utvecklingsmöjligheter.Verksamheten på är baserad på att samtliga försvarsgrenar och civilamyndigheter är inblandade i hela skalan kris-krig. Detta gersamordningsvinster och också en optimering av den totala effekten. Detta äreftersträvansvärt för fler garnisoner och etablissemang runt om i . Härbör civilpliktig personal utbildas för miljöskydd och räddningsinsatser. Tilldetta har ett utmärkt läge i . Liksom när det gäller I 13anser vi att man bör samlokalisera civil och militär utbildning på Fårösund.Kommunen har bedömt att FMB kan ta emot minst 500-900 civilförsvarspliktiga omåret.Militära internationella insatserSituationen för FN- eller IFOR-soldaterna när de kommit hem kan ofta varasvår. De bär ofta på krigsminnen och möter arbetslöshet, utanförskap och enkänsla av att ingen förstår deras situation. Vi anser att de hemvändandesoldaterna skall mötas på ett sådant sätt att de kan använda sina erfarenheterpå ett konstruktivt sätt både för det civila samhället och individen. Därförföreslår Vi ett frivilligt samarbetsprogram med fredsorganisationer samtinrättandet av speciella ?efteruppdragsplatser? på arbetsplatser där de kan fåta del av andra villkor än krigets, få ansvarsfulla uppgifter och integrerasig. Erfarenheterna är också viktiga att föra ut i t.ex. skolornasfredsutbildning. Med tanke på den våldsromantik som sprider sig i kanden motbild som de hemkomna FN- eller IFOR-soldaterna kan ge vara ettvärdefullt bidrag i kampen mot våldsförhärligande, vapendyrkan och brist påempati.Viktig är också den utbildning som sker av befäl och frivilliga införuppdraget.På uppdrag av Högkvarteret har genomfört enenkätundersökning bland FN-soldater som tjänstgjort i de nordiska bataljonernai Bosnien. Av undersökningen framgår det att en majoritet av soldaternaefterlyser bättre utbildning inför tjänstgöringen. Det är inte kunskaper ivapenhantering eller teknik som efterlyses, utan kunskaper omlokalbefolkningen, den politiska situationen i området och bättrespråkkunskaper. Denna undersökning måste ligga till grund för hur utbildningengenomförs i framtiden.När det gäller rekryteringen till internationella uppdrag har det framförtsklagomål i bl.a. pressen beträffande att personer med rasistiska ellerfrämlingsfientliga åsikter har tagits ut till internationell tjänst. EnligtVår uppfattning borde det vara föremål för utredning, liksom hur uppföljning,hjälp och stöd till de personer som har varit ute på internationella uppdraghar fungerat. I det sammanhanget vore det också värt att lyfta frågan om hurofta det är lämpligt att samma person upprepade gånger med korta uppehållmellan uppdragen rekryteras till internationella uppdrag. Regeringen börenligt vår mening överväga en ?uppehållstid? mellan uppdragen så att möjlighettill ordentlig behandling mot posttraumatiskt stressyndrom finns.FörsvarsekonominVerksamhetsområde A - Militärt försvarMiljöpartiet vill spara mer pengar på det militära försvaret änriksdagsmajoritetens fastslagna besparing (1996-2001). Vi anser att ramen för det militära försvaret bör vara 29miljarder kronor . Besparingen är av ideologiska och säkerhetspolitiskaskäl.Besparingarna skall också ske på ett sådant sätt att stora besparingar skerefter detta budgetår, då vi vill avbryta kostsamma utvecklingsprojekt somt.ex. delserie tre av . Vi anser att ingen ytterligarebeställning av JAS 39 skall ske; därför anser vi att det skall finnasfyra krigsflygflottiljer med två JAS-divisioner på varje flottilj. Vi villminska antalet armébrigader till sex stycken till och med år 2001.Inom anslaget A1 Försvarsmakten anser vi att en civilmotståndsutbildningskall finansieras. Två regementen skall också ställas om tillmiljövärnsregementen.Regeringen