bet · GJ01JoU12 · 1996-01-23 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet 21motionsyrkanden från allmännamotionstiden rörande jakt ochviltvård. Samtliga motioner avstyrks,bl.a. med hänvisning till redangenomförda förändringar avlagstiftningen och pågående arbete medfrågorna.Till betänkandet har fogats trereservationer och tre särskildayttranden. 1994/95:Jo801 av ochUlla () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omskyddsjakt på säl.1994/95:Jo802 av m.fl.(mp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna attförbudet mot jakt på ejder undervårsträcket skall bestå.1994/95:Jo803 av m.fl. (v)vari yrkas1. att beslutar totalfredade fyra stora rovdjuren björn, varg,lodjur och järv i enlighet med vad imotionen anförts,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att förstärka och ökabestånden av stora rovdjur.1994/95:Jo804 av m.fl.(mp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förbud mot jakt påmorkulla.1994/95:Jo805 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om skyddsjakt på säl.1994/95:Jo807 av ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av enminimering av vildsvinsstammen.1994/95:Jo808 av m.fl.(mp) vari yrkas1. att begär att regeringenupphäver det av fattade beslutet av den 16december 1994 om skyddsjakt på skarv,2. att begär att regeringentillsätter en utredning medrepresentanter från såväl fisket somnaturvården med uppgift att utreda hurproblem mellan människa och skarv skallkunna lösas enligt förslag i motionen,3. att beslutar att EU:sfågeldirektiv skall gälla fullt ut iSverige.1994/95:Jo809 av ochKarin () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslagtill ekonomisk reglering av skadororsakade av tamvilt i enlighet medmotionen.1994/95:Jo810 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovetav åtgärder för att reglera denfriströvande vildsvinsstammen.1994/95:Jo812 av () vari yrkasatt som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om förbud mot jakt på grävlingi gryt, jaktträning i konstgryt ochprivat innehav av grävlingar.1994/95:Jo813 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts ombehovet av en ny och mer allsidigtsammansatt jaktvårdsorganisation.1994/95:Jo814 av ochEskil () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omproduktionsanpassad älgjakt.1994/95:Jo815 av m.fl.(mp) vari yrkas1. att beslutar att EU:sfågeldirektiv skall gälla i Sverigefullt ut,2. att beslutar att EU:s art-och habitatdirektiv skall gälla iSverige fullt ut,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om förändringar av bestämmelserbeträffande jakt m.m. så att dessa tillfullo överensstämmer med EU:sfågeldirektiv samt med EU:s art- ochhabitatdirektiv.1994/95:Jo816 av ochLeif () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omtilläggsdirektiv till Jaktutredningen.1994/95:Jo817 av ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändring i reglernaför jakträtt och bildande avjaktvårdsområden.1994/95:Jo818 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att förbjuda försäljning avfredat vilt. Skyddsjakt på säl och skarv m.m.MotionernaTvå motioner tar upp frågan omskyddsjakt på säl. Enligt motion Jo801(m) bör möjlighet ges för yrkesfiskareatt bedriva skyddsjakt på säl inomvissa områden. En utredning bör enligtmotion Jo805 (s) tillsättas för attutreda frågan.I motion Jo808 (mp) yrkande 1 krävsatt regeringen upphäver ett beslut avLänsstyrelsen i län omskyddsjakt på skarv. Vidare anförs imotionen att en utredning börtillsättas för att föreslå hurproblemen mellan människa och skarvskall kunna lösas (yrkande 2). I motionJo816 (m) föreslås att Jaktutredningengenom tilläggsdirektiv får i uppgiftatt utarbeta en nationell handlingsplanför hur frågan om bestånden avmellanskarv skall behandlas på kort ochlång sikt.Motion Jo807 (c) tar upp behovet av enminimering av vildsvinsstammen, delsmed anledning av den skada djuren görpå och villaträdgårdar, delspå grund av risken för överföring avsvinpest till tamsvin och faran förviltolyckor i trafiken. Samma fråga tasupp i motion Jo810 (s) där det anförsatt lagstiftningen bör utformas så attden tillskapar en jakttradition och ettkunnande som håller vildsvinsstammen påen rimlig nivå. I motion Jo809 (fp)efterfrågas förslag till ekonomiskreglering av skador orsakade avtamvilt.Utskottets övervägandenMed anledning av motionerna Jo801 ochJo805 om sälstammens skador på fisketfår utskottet anföra följande.Naturvårdsverket har enligtjaktförordningen (1987:905) möjlighetatt ge tillstånd till jakt efter säl omdet bedöms nödvändigt. För tillfälletges dock inga sådana tillstånd eftersomSverige enligt () förbundit sig att fredasälstammen. har isamarbete med Världsnaturfonden ochFiskeriverket startat ett projektkallat Sälskador på fisk ochfiskeredskap, som skall pågå underminst . Syftet med projektet ärbl.a. att få fram metoder för attskrämma sälarna från att söka sin födai och intill fiskeredskapen. Projektet,som genomförs i samarbete med övrigaländer runt , skall ävenbelysa effekterna av en viss skyddsjaktpå sälar, för att få ett underlag föratt ta upp frågan inom ramen förHelsingforskommissionen. Av det anfördaframgår att de berörda myndigheternaaktivt arbetar med sälskadeproblemet.Därmed får motionernas syfte ansesdelvis tillgodosett. Någon ytterligareåtgärd med anledning av motionernaJo801 och Jo805 bör ej vidtas förnärvarande.Med anledning av motion Jo808 villutskottet erinra om att frågor omskyddsjakt på skarv delegerats tillNaturvårdsverket och länsstyrelserna.Det yrkande som framställs i motionJo808 yrkande 1 kan inte lagligenbifallas av eftersomregeringen inte har statsrättsligbefogenhet att upphäva ettlänsstyrelsebeslut. Motionen avstyrks idenna del.Vad gäller sakfrågan vill utskottetanföra följande. Den allmänna jakttidenpå skarv är från och med den 15 juni1995 avskaffad till följd av enförändring i jaktförordningen(1987:905, ändrad 1995:443).Förändringen genomfördes för attanpassa svenska regler till EU:sfågeldirektiv. Enligt jaktförordningenfår dock ge tillståndtill jakt efter vissa, annars fredadedjur, om det behövs för att hindra attdessa orsakar avsevärda skador ellerolägenheter på grund av beståndensstorlek eller av andra skäl.Naturvårdsverket har vid olikatillfällen diskuterat de problem storaskarvkolonier medför med berördaintressenter. Ett resultat av detarbetet har blivit att forskning harpåbörjats för att öka kunskapen omskarven och dess inverkan påfiskbestånden. Forskningen, som skallpågå , startade under år1994 och bedrivs med medel frånNaturvårdsverket och Fiskeriverket.Projektet skall bl.a. ge svar på frågorom skarvens effekter på yrkesfisket ochhur skador kan förhindras. Projektetbaseras till stor del på långsiktigaförsök och undersökningar, varför manbedömt att en avrapportering inte ärmeningsfull förrän i slutskedet avprojektets planerade livslängd.Utskottet delar motionärernasuppfattning att det är av stor vikt attdenna fråga ges en allsidig belysning,men är med hänvisning till det arbetesom pågår inte berett att tillstyrkamotion Jo808 yrkande 2.I motion Jo816 föreslås att densärskilda utredare som tillsatts föratt utreda vissa jaktfrågor genomtilläggsdirektiv bör få i uppgift attutarbeta en nationell handlingsplan förhur frågan om bestånden av mellanskarvskall hanteras på kort och lång sikt.Som redovisats ovan delar utskottetuppfattningen att denna fråga börbelysas närmare. Det projekt somredovisas ovan bör i stor utsträckningtillgodose motionen. Den utredning sommotionärerna åsyftar torde i huvudsakvara inriktad på mer övergripandefrågor. Motionen avstyrks med detanförda.I samband med behandlingen av förslagtill ny jaktlag (1986/87:JoU15) anfördeutskottet att vildsvinen, som har ettstort jaktligt värde, i kontrolleradeformer åter bör bli ett inslag i densvenska faunan. En noggrann uppföljningborde ske av stammensstorlek. är jakt påvildsvin tillåten , medundantag för suggor åtföljda avsmågrisar som är fredade. Skulle detområdesvis uppstå problem ger den nyajaktlagen myndigheterna möjligheter attbesluta om nödvändig jakt. Vidare villutskottet erinra om att riksdagennyligen beslutat om en ändring iarrendelagstiftningen som innebär attom arrendatorn inte har jakträtt påarrendestället, skall jordägarenansvara för förluster som drabbararrendatorn på grund av viltskador.Jordägarens ansvar gäller dock inte omhan visar att skadan inte kunnatförhindras trots rimliga ansträngningarfrån hans sida (1995/96:LU8).Huvudsyftet med motionerna Jo807, Jo809och Jo810 torde vara uppfyllt med detanförda. Motionerna bör ej föranledanågon särskild åtgärd.Fågel- och rovdjursjaktMotionernaI motion Jo802 (mp) anförs att förbudetmot jakt på ejder under vårsträcketskall bestå. Enligt motion Jo804 (mp)bör jakt på morkulla förbjudas.Representanter för anförvidare i motionerna Jo808 yrkande 3 ochJo815 yrkande 1 att EU:s fågeldirektivbör gälla fullt ut i . Enligtyrkandena 2 och 3 i motion Jo815 böräven EU:s art- och habitatdirektivgälla fullt ut i och en översyngöras av den svenska lagstiftningen föratt se till att de svenskabestämmelserna överensstämmer meddirektiven.I motion Jo803 (v) anförs att de fyrastora rovdjuren björn, varg, lodjur ochjärv bör totalfredas samt att beståndenav dessa arter bör förstärkas och öka(yrkandena 1 och 2).Utskottets övervägandenJakt på ejder under vårsträcket ärsedan lång tid tillbaka förbjuden iSverige. har isitt betänkande Levande skärgårdar (SOU1994:93) tagit upp frågan om atttillåta viss licensjakt efter hanfågelav ejder . Med anledning avdetta har vårjakt på ejder diskuteratsi en interpellationsdebatt den 9 juni1995. Jordbruksministern anförde idetta sammanhang att hon inte har föravsikt att föreslå regeringen attvårjakten skall återinföras, bl.a. motbakgrund av att fr.o.m.ersskiftet har att tillämpa EU:sdirektiv om bevarande av vilda fåglar.Av samma anledning har jaktförordningennyligen ändrats (1995:443) så attvårjakt på morkulla ärtillåten. Med det anförda fårmotionerna Jo802 och Jo804 anses ihuvudsak tillgodosedda och bör lämnasutan ytterligare åtgärd från riksdagenssida.I EU:s fågelskyddsdirektiv(79/409/EEG) finns regler till skyddför samtliga vilda fågelarter somnaturligt förekommer i medlemsstaterna.Skyddet omfattar även ägg, reden ochboplatser. Direktivet förpliktarmedlemsstaterna att vidta de åtgärdersom är nödvändiga för att upprätthållafågelpopulationen på en nivå somuppfyller ekologiska, vetenskapliga ochkulturella krav och tarhänsyn till ekonomiska krav ochrekreationsbehov. Medlemsstaterna skallbevara, upprätthålla eller återställaen till arealen tillräckligt stor ochskiftande livsmiljö för fåglarna.Generella förbud skall gälla mot attavsiktligt döda eller fånga vildafåglar och förstöra vilda fåglars bonoch ägg. Vidare skall medlemsstaternainföra omfattande förbud motkommersiell hantering av levande ellerdöda vilda fåglar samt förbud motanvändning av vissa jaktmedel ochjaktmetoder. Undantag får beslutas förvissa särskilt angivna fågelarter ellerom vissa villkor är uppfyllda. Avanslutningsfördraget framgår attSverige som medlem i unionen kanbehålla de allmänna jakttiderna utomvad gäller skarv och korp. Det framgårdock att jakt på dessa arter kan medgesav svensk myndighet med stöd avdirektivets undantagsbestämmelser.Syftet med art- och habitatdirektivet(92/43/EEG) är att bidra till biologiskmångfald genom att bevara naturligalivsmiljöer (biotoper) samt viltlevande djur och växter imedlemsstaterna. Hotade livsmiljöer ocharter ses som en del av gemenskapensnaturliga arv, och hoten mot dem ärofta av gränsöverskridande natur,varför det ansetts nödvändigt att vidtaåtgärder på gemenskapsnivå. De åtgärdersom vidtas skall bidra till attbibehålla eller återuppbygga en gynnsambevarandestatus beträffande naturligalivsmiljöer och vilt levande djur ochväxter av intresse för gemenskapen. Imotsats till fågeldirektivet omfattarart- och habitatdirektivet endastsärskilt angivna arter, vilka återfinnsi bilaga till direktivet. Bland djureni denna bilaga finns olika arter avdäggdjur, reptiler, amfibier, fiskaroch ryggradslösa djur. Medlemsstaternaskall vidta långtgående skyddsåtgärderför de djur och växter som anges idirektivet. Plockning, insamling,slagning, uppdragning med rötternaeller förstöring av exemplar avskyddade växter skall förbjudas. Ettsammanhängande europeiskt nätverk,Natura 2000, skall upprättas i EUenligt direktivet. Detta nätverk skallbestå av områden med de typer avnaturliga livsmiljöer som anges idirektivet och arter som behöverskyddas genom särskildabevarandeområden. Natura 2000 skalläven innefatta de särskildafågelskyddsområden som medlemsstaternautpekat i enlighet medfågelskyddsdirektivet. Vid Sverigesanslutning till EU har den borealaregionen tillförts listan övernaturliga livsmiljöer av gemensamtintresse för unionen som behöverskyddas. På listan över de djurartersom behöver skyddas genom särskildabevarandeområden har järv och fjällrävtillförts. Den svenska populationen avbäver, brunbjörn och tre fiskarterundantas från listan.Under /95 har riksdagenbeslutat om vissa lagändringar sombl.a. gör det möjligt att inrättasärskilda skydds- och bevarandeområdenav intresse för EU och att över huvudtaget vidta åtgärder för att Sverigeskall uppfylla sina internationellaåtaganden på naturvårdsområdet (se1994/95:JoU10).I fråga om fågeldirektivet och art-och habitatdirektivet harNaturvårdsverket varit ansvarigmyndighet. Verket har begärt medverkanfrån länsstyrelserna i arbetet medurval av områden m.m. Under det senastehalvåret har länsstyrelserna lämnatuppgifter om närmare 3 000 områden tillNaturvårdsverket. Efter vetenskapliggranskning har godkänt1 273 områden i enlighet med art- ochhabitatdirektivet och 78 områden ienlighet med fågeldirektivet. Verkethar därefter hos regeringen föreslagitatt dessa 1351 områden bör ingå iNatura 2000.Enligt ett pressmeddelande frånMiljödepartementet den 21 december 1995har regeringen föreslagit att 563naturområden i skall ingå iNatura 2000. Miljöministern framhålleratt förslaget bara är inledningen mycket viktig process. Förslagetkommer senare att kompletteras med flerområden. Miljöministern ämnar ocksåarbeta för att EU-direktivenkompletteras med nya livsmiljötyper ocharter så att Natura 2000 bättre stämmeröverens med svenska naturförhållanden.Utskottet vill för sin del framhållaföljande. Enligt motion Jo815 börriksdagen besluta att EU:sfågeldirektiv samt art- ochhabitatdirektiv skall gälla fullt ut iSverige. Som utskottet tidigare anförtär ett direktiv, enligt artikel 189 iRomfördraget, bindande för varjemedlemsstat till vilken det är riktat ivad avser det resultat som skall uppnåsmen överlåter till de nationellamyndigheterna att välja form eller sättför genomförandet (se 1994/95:JoU21).Riksdagen har antagit en lag(1994:1500) med anledning av Sverigesanslutning till Europeiska unionen somreglerar åtaganden när detgäller att införliva gemenskapensregler i det svenska rättssystemet. Detär därför inte meningsfullt attriksdagen nu gör uttalanden om det isig självklara förhållandet att vissadirektiv skall gälla fullt ut iSverige. I övrigt hänvisar utskottettill redovisningen ovan angående denationella åtgärder som verkställts ochaviserats för att genomföra de aktuelladirektiven. Med det anförda avstyrksmotionerna Jo808 yrkande 3 och Jo815.Enligt 6 § jaktförordningen (1987:905)får besluta om jaktefter ett visst antal djur av björn,varg, lodjur och järv omtillfredsställande alternativ saknasoch jakten är lämplig med hänsyn tillstammarnas storlek och sammansättning.För närvarande finns 700800 björnar iSverige, en stam som vi huvudsakligendelar med . Av dessa skjuts ca 50djur . Ett skandinavisktbjörnprojekt har pågått ochstöds av bl.a. . Genomatt följa björnar med hjälp avradiosändare har projektet fått fram enrad