bet · GJ01UU13 · 1996-03-07 00:00:00 — I likhet med regeringenanser utskottet det viktigt att deprinciper för en hållbar utveckling somman enades om vid på etttydligare sätt återspeglas ifördragstexten. Vidare finns det starkaskäl som talar för att tillgången god miljö som en medborgerligrättighet markeras i någon av degrundläggande artiklarna. Utskottetutgår från att tar upp frågan omändring av fördragstexten utan attriksdagen gör något uttalande härom ienlighet med motionerna U19 yrkande 3,U22 yrkande 33 och U25 yrkande 10. Motbakgrund av regeringens övervägandenförutsätter utskottet också att Sverigearbetar utifrån en klar miljöstrategiför att skärpa EU:s miljöpolitik ienlighet med yrkande 44 i motion delarjordbruksutskottets bedömningar i dessafrågor. Därmed betraktar utskottetmotionerna /96:U19 (fp) yrkande 3,1995/96:U21 (kds) yrkande 44,1995/96:U22 (v) yrkande 33 samt1995/96:U25 (c) yrkande 10 sombesvarade.Miljögarantin m.m.Ett övergripande svenskt mål enligtregeringens skrivelse är att Sverigeinte skall behöva sänka sinmiljöstandard samt att vi skall varadrivande i EU:s miljöpolitik så att nyamiljöregler sätts på en så högskyddsnivå som möjligt. Miljöreglernabör i huvudsak vara minimibestämmelsersom ger länder möjlighet att gå före imiljöpolitiken. Jordbruksutskottetansluter sig, i sitt yttrande tillutrikesutskottet, till denna bedömningVad särskilt beträffar den s.k.miljögarantin enligt artikel 100a.4understryker jordbruksutskottet attartikeln är av grundläggande betydelsenär det gäller möjligheten för enskildamedlemsländer att gå före i miljöarbetetoch införa eller bibehålla strängarenationella regler.Jordbruksutskottet anför följande:Av domar i hithörande målär det svårt att dra några säkraslutsatser om hur långt ett medlemslandkan gå när miljökraven kommer i konfliktmed t.ex. kraven på varors friarörlighet. Den nuvarande utformningen avfördragstexten innebär otvivelaktigt attmedlemsländerna åläggs flerabegränsningar i detta avseende.Utskottet delar den uppfattning somframförs i flera motioner att artikelnbör ses över med en klar inriktning motatt miljöintresset får en starkareställning och att enskilda ländersmöjligheter till nationella och merlångtgående regler utökas. Också i dettasammanhang anser sig utskottet kunnautgå från att regeringen driver frågan ienlighet med motionerna U21 yrkande 45,U22 yrkande 35, U25 yrkande 11 och U29yrkande 27. Motionerna bör kunna lämnasutan vidare åtgärd med dessa uttalanden.Utrikesutskottet noterar attjordbruksutskottet gör samma bedömningbeträffande motion 1995/96:U29 yrkande30.Motion 1995/96:U22 yrkande 34 omräckvidden av artikel 36 har närasamband med artikel 100a.4 och börenligt jordbruksutskottet inte föranledanågot särskilt uttalande av riksdagen.Jordbruksutskottet anför vidareföljande:Det kan tilläggas att miljöskydd iordets vidare bemärkelse inte tillhör deallmänna intressen som uppräknas iartikel 36 och som utgör grund förnationella särregler för handel m.m.Däremot omfattas sådan miljölagstiftningsom berör skyddet av den mänskligahälsan, av djur och av växter. Utskottetutgår från att artikel 36 inte kanlämnas utanför diskussionerna närartikel 100a blir föremål föröverväganden. Vid en eventuellfördragsändring måste sådanaöverväganden givetvis omfatta dengrundläggande frågan om hur avvägningenmellan den inre marknadens funktionerrespektive miljöskyddsintresset skallgöras.Utrikesutskottet har ingen annan meningän den som redovisas avjordbruksutskottet i dessa frågor.Därmed betraktar utskottet motionerna1995/96:U21 (kds) yrkande 45,1995/96:U22 (v) yrkandena 34 och 35 (iberörd del), 1995/96:U25 (c) yrkande 11(i berörd del) samt 1995/96:U29 (mp)yrkandena 27 och 30 som besvarade.Ekonomiska styrmedel, skatteväxling m.m.Skatteutskottet erinrar i sitt yttrande(1995/96:SkU5y) om att det enligtartikel 99 i krävsenhällighet vid beslut om harmoniseringav omsättningsskatter, punktskatter ochandra indirekta skatter och avgifter. Iartikel 130r anges att gemenskapensmiljöpolitik skall bidra till attbevara, skydda och förbättra miljön, attskydda människors hälsa, att utnyttjanaturresurserna varsamt och rationelltoch att främja åtgärder påinternationell nivå för att lösaregionala eller globala miljöproblem.Beslut om vilka åtgärder som skallvidtas för att nå miljömålen skallenligt artikel 130s punkt 1 fattas medkvalificerad majoritet. Enligt punkt 2 isamma artikel krävs dock enhällighet förbeslut som rör bestämmelser av främstskattekaraktär, åtgärder som avserfysisk planering och åtgärder somväsentligt påverkar en medlemsstats valmellan olika energikällor och denallmänna strukturen hos dessenergiförsörjning. Rådet får genom ettenhälligt beslut definiera de frågor ivilka beslut skall fattas medkvalificerad majoritet.Enligt artikel 130t skall deskyddsåtgärder som antas för att nåmiljömålen inte hindra någon medlemsstatfrån att behålla eller införa strängareskyddsåtgärder om de är förenliga medövriga bestämmelser i skyddsåtgärder skall anmälas tillkommissionen.Vidare erinrar skatteutskottet i sittyttrande om att det inom EU under längretid pågått ett arbete som syftar tillatt åstadkomma gemensamma bestämmelserom uttag av energi- och koldioxidskatt.I ett direktivförslag (KOM92/266) föreslog kommissionen en separatenergi- och koldioxidskatt som skulleomfatta såväl mineraloljor som kol,naturgas och elektrisk kraft. Det var enobligatorisk skatt men dess införandeskulle bl.a. vara beroende av att andraOECD-länder introducerade liknandeskatter. Enighet har emellertid intekunnat uppnås om detta förslag, ochandra alternativ har därför diskuteratslöpande . harkommissionen presenterat ett revideratdirektivförslag (KOM 95/172). Direktivetskall alltjämt omfatta samtliga fossilabränslen samt elektrisk kraft menskatten skall vara frivillig. Vissamöjligheter till skattelättnader förenergiintensiv industri ingår. Detreviderade direktivförslaget hardiskuterats vid i oktober1995 utan att man har lyckats ena sig omriktlinjer för den rådsarbetsgrupp somarbetat med frågan.Det italienska ordförandeskapet har isina riktlinjer för vårens arbeteangivit att direktivet bör antas efterdet att lämnat sittyttrande. Vid finansministrarnas debattden om ordförandeskapetsriktlinjer har finansminister förespråkat en obligatoriskkoldioxid- och energibeskattning somintegreras med nuvarande gemensammaregler för energibeskattning.Mot ovan redovisade bakgrund delarskatteutskottet motionärernasinställning när det gäller behovet avatt få till stånd gemensamma regler omen minimibeskattning påenergiskatteområdet för att på detsättet minska användningen av fossilabränslen och härigenom begränsakoldioxidutsläppen. Det direktivförslagsom kommissionen lagt fram och som eftervissa ytterligare revideringar nudiskuteras innehåller inte någraminimiskattesatser utan de medlemsländersom så önskar kan övergångsvis användasig av en nollskattesats. Det finns inteheller några regler om attminimiskattesatser skall införas iframtiden. Det är med hänsyn härtillnödvändigt att söka få till ståndändringar i direktivet innan ett beslutfattas. Någon anledning tilltillkännagivanden till regeringen ombehovet av överenskommelser omminiminivåer för energiskatternaföreligger enligt skatteutskottetsmening inte, och skatteutskottetavstyrker därför motionerna 1995/96:U22(v) yrkande 24 och 1995/96:U29 (mp)yrkande 35.När det gäller frågan om en ändradbeslutsordning för skatter påmiljöområdet är skatteutskottet inte inuvarande läge berett att tillstyrka ensådan förändring. Som framgått läggermedlemsländerna stor vikt vidutformningen av regler som har betydelseför den egna ekonomin och förbehållersig rätten att själva göra avvägningenmellan miljöintresset och andraintressen som risken för ökadarbetslöshet, minskade statsinkomsteretc. anser inte att detfinns skäl att frångå denna ordning ochavstyrker därför motionerna 1995/96:U19(fp) yrkande 2, 1995/96:U21 (kds)yrkande 46 och 1995/96:U25 (c) yrkande15. Det finns inte heller någonanledning till ett