föreslår ett ramanslag på för anslaget A1Försvarsmakten . förordar i stället en ram på 35 899miljoner kronor.Flygtekniska försöksanstaltenFlygtekniska försöksanstalten har som övergripande mål att främja utvecklingenav flygtekniken i landet. Detta mål vill regeringen att skallgodkänna. Det är enligt vår mening andra, mer framtidsvänliga, transportslagsom behöver ökade resurser till sitt förfogande. Vi vill minska anslaget tilldenna verksamhet och inrikta den mot det nya övergripande målet ?att främjautvecklingen av reducerade utsläpp och minskat buller till följd avflygverksamheten?.Regeringen föreslår ett ramanslag på . anser attdetta ramanslag bör sänkas med till för 1997.Frivilliga försvarsorganisationerMiljöpartiet vill tilldela lika mycket pengar som regeringen till Stöd tillfrivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret m.m. () menutvidga kriterierna för dem som kan få ekonomiska bidrag. I enlighet med denav beslutade vidgade hotbilden bör en översyn göras över vilkaorganisationer som stöd skall kunna betalas ut till med denna inriktning ienlighet med förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet.Ekonomisk ram under försvarsbeslutsperiodenMed hänvisning till den ändrade omfattning och inriktning av Totalförsvaretsom vi föreslår vill vi anvisa 34,9 miljarder mindre till utgiftsområde 6Totalförsvar jämfört med regeringens förslag,dvs. för till år 2001.Utgiftsområde 6 TotalförsvarFör utgiftsområdet 6 Totalförsvar föreslår budgettotalt , eller mindre än vadregeringen föreslår.BeställningsbemyndigandenRegeringen hemställer i budgetpropositionen att bemyndigarregeringen att medge beställning av materiel m.m. och utvecklingsarbete förFörsvarsmakten inom en kostnadsram av högst för tidenefter . Detta motsätter sig bestämt. Regeringenbör i stället fortlöpande återkomma till med förslag till beslutrörande materiel och utvecklingsarbete, så att får en störremöjlighet att påverka till vad pengarna går, och om det över huvud taget ärrimligt att beställningen eller inköpet skall göras. bör enligt vårmening besluta om riktlinjer för när regeringen skall förankra beslut omutveckling och beställning av materiel i . Detta kan ske antingengenom att uppdrar åt regeringen att komma med förslag, eller ännuhellre, genom att försvarsutskottet genom sin initiativrätt föreskriver näroch vilket beslutsunderlag som skall lämnas till . Detta med syfteatt förbättra insyn i och inflytande över materielbeställningar ochutvecklingsarbeten.Icke-militära motståndsfrågorRegeringen vill att skall godkänna övergripande mål för funktionenPsykologiskt försvar. Tyvärr nämner regeringen inte ett ord om icke-militäramotståndsfrågor i propositionen.Vår svenska demokrati uppstod ur civil olydnad. Arbetarnas olagliga strejkervar med och lade grunden för den demokrati vi har i dag.Enligt vår mening är civil olydnad inte bara är en rättighet, utan också enskyldighet. Ickevåld är en aktiv kampform. Begreppet ickevåld innefattarenligt vår mening alla försök att ändra på makthavarens beslut, oavsett om detär en ockuperande makt eller en inhemsk myndighet, utan att man använder våld.Ickevåld kan vara allt från en fredlig demonstration till att kedja fast sigpå ett träd för att förhindra att det fälls. Begreppet ickevåld innefattaralltså olika demokratiska former att bjuda motstånd mot förtryck ellerorättvisor. När ickevåld används för att försvara ett land kallasförsvarsmetoden för civilmotstånd. Begreppet civilmotstånd är en i grundenannorlunda försvarspolitik. Det är inte fråga om spontana och oplanerademotståndsformer, utan en medveten, planerad och inövad försvarsstrategi.Landshövding fick 1981 i uppdrag att utreda icke-militärtmotstånd som ett komplement till det militära försvaret. För att se till attden icke-militära motståndsaspekten beaktades tillräckligt i planeringen avdet svenska totalförsvaret föreslog han att en särskild delegation skulleinrättas med anknytning till Försvarsdepartementet. Detta beslutade riksdagen1986 och 1987 började Delegationen för icke-militärt motstånd att arbeta. Enviktig uppgift var att hålla tanken om det icke-militära motståndet levandeinom totalförsvaret och att främja utvecklingen av civilmotstånd.Sedan den delegationen lades ned har ansvaret gått över till Styrelsen förpsykologiskt försvar. Vi anser att de kunskaper och den kompetens som tidigarefanns inom delegationen nu ordentligt skall tas till vara av Styrelsen förpsykologiskt försvar, samt att dessa kunskaper sprids och vidareutvecklas. Motden bakgrunden föreslår vi att mer pengar bör avdelas till Styrelsen förpsykologiskt försvar och att dessa pengar skall användas för att utveckla deicke-militära motståndsfrågorna. De icke-militära motståndsfrågorna skall ingåi det övergripande målet för funktionen Psykologiskt försvar.Det är enligt mening nödvändigt att lyftacivilmotståndsfrågorna igen i . Inte minst mot bakgrund av attregeringen inte med ett ord nämner de icke-militära motståndsfrågorna i prop.1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse.PlikttjänstgöringMiljöpartiet anser att det krävs ett nytt värnpliktssystem som bygger påfrivillighet kombinerat med motivation och meriter. Vi vill inte ha enyrkesarmé, det är av yttersta vikt att inte militären blir en separatmaktfaktor i samhället. Vi förordar därför ett bibehållande avfolkförsvarstanken kombinerat med en frivillig värntjänst i stället för denvärnplikt som vi har i dag.Värntjänsten skall vara anpassad till den vidgade hotbild som harbeslutat om och den skall naturligtvis vara öppen för både kvinnor och män.Värntjänsten skall ge en relevant utbildning för att möta hot inom ramen förden vidgade hotbilden.Värntjänsten skall vara frivillig, då vi är emot tvång. Men att ha genomförtvärntjänstutbildning skall vara en merit.Regeringen har enligt utskottets mening en felaktig syn på hur man bästuppnår en bred folkförankring i samhället. Vi anser att förbättradutbildningskvalitet, motivationshöjande åtgärder och undanröjande avorättvisor är effektivare i det hänseendet än att utbilda största möjligaantal ungdomar. Men det viktigaste ur motivations- och effektivitetssynpunktär att man utbildar ungdomar för att möta sådana hot som känns relevanta förungdomar.Vi anser att de av regeringen föreslagna civila styrkorna måste utbildasinom det vidgade säkerhetsbegreppet med betoning på förebyggande arbete förminskad sårbarhet i samhället. Dessa civila styrkor måste också få engrundläggande miljöutbildning. Vi vill särskilt inrikta denna utbildning motmiljöskydd. För att undvika ?vi och de?-känsla mellan värnpliktiga och civil-pliktiga och för att befästa totalförsvarsandan bör den militära (värnplikts)utbildningen i så hög grad som möjligt samlokaliseras och samutbildas medberedskapsstyrkorna.VapenfriaLagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt säger (3 kap. 16 §) att allatotalförsvarspliktiga som kan antas ha en så allvarlig övertygelse rörandebruk av vapen mot annan att övertygelsen är oförenlig med tjänstgöring som ärförenad med vapen, efter ansökan skall få rätt att vara vapenfria. Enligt våruppfattning är en ?övertygelse? ett mycket abstrakt fenomen som är omöjligtför en annan person att bedöma. Det är alltid enbart den enskilda individensom kan avgöra vad övertygelsen egentligen innebär för denne.Personer som mer än efter inskrivningen kommer fram till att devill vara vapenfria tvingas dock svara på tre frågor av varför dehar ändrat uppfattning. Detta enligt 3 kap. 19 §. Frågorna de tvingas svara påär:1. När och hur har du kommit fram till din inställning rörande bruk av vapenmot annan?2. Kan du tänka dig att använda väpnat våld i någon särskild situation ellerför något särskilt ändamål eller finns det något annat våld som du kan tänkadig att använda?3. Hur tror du att din inställning till att själv använda vapen i enkrigssituation kommer att påverkas om andra i din omgivning försvarar sig medvapen?1991 togs de extra psykologförhören för dem som ansökte om rätten att få varavapenfria bort. Det var en förändring i rätt riktning. är det därför högtid att ta bort de frågeformulär som enbart orsakar onödig administration ochsom inte fyller någon funktion. Det är enligt vår mening obegripligt varför entotalförsvarspliktig som tänkt efter och kommit fram till denna övertygelseskulle vara mindre trovärdig än den som eventuellt i ett stressigt klimatunder mönstringen fattar detta beslut. Det är också enligt gällande lagmöjligt att avslå ansökan om att få göra vapenfri tjänst om den inkommersenare än från beslut om inskrivning, dock inte utan attsökanden har fått tillfälle att muntligt lämna uppgifter i ärendet (3 kap. 20§). Vi anser att rätten att få slippa bära vapen är en rättighet som ärgrundläggande i ett demokratiskt samhälle; därför skall enligt vår mening inteansökan kunna avslås.Vi vill också i detta sammanhang uttala att det inte är rimligt att behållanuvarande påföljdssystem med fängelsestraff för den som vägrartotalförsvarsutbildning.FörmånerEnligt förordning (1995:239) om förmåner till totalförsvarspiktiga (4 kap.2 §) har en totalförsvarspliktig rätt till fri förplägnad undertjänstgöringstiden. Om fri förplägnad inte ges under tjänstgöringen, har dentotalförsvarspliktige rätt till måltidsersättning. Vid de tillfällen som serveras får de i stället i matersättning. utgår dockendast helgersättning motsvarande per dag. Detta skall täcka kostnadernaför tre mål mat per dag. Vid de tillfällen då de totalförsvarspliktiga ärtjänstlediga eller då de på grund av sjukdom inte befinner sig påförläggningen eller tjänstgöringsstället utgår i matersättning.Naturligtvis är matkostnaderna och behovet av mat detsamma såväl under tjänst-göring som under ledighet. Vi anser därför att regeringen bör överväga att allmatersättning som utgår skall vara per dag.Rasism och främlingsfientlighetFörsvarsutskottet uttalade i samband med försvarsbeslutets första etapp att?rasism och andra former av främlingsfientlighet är en allvarlig företeelseoch därför aktivt bör motarbetas med alla de medel som är förenliga med vårdemokrati och vårt rättsväsende. Inom totalförsvaret gäller detta självfalletoavsett var det rasistiska beteendet förekommer - hos anställda eller hostotalförsvarspliktiga. Den som med utgångspunkt i rasistiska ellerfrämlingsfientliga handlingar eller beteenden visar sig uppenbart olämplig försin tjänst bör självfallet med lagliga medel kunna skiljas från tjänsten?.Utskottet anförde vidare mot bakgrund av frågans allvar att ?regeringen börinformera om problemets omfattning, om vilka åtgärder som initieratseller avses vidtas samt om det finns behov av ändrad lagreglering?. Dettaställde sig en enig riksdag bakom.I propositionen räknar regeringen upp de åtgärder som Försvarsmakten harvidtagit, bl.a. en faktaskrift Religion och kulturmönster. Regeringen harockså beslutat att bevilja Försvarsmakten att användas under1996 för fyra ungdomsprojekt mot rasism. Uppenbarligen kan man konstatera attdet finns behov av ändrad lagreglering. Därför är det anmärkningsvärt attregeringen i propositionen inte lämnar några förslag på lagändringar som göratt Försvarsmakten genast kan stänga av totalförsvarspliktiga och befäl somger uttryck för rasism och främlingsfientlighet.Försvarsmakten får aldrig vara en ,rasister och kriminella. Vi skall inte behöva försvara oss mot försvaret!Totalförsvarspliktiga med invandrarbakgrundRegeringen framhåller i propositionen att ?det är viktigt att medborgare medinvandrarbakgrund inte bara formellt utan också i realiteten har en plats itotalförsvaret som alla andra?. har tillsammans medFörsvarsmakten redovisat åtgärder som skall medföra att totalförsvarspliktigamed invandrarbakgrund på samma sätt som övriga totalförsvarspliktiga gesutbildning för uppgifter i det militära försvaret. Statistiska centralbyrånhar tagit fram siffror som visar på klara missförhållanden. Av de 3 000 förstagenerationens invandrare som mönstrar skrivs in förplikttjänstgöring. av första generationens invandrare skrivs in iutbildningsreserven, jämfört med medelvärdet som är 9 %.Regeringen drar slutsatsen att ?bristande motivation? är huvudanledningentill skillnaden. Myndigheterna (Försvarsmakten och )rekommenderar ökade samhällsinsatser genom utbildning och information för attkomma tillrätta med denna ?bristande motivation?. Detta anser också regeringensom anser att berörda myndigheter bör ?med olika metoder? Myndigheterna anser inte att positiv särbehandling skalltillämpas. Detta skriver heller inte regeringen någonting om i propositionen.Enligt vår mening kan man informera i all oändlighet och ändå tas den ungdommed invandrarbakgrund som mönstrar inte ut till plikttjänstgöring på grund avt.ex. Principen ?bästa lämpade skall rycka in? Enperson med bristande språkkunskaper bör inte enligt vår mening betraktas sommindre lämplig vid mönstringen. Vi vänder sig mot regeringens ochmyndigheternas skrivningar om ?bristande motivation?. Vilken analys liggerbakom detta uttalande? Det kan finnas naturliga och sunda reaktioner bakomdenna ?bristande motivation?. Man kanske t.ex. har krigs-erfarenheter som göratt man tar avstånd från militarism och vapenbruk. I så fall är det enligt vårmening inte ?bristande motivation? som denna företeelse skall beskrivas som,utan möjligen ?sund insikt?.ForskningForskningsområden rörande den vidgade hotbilden, tele- och informations-krigföring samt icke-dödliga vapen bör prioriteras. FOA är den organisationvid sidan av universiteten som har den största vetenskapliga kompetensen. Detär enligt vår mening av flera skäl intressant att behålla och utveckla FOA:sforskningsverksamhet, men den bör inriktas mot att gagna det civila samhället.Regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att föreslå hurforskningsverksamheten ominriktas. Vi anser att fyra pilotprojekt inleds inomFOA. Dessa forskningsprojekt skall enligt vår uppfattning omfatta dyslexi,samspelet människa och maskin, sensorteknik, samt ett riskanalysprojekt. 30miljoner kronor bör därför anvisas ytterligare för att finansiera dessaprojekt.JAS 39 GripenDen nuvarande JAS-ramen uppgår till i /96.Enligt mening är det nu hög tid att sätta stopp förytterligare anskaffning av JAS-plan. har JAS-plan till 8stridsflygdivisioner beslutats (delserie ett och två). Dessa pengar skullekunna investeras betydligt mer effektivt för vår gemensamma säkerhet,speciellt i ett läge då hotbilden inte är militär, utan mer reell i form avmiljöförstöring, ökande klyftor i samhället m.m. Här behöver pengar satsas!JAS-projektet är enligt vår mening en felprioritering.Vi anser att det är anmärkningsvärt att en investering i mångmiljardklassensom regeringen vill att skall fatta beslut om redovisas såsummariskt i propositionen! I propositionen redovisas t.ex. inte ens hur mångaplan regeringen avser att beställa.