intressanta resultat bl.a. om hurstammen förökar och sprider sig. ledning bör den svenskabjörnstammen på lång sikt öka till ca2 000 djur. Att tillåta nogakontrollerad jakt är troligen det bästasättet att uppnå detta mål. Ombjörnstammen tillåts öka långsamt ärdet lättare för allmänheten attacceptera rovdjurens närhet. Jakt görockså att djuren skyr människor.Utskottet delar synpunkterna i motionJo803 om det angelägna i att bevara enlivskraftig rovdjursstam i . Sommotionärerna anför representerar defyra stora rovdjuren ett oersättligtvärde i den svenska faunan. Inte minsti ett europeiskt perspektiv är detviktigt att bevara de angivnarovdjursstammarna. De möjligheter tillbegränsad jakt som alltjämt kvarstårkan dock enligt utskottets mening varaett sätt bland flera att skapaacceptans för rovdjuren. Utskottetförutsätter att regeringen och berördamyndigheter noga följer utvecklingen pådetta område och föreslår att motionJo803 lämnas utan vidare åtgärd med vadutskottet här anfört.ÖvrigtMotionernaEnligt motion Jo812 (s) bör jakt pågrävling i gryt, jaktträning ikonstgryt och privat innehav avgrävlingar förbjudas.Tre motioner tar upp frågor som rörjaktens och jaktvårdens organisation. Imotion Jo813 (s) tas behovet av en nyoch mer allsidigt sammansattjaktvårdsorganisation upp. Enligtmotion Jo814 (c) bör införa ettälgjaktssystem som är heltproduktionsanpassat, dvs. att minstaområde som skall tillåtas för älgjaktbör vara ett område med en sådan arealatt det tillåter en avskjutning avminst en älgkalv. I motion Jo817 (c)anförs att en utredning bör genomförasmed syfte att avgränsa jakträtten tillden egna marken då denna saknar jaktligbetydelse för jaktvårdsområdet somhelhet.Enligt motion Jo818 (mp) börförsäljning av fredat vilt förbjudas.Utskottets övervägandenFrågan om träning av hund för grytjaktpå grävling behandlades av utskottetunder /94 (JoU27).Utskottet avstyrkte då ett förslag omförbud mot jakt på grävling i gryt,jaktträning i konstgryt och privatinnehav av grävlingar med hänvisningtill att det i jaktförordningenintagits en paragraf, 16 a §, medskärpta regler för hur hundar skalltränas för grytjakt och hur sådana grytskall vara utformade. Jordbruksverketfår i samråd med Naturvårdsverketmeddela föreskrifter om hur sådana grytskall vara utformade. Utskottetkonstaterar att det här rör sig om enutpräglad myndighetsfråga och avstyrkermotion Jo812.Motioner av samma art som motion Jo813om jakt- och viltvårdsorganisationenhar avslagits av vid fleratillfällen, senast i enlighet medbetänkande 1993/94:JoU27. Utskottet harinte ändrat uppfattning ochavstyrker motionen. I övrigt villutskottet hänvisa till den särskildautredare som tillsatts av regeringenoch som bl.a. har i uppgift attutvärdera rollfördelningen mellanmyndigheter och jägarorganisationer(dir. 1994:127).Reglerna för älgjakten har undersenare år undergått flera förändringar.Syftet har varit att åstadkomma ettsystem som i enlighet med de allmännaviltvårdsreglerna medger enproduktionsinriktad älgjakt och somsamtidigt i möjligaste mån tillgodoserskogsvårdens, jakträttshavarnas ochjägarnas intressen. Genom 1987 årsjaktlag infördes ett nytt system förälgjakten som innebär uppdelning avmarken i olika kategorier. Områden somtål en avskjutning av minst ett vuxetdjur får registreras som A-licensområde. Jakttiden skall varaminst , och länsstyrelsenbeslutar om hur många älgar som fårskjutas. Som B-områden klassas områdensom inte uppfyller kraven för A-områden. De kan om det finns särskildaskäl registreras för tilldelning av ettdjur . Jakttiden är högst femdagar. Vidare kan stora stabila områdensom har en egen älgstam registreras somälgskötselområden. Antalet älgar somskall fällas bestäms avjakträttshavarna själva. Enligtövergångsbestämmelser till jaktlagenfanns det års utgångs.k. generellområden registrerade.Tilldelningen utgjordes av en årskalvoch ett vuxet djur. Frågor rörandeälgjaktsområden och dylikt behandladessenast i samband med att riksdagenfattade beslut om avskaffande avgenerellområdena (1993/94:JoU27).Beslutet innebar bl.a. att allaregistrerade generellområden förälgjakt som omfattar minst 5 hasammanhängande mark skulle kunnaomregistreras till B-områden efteransökan av områdets innehavare, även omdet inte fanns särskilda skäl för sådanomregistrering. Ansökan omomregistrering skulle göras föreutgången av . För områden med ensammanhängande areal om minst 20 hainfördes en möjlighet till registreringav licensområde med tilldelning av enälgkalv med den längre jakttidsom gäller för A-områden. Utskottetfinner inte anledning att nu föreslåytterligare förändringar i reglerna förälgjaktens organisation och avstyrkerdärför motion Jo814.Den ovan nämnda särskilda utredaren,som skall redovisa sitt uppdrag senastden , har även i uppdragatt överväga vilka åtgärder som behövsför att öka möjligheterna att jaga tillrimliga priser. De problem som omnämnsi motion Jo817 är till stora delar enföljd av bristen på jaktmark. Enligtdirektiven till utredningen uppger såmånga som 50 000 av de svenska jägarnaatt de har brist på jaktmark.Ytterligare ungefär 100 000 svenskaruppger i undersökningar att de ärintresserade av att börja jaga men attde inte har tillgång till jaktmark.Utredaren skall mot bakgrund av dettalämna förslag till hur fler personer,särskilt de som saknar egen mark, kanges möjlighet att jaga. Vidare skallutredaren överväga om det finns skältill förändringar när det gällerjaktvårdsområden, med syfte att göradessa till en bas för ett lokaltinflytande under demokratiska former.Vad särskilt beträffar lagstiftningenom jaktvårdsområden vill utskotteterinra om att , somhaft i uppdrag att utreda hithörandefrågor, gjort en framställningtill regeringen i detta ämne. bör vissa förändringargenomföras i lagstiftningen omjaktvårdsområden mot bakgrund av denlydelse av 2 kap. 18 § regeringsformensom beslutade under riksmötet1994/95 (SFS 1994:1468). Med hänvisningtill det anförda bör motion Jo817 inteföranleda någon åtgärd.Med anledning av motion Jo818 villutskottet anföra att underförra beslutade om enförändring i naturvårdslagen (1964:822,ändrad 1994:1821) som innebär att ettstraffansvar införs för den somobehörigen tar befattning med exemplarav en djur- eller växtart, ägg, romeller bon som gärningsmannen vet ellerhar skälig anledning anta har åtkommitsgenom brott mot föreskrift som harmeddelats med stöd av vissabestämmelser i lagen. Vidare harriksdagen antagit en lag (1994:1818) omåtgärder beträffande djur och växtersom tillhör skyddade arter. Vadsärskilt beträffar handel med fredatvilt vill utskottet hänvisa till vissaEG-rättsliga bestämmelser som innebäratt även försäljning och saluhållandeav t.ex. rovfåglar är förbjuden.Närmare bestämmelser härom finns irådets förordningar (EEG) nr 3626/82och 558/95. Motion Jo818 ärtillgodosedd med det anförda ochpåkallar ingen ytterligare åtgärd. beträffande skyddsjakt påsälatt avslår motionerna1994/95:Jo801 och 1994/95:Jo805,2. beträffande skyddsjakt påskarvatt avslår motion1994/95:Jo808 yrkande 1,3. beträffande utredning omskarvens skadeverkningar m.m.att avslår motion1994/95:Jo808 yrkande 2,4. beträffande tilläggsdirektivtill Jaktutredningenatt avslår motion1994/95:Jo816,5. beträffande skador avvildsvinatt avslår motionerna1994/95:Jo807, 1994/95:Jo809 och1994/95:Jo810,6. beträffande jakt på ejderoch morkullaatt avslår motionerna1994/95:Jo802 och 1994/95:Jo804,7. beträffande EU:s fågel- ochhabitatdirektivatt avslår motionerna1994/95:Jo808 yrkande 3 och1994/95:Jo815,res.1 (mp)8. beträffanderovdjursstammenatt avslår motion1994/95:Jo803,res.2 (v, mp)9. beträffande jakt pågrävlingatt avslår motion1994/95:Jo812,res.3 (mp)10. beträffande jakt- ochviltvårdsorganisationenatt avslår motion1994/95:Jo813,11. beträffandeproduktionsanpassad älgjaktatt avslår motion1994/95:Jo814,12. beträffande reglerna förjakträtt m.m.att avslår motion1994/95:Jo817,13.