tillkännagivande omatt nuvarande ordning bör bibehållas.Skatteutskottet avstyrker därför ävenbifall till motion 1995/96:U23 (m) idenna del.I skatteutskottets yttrande erinrasvidare om att skatteväxlingsutredningenhar i uppdrag att undersökaförutsättningarna för en växling frånskatter på arbete till miljöskatter.Bakgrunden är bl.a. den vitbok omtillväxt, konkurrenskraft ochsysselsättning som utarbetats avkommissionen och som Europeiska rådetantagit . skall ettbetänkande avlämnas senast den 30 juni1996. anför vidareföljande:Enligt skatteutskottets mening är detviktigt att möjligheterna att få tillstånd en sänkning av skatten på arbeteoch en ökad miljörelatering inomskattessystemet tas till vara såväl iSverige som internationellt. Det arbetesom bedrivs inomSkatteväxlingsutredningen avser attklarlägga förutsättningarna för en sådanomställning och är även inriktat på attreda ut förutsättningarna för attgenomföra en skatteväxling inom EU.Enligt utskottets mening börSkatteväxlingsutredningens arbete meddessa frågor avvaktas. Någon anledningtill tillkännagivanden till regeringenom behovet av att drivaskatteväxlingsfrågan internationelltfinns det enligt utskottets mening inte.Utskottet avstyrker därför motionerna.Som även framkommit ovan ansågjordbruksutskottet i betänkande1994/95:JoU23 att borde verkaför en gemensam miniminivå förbeskattning av koldioxidutsläpp och varaaktivt i det arbete som pågår i EU ifråga om skatteväxling. mening är frågan omkoldioxidutsläppen och andraklimatpåverkande gaser av den störstabetydelse både från europeisk och globalsynpunkt. anförföljande härom i sitt nu aktuellayttrande till utrikesutskottet:Enligt beräkningar gjorda av har koldioxidutsläppenökat , och gjordaprognoser tyder på svårigheter attuppfylla det nationella målet attstabilisera koldioxidutsläppen till år2000. Utformningen av en global strategiförbereds nu i ianslutning till Klimatdelegationens ochNaturvårdsverkets rapport klimatförändras (SOU 1995:96). Utskottet anserdet angeläget att regeringen kraftfulltdriver denna fråga i både nationella ochinternationella sammanhang. Avskrivelsen framgår att regeringenförutser att frågan om majoritetsbeslutpå områden där det nu krävs enhällighetkan tas upp på regeringskonferensen.Till dessa områden hör bl.a. skatter ochandra ekonomiska styrmedel. Utskottetdelar regeringens bedömning att flerbeslut bör kunna fattas med majoritet ommiljösamarbetet skall bli effektivt. Detgäller inte minst på de områden somaktualiseras i motionsyrkandena om olikamiljöpåverkande utsläpp. När det gällerskatteväxling kan det enligt utskottetsmening vara lämpligt att avvaktaresultatet av det nationellautredningsarbetet för att få en fastaregrund för eventuella konkreta förslaginom gemenskapen. Utskottet är utöverdet anförda inte berett att föreslånågot uttalande från sida medanledning av motionerna U19 yrkandena 2och 4, U21 yrkandena 46 och 47, U22yrkande 24, U23 i motsvarande del, U25yrkande 15 och U29 yrkandena 34 och 35.Även näringsutskottet hänvisar i sittyttrande (1995/96:NU4y) till att detredan av framgår attgemenskapen skall främja en väl avvägdutveckling av den ekonomiskaverksamheten samt till den förstärkningav den europeiska miljöpolitiken somkommer till uttryck iMaastrichtfördraget. Mot denna bakgrundoch med åberopande av vad som sägs iregeringens skrivelse om behovet avytterligare åtgärder för att väga inmiljön vid beslut inom andrapolitikområden avstyrkernäringsutskottet motion 1995/96:U29 (mp)i här berörd del.Utrikesutskottet konstaterar attfackutskottens synpunkter i dessa frågorhelt och hållet sammanfaller.Utrikesutskottet noterar särskiltjordbruksutskottets uppfattning attinsatser inom här aktuellapolitikområden inte nödvändigtvisbehöver knytas tillregeringskonferensen. I flera fall kandet vara lämpligt att i stället drivafrågorna inom ramen för det löpande EU-samarbetet och inom det övergripandeglobala miljöarbetet. Utrikesutskottetdelar denna bedömning. Med det anfördabetraktar utrikesutskottet därmedmotionerna 1995/96:U19 (fp) yrkandena 2och 4 i berörd del, 1995/96:U21 (kds)yrkandena 46 och 47 i berörd del,1995/96:U22 (v) yrkande 24, 1995/96:U23(m) i berörd del, 1995/96:U25 (c)yrkande 15 samt 1995/96:U29 (mp)yrkandena 33, 34 och 35 som besvarade.KemikaliekontrollLiksom koldioxidutsläppen är frågorna omkemikaliekontroll exempel på angelägnamiljöfrågor som, enligt vadjordbruksutskottet anför i sittyttrande, med fördel kan drivas även iandra sammanhang än vidregeringskonferensen.Jordbruksutskottet anför följande:Enligt tidigare riksdagsbeslut ärkemikaliekontrollen ett prioriteratområde i miljösamarbetet inom EU. Somframgår av skrivelse 1995/96:120 (s. 45)driver ett aktivtkemikaliearbete inom EU. I enlighet medanslutningsfördraget arbetarkommissionen med att se över sinkemikalielagstiftning så att den höjstill den svenska nivån för hälso- ochmiljöskydd. EU skall hagenomfört förändringar som motsvarar desvenska undantagen. driver nuaktivt på arbetet i ochi kommissionen. En särskild utredninginom arbetar medfrågor angående de svenska undantagen ifråga om vissa kemikalier. Av den nuaktuella skrivelsen framgår attregeringen ämnar verka för att den iSverige gällande substitutionsprincipenblir accepterad som norm i gemenskapen.Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna U22 yrkande 32 och U25yrkande 14, i den mån motionerna ejblivit tillgodosedda.Utrikesutskottet noterar de bedömningarsom görs av jordbruksutskottet ochbetraktar därmed motionerna 1995/96:U22(v) yrkande 32 samt 1995/96:U25 (c)yrkande 14 besvarade.Trafiksektorn m.m.Trafikutskottet redovisar i sittyttrande till utrikesutskottet(1995/96:TU2y) det aktuella arbetet inomEU på området för transeuropeiskanätverk (TEN). I yttrandet erinras ocksåom den uttalade svenska avsikten atthöja ambitionsnivån i EU:s miljöpolitik.I del avfjolårets budgetproposition framhöllsatt medlemskapet i EU ger ökademöjligheter att påverka unionensmiljöpolitik. Huvudinriktningen skulleenligt regeringen vara att medverka iutvecklingen av ett utvecklatkostnadsansvar för de olikatransportslagen och att söka påverkaunionen att skärpa avgaskrav för såvälpersonbilar som lastbilar. Det börvidare nämnas - anför trafikutskottet -att (dir.1994:140) bl.a. har att ge förslag tillhur inom ramen för EU-arbetetkan bidra till att utforma en gemensamtransportpolitik (CTP) och inom arbetetmed trans-europeiska nätverk verka förgenomförandet av ett europeisktmiljöanpassat transportsystem.EU:s gemensamma transportpolitikbehandlas i ett avkommissionen framlagt dokument medrubriken för den gemensammatransportpolitiken 1995-2000: Etthandlingsprogram för en hållbarrörelsefrihet i . I dokumentetsmiljöavsnitt framhålls bl.a. atttransportpolitiken måste innebära enavvägning mellan de växande kraven pårörelsefrihet och den markant ökadeinverkan på miljön av en fortsattutbyggnad av konventionell infrastrukturoch ökande transportverksamhet.Trafikutskottet påminner även om attkommissionen i en nyligen publicerads.k. grönbok redovisat en omfattandestudie om möjligheterna att förbättrakollektivtrafiken i Europa.Kollektivresandet måste enligtkommissionen ges ökad prioritet för attbilismens negativa konsekvenser för vårlivskvalitet och miljö skall kunnaundvikas. Kommissionen beredermedlemsstaterna liksom rådet,och andra EU-organ ochalla berörda intressenter tillfälle atttillställa kommissionen sina synpunkterpå grönboken senast den 31 juli 1996.Rådet har i en s.k. gemensam ståndpunktavseende riktlinjerna för det transeuropeiska transportnätet framhållit attmedlemsstaterna vid genomförande avprojekt av gemensamt intresse måste tahänsyn till miljöskyddet genom studierav projektens inverkan på miljön ienlighet med ett rådsdirektiv omutvärdering av vissa offentliga ochprivata projekts inverkan på miljön ochgenom tillämpning av ett rådsdirektiv ombevarande av livsmiljöer samt vilda djuroch växter.Det anförda ger enligt trafikutskottetsmening vid handen att arbetet inom såvälregeringen som EU har en inriktning ifråga om transporternas miljöpåverkansom synes stå i god överensstämmelse medmotionärernas önskemål. Trafikutskottetfinner det angeläget att regeringen vidregeringskonferensen och eljest inom EU-arbetet med kraft driver sinaståndpunkter i miljöfrågorna ochtillvaratar de möjligheter härtill somskapas genom ställningstaganden av EU:segna institutioner. Trafikutskottetförutsätter att så sker och att syftetmed motionsyrkandena, i de delar deavser transporternas miljöpåverkan,härigenom kan tillgodoses.Vad gäller den del av motion1995/96:U25 (c) som innehåller krav påatt skall verka för att EUprioriterar en utbyggnad av denelektroniska infrastrukturen i Europahänvisar trafikutskottet till vad som iyttrandet anförs om EU-arbetet medtranseuropeiska telenät. Inriktningen avdetta arbete synes utskottet väl ägnadatt tillgodose motionärernas krav.Sammanfattningsvis ansertrafikutskottet - från de synpunktertrafikutskottet har att företräda - attde i trafikutskottets yttrandebehandlade motionsyrkandena intepåkallar någon åtgärd från riksdagenssida och att de därför kan avslås.Jordbruksutskottet framhåller i sittyttrande till utrikesutskottet attarbetet med trafikens miljöanpassningmåste drivas vidare på ett kraftfulltsätt. Huvudinriktningen för Sverigesarbete med trafik- och miljöfrågorna iEU är att medverka till utvecklingen avett mer miljöanpassat transportsystem iEuropa. I sak innebär det bl.a. skärptamiljökrav på fordon och bränslen, attinve-steringar i infrastrukturen bidrartill ett miljöanpassat transportsystemoch samordnas med övriga planer förmarkanvändning och attmiljökonsekvensbeskrivningar utvecklas.Jordbruksutskottet instämmer med detallmänna syftet i här aktuellamotionsönskemål och förutsätter attarbetet med trafikens miljöanpassningdrivs fortsatt aktivt inom ramen för detallmänna miljösamarbetet inom har ingen annan meningän fackutskotten i denna fråga varförutskottet anser motionerna 1995/96:U22(v) yrkande 39, 1995/96:U25 (c) yrkande12 samt 1995/96:U29 (mp) yrkande 36besvarade med vad som ovan anförts.Den närmare innebörden av yrkande 40 imotion 1995/96:U22 (v) ommiljöorganisationernas funktion somremissorgan framstår som oklar förjordbruksutskottet som behandlaryrkandet i sitt yttrande. Följandeanförs:Om yrkandet syftar på förslag somframläggs inom EU:s institutionerförefaller det naturligt attmiljöorganisationerna i samtligamedlemsländer enligt motionen skullefungera som remissorgan när förslagframläggs som berör miljö, hälsa ochsäkerhet. Utskottet ifrågasätter för sindel om detta är en realistiskprocedurordning. I arbetar förnärvarande medfrågor angående miljöorganisationernasrättsliga ställning i miljöarbetet.Innan frågan reglerats slutgiltigt pånationell nivå kan knappast förafram långtgående krav om dessaorganisationers ställning iEuropasamarbetet.Jordbruksutskottet avstyrker såledesyrkande 40 i motion 1995/96:U22 (v).När det gäller den grundläggande rättenatt ta del av miljöinformation anserjordbruksutskottet att följandeuppgifter kan vara av intresse:Allmänhetens rätt till miljöinformationfinns reglerad inom EU i ett antal avgemenskapens rättsakter rörande skydd avskilda miljösektorer. Rådet antog år1990 ett direktiv i detta ämne (EEG90/313). Direktivet grundas på artikel130 s och innehåller bl.a. en artikelsom tillförsäkrar fri tillgång till ochspridande av sådan miljöinformation sominnehas av offentliga myndigheter.Direktivet förpliktar medlemsstaternaatt dels tillförsäkra individen fritillgång till miljöinformation, dels attvidta nödvändiga åtgärder för att förseallmänheten med allmän information ommiljötillståndet genom återkommandepublikation av rapporter.Utrikesutskottet anser att syftet medhär aktuellt yrkande tillgodosetts medjordbruksutskottets uttalanden. Därmedbetraktar utskottet motion 1995/96:U22(v) yrkande 40 som besvarat.5.2.12 Den gemensamma jordbrukspolitiken(CAP)MotionernaI ett avsnitt om den gemensammajordbrukspolitiken i motion 1995/96:U25anför bl.a. att Sverigebör verka för att CAP ges utrymme vidregeringskonferensen och att arbetet medriktlinjerna för en fortsatt CAP-reformnu inleds. En reformering bör utgå frånatt marknadsregleringarna successivtavvecklas. I stället skall ersättningutgå för bl.a. de miljöinsatser somjordbrukarna utför genom sin produktion.Liksom för spannmål och kött börgränsskyddet sänkas på alla produkter.Exportstödet bör trappas ned merän vad dagens kräver ochkopplas till de handelsliberaliseringarsom bör bli resultatet av kommandeförhandlingar inom VHO. En övergångskall ske från prisstöd till ettdirektstöd som bör vara så enhetligt sommöjligt. Den gemensammajordbrukspolitiken bör också stimuleraproduktion av bioråvaror till industrinoch biomassa för energiproduktion. Måletmed en ny jordbrukspolitik skall vara enökad marknadskontakt, att användajordbruket i miljöarbetet samt att gejordbrukaren ökad frihet och ökatansvar. bör vidregeringskonferensen verka förfördragsändringar som inleder denfortsatta reformeringen av CAP och fören resolution där riktlinjerna för enreformering läggs fast. Däremot fåröstutvidgningen inte villkoras med atten omfattande jordbruksreform förstgenomförs (yrkande 16).Enligt motion1995/96:U22 (v) måste miljöhänsynen fåen överordnad roll i EU:sjordbrukspolitik. Därför måste derelevanta artiklarna (38 och följande)få en tydligare miljöprofil (yrkande38).Även i Moderata samlingspartiets motion1995/96:U23 (m) berörsjordbrukspolitiken, men endast somexempel på viktiga arbetsuppgifter somligger utanför regeringskonferensen. Dengemensamma jordbrukspolitiken behöver iökad grad marknadsanpassas, vilketkräver avreglering och neddragning avsubventioner.Miljöpartiet yrkar i motion 1995/96:U29att den gemensamma jordbrukspolitikenssubventions- och bidragsmönsterförändras kraftigt innan EU utvidgas.Regeringen bör verka för attjordbrukspolitiken förändras radikalt såatt utvecklingen styrs mot ettekologiskt hållbart jordbruk (yrkandena14 och 31).Utskottets övervägandenJordbruksutskottet konstaterar i sittyttrande till utrikesutskottet att dengemensamma jordbrukspolitiken (CAP) ärett av de ämnen som inte direkt kommeratt diskuteras vid regeringskonferensenmen som ändå är centrala för EU-samarbetets fortsatta utveckling.Jordbruksutskottet anför vidare bl.a.följande:I finns en betydande politiskenighet om att CAP måste reformeras.Frågan berördes bl.a. i regeringensskrivelse /95:167 om inriktning ochgenomförande av det svenska miljöarbeteti EU (1994/95:JoU23). Enligt skrivelsen,som i denna del godtogs av de flestapartierna i , borde Sverigeaktivt driva en revidering av CAP isyfte att miljöanpassa jordbruket ochfrämja en omställning mot ett ekologiskthållbart jordbruk inom unionen. Enutgångspunkt för revideringen bör varaatt subventionerna till detkonventionella jordbruket minskaskraftigt. Arbetet med en reformering avCAP bereds på nationellnivå. En parlamentarisk kommitté harinrättats med uppgift att utarbeta ensvensk strategi för denna reformering(dir. 1995:109). En analys skall görasav den förda jordbrukspolitikenoch vilka konsekvenser en utvidgning motCentral- och skulle få förCAP. Uppdraget skall slutföras till den30 . En särskild utredare hardessutom tillkallats för att i ett merkortsiktigt perspektiv analysera frågorom en revidering av CAP. I avvaktan påresultatet av dessa utredningar anserutskottet inte att nu i detaljvare sig kan eller bör ange hur en sådanreform bör utformas.Jordbruksutskottet delar dock - somockså framgått ovan - den allmännauppfattning som framförs i fleramotioner att den gemensammajordbrukspolitiken inom EU börreformeras grundligt i flera avseenden.Följande anförs:I det arbetet bör tyngdpunkten läggas påbl.a. ökad hänsyn till miljön och kravenpå ett långsiktigt och ekologiskthållbart jordbruk. Subventions- ochbidragssystemet bör omprövas.Jordbrukets resurser och möjligheter attproducera bioråvaror och tillhandahållatjänster eller produktionsmetoder somgynnar miljövårdens och naturvårdensintressen måste beaktas.