bet · GK01NU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Statentillskjuter 85 Dkr , men sägstrots detta göra en nettovinst på 24 Dkrper timme. Målsättningen för en dylikmodell i bör vara att allahushåll skall ha råd att köpa tjänsteravseende de mest förekommande sysslornai hemmet, liksom privat barnomsorg ochprivat hälsovård, anför motionärerna.Tidigare riksdagsbehandlingRiksdagen avslog ettliknande motionsyrkande som det häraktuella (bet. 1995/96:FiU15). Yrkandetföljdes upp i en reservation (kd).Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först frågan omverksamheten vid geologiskaundersökning (SGU) - med undantag avfastställande av anslagsbelopp. Därefterbehandlas anslagen inom utgiftsområde 24Näringsliv och slutligen ett antalsärskilda frågor som aktualiserats iolika motioner.Verksamheten vid SGUDen maringeologiska verksamheten vid SGUhar, som redovisats, uppmärksammats iflera motioner. Betydelsen av dennaverksamhet har tidigare framhållits avutskottet. gjorde ,på utskottets förslag, ett särskiltuttalande härom (bet. 1994/95:NU18).Utskottet anförde att det vore naturligtmed en samfinansiering av denmaringeologiska verksamheten mellanolika departement eftersom den aktuellainformationen har relevans för fleraområden, och regeringen anmodades att tafram förslag med denna innebörd.I budgetpropositionen sägs nu att någonsådan samfinansiering inte varit möjligatt uppnå. Regeringen beräknar vissbasfinansiering för verksamheten ochuppmanar SGU att söka nå fullkostnadstäckning genom kompletterandeavgiftsfinansiering.Enligt vad som redovisats för utskottetpågår diskussioner medSjöfartsverket om samverkan avseendesjömätning och maringeologiskundersökning. Enligt utskottets meningär det just en sådan typ av samverkansom bör komma till stånd; utskottetförutsätter att dessa diskussioner drivsvidare i syfte att uppnå en snabblösning. Vid en samverkan beräknasenligt uppgift effektivitetsvinsteruppstå , medankostnadsbesparingar uppnås om cirka treår.Utskottet utgår vidare från att detfinns goda förutsättningar för denmaringeologiska verksamheten att erhållastöd från programmet förÖstersjöregionen.Som tidigare redovisats har SGU förnärvarande problem med sin ekonomigenerellt sett. Enligt vad utskotteterfarit avser regeringen att iregleringsbrevet för budgetåret 1997medge verket en anslagskredit på ,motsvarande ca . Denanslagskredit som SGU begärt i enskrivelse till regeringen uppgår docktill högre belopp - 20 miljoner kronorför och förår 1998.Utskottet anser att genom ettsärskilt tillkännagivande bör anmodaregeringen att återkomma till riksdageni den ekonomiska vårpropositionen 1997med en redovisning avseende verksamhetenoch den ekonomiska situationen inom SGU.Utgångspunkten måste, enligt utskottetsmening, vara att den maringeologiskaverksamheten skall behållas intakt pånuvarande nivå, men också att övrigverksamhet hos SGU skall bibehållas.Med ett sådant ställningstagande avriksdagen som utskottet förordar blirde motioner som allmänt tar uppverksamheten inom SGU väsentligentillgodosedda.Anslag m.m. inom utgiftsområde 24NäringslivEnligt utskottets uppfattning och ilikhet med vad som anförs ipropositionen är näringspolitikensfrämsta syfte att medverka till enhalvering av den öppna arbetslöshetentill . För att klara dettakrävs en omfattande förnyelse avnäringslivet; näringspolitiken måstevara inriktad på att främjanyföretagande och tillväxt i befintligasmåföretag. De små företagen har enavgörande roll för förnyelsen avnäringslivet och därmed försysselsättningen.Utskottet vill också framhålla attnäringspolitiken måste ses mot bakgrundav den ekonomiska politik som förs.Denna måste innebära en stramfinanspolitik, som ger förutsättningarför låga räntor och låg inflation.Balans i de offenliga finanserna måstenås och upprätthållas.För att underlätta förnyelsen avnäringslivet är det viktigt attattityder påverkas samt att villkorenför företagande, entreprenörskap ochinnovationer förbättras. Olika hinderför småföretagens expansion måsteundanröjas. En angelägen uppgift förnäringspolitiken är att främjautvecklingen av de små och medelstoraföretagens förmåga att övergå till merflexibla arbetsorganisationer, att ökakunskaps- och kompetensnivån inomföretagen och att stimulera användningenav modern teknik.Det program för småföretagsutveckling,förnyelse och tillväxt på 1 miljardkronor, som fattade beslut omsommaren 1996 (prop. 1996/97: 222, bet.FiU15) innebär just en sådan inriktningav näringspolitiken som utskottetförordar. En viktig utgångspunkt ärhärvid att skillnader i regionalaförutsättningar skall påverkanäringspolitikens inriktning ochutformning. En annan viktig utgångspunktär det ökade behovet av helhetslösningaroch samverkan mellan olika aktörer påinternationell, regional och lokal nivå,liksom mellan olika politikområden föratt skapa sunda villkor förnäringslivet.Näringspolitikens inriktning på attfrämja förnyelse och tillväxt inäringslivet innebär att med olikagenerella medel stärka det nationellaproduktionssystemet. Därvid är detcentralt att spelreglerna äröverskådliga, konsekventa och stabila.Sund konkurrens är vidare enförutsättning för ett dynamisktnäringsliv. Regeringen har tillsatt endelegation (N 1996:04) med uppgift attförenkla olika regler för de småföretagen (dir. 1996:70).Ett gott företagsklimat förutsättervidare en internationelltkonkurrenskraftig företagsbeskattningoch tillfredsställande villkor förriskkapitalförsörjningen. I syfte attunderlätta försörjningen med riskkapitalför små och medelstora företag harregeringen lagt fram förslag tilllättnader i dubbelbeskattningen. Vidarehar beslut tagits om en sänkning avlönekostnaderna för i första hand de småföretagen genom attarbetsgivaravgifterna från år 1997reduceras på enlönesumma upp till 600 000 kr.I motionerna 1996/97:N265 (m),1996/97:N271 (v) och 1996/97:N256 (kd)föreslås andra belopp för olika anslaginom utgiftsområde 24 Näringsliv, som ialla motionerna sammantaget innebär enhögre ram för utgiftsområdet än vadregeringen föreslagit. har,som redovisats, beslutat attramen för utgiftsområdet skall vara ienlighet med regeringens förslag, dvs. Detta har ocksånäringsutskottet förordat i sittyttrande till finansutskottet(1996/97:NU1y).Högre anslag till teknisk forskning ochutveckling (D 1) föreslås i de treangivna motionerna. Minskat anslag har istället förordats i avvikande meningar(fp; mp) till det nyssnämnda yttrandet.Utskottet kommenterade i yttrandetfrågan om anslaget till tekniskforskning och utveckling. Utskottetanförde att sådan forskning ochutveckling är av grundläggande betydelseför möjligheterna att uppnå ökadproduktivitet, förnyelse och tillväxt inäringslivet. Teknikutveckling ochproduktförnyelse är strategiska faktorerför de svenska företagenskonkurrenskraft, och utformningen av denindustrirelaterade forskningen är härvidav avgörande betydelse, sades det. Detär, framhöll utskottet, angeläget attsamverkan mellan näringsliv ochuniversitet/högskola främjas och attforskningsresultat förs ut tillföretagen. Det betonades att haren viktig uppgift när det gäller denindustrirelaterade forskningen.Det konstaterades i yttrandet att detinom utskottet fanns delade meningar omregeringens förslag till besparing pådet aktuella anslaget och att detta, somtidigare nämnts, avses kompenseras genommedel från forskningsstiftelserna. I detfall att regeringens förslag skullevinna gillande var utskottetdock enigt i sin uppfattning att dettidigare nämnda övergångsproblemet måstefå en ändamålsenlig lösning. Regeringenborde sålunda tillse att den aktuellaverksamheten vid inte paralyserasunder en övergångsperiod. Detta ansågsböra komma till uttryck ifinansutskottets betänkande, vilket dockinte har skett.I riksdagsdebatten om utgiftsramar inovember 1996 anfördeutbildningsminister bl.a. attregeringen kommer att göra sitt ytterstaför att det inte skall uppstå någotglapp när det gäller finansieringen avden aktuella verksamheten (prot.1996/97:32). Utskottet noterar detta medtillfredsställelse. Likaså anserutskottet att det är positivt att dens.k. fattat beslutom att utvidga ett befintligt programför kunskapsöverföring mellan högskolaoch näringsliv med totalt 80 miljonerkronor, vilket möjliggör att Närings-och kan använda 80miljoner kronor frånsmåföretagsprogrammet för verksamhet somför närvarande finansieras via D 1-anslaget. Härigenom minskas de negativakonsekvenserna av det tidigare nämndabeslutsglappet.Vidare kan noteras attutbildningsminister erbjuditvissa berörda aktörer att erhållarepresentation i de nya styrelser förforskningsstiftelserna som regeringenavser att tillsätta. har sålundaerbjudits möjlighet att utse en ledamoti styrelsen för Stiftelsen förstrategisk forskning.I motion 1996/97:N271 (v) föreslås, somredovisats, ett antal åtgärder som skallfinansieras genom ökade medel tillanslagen för (A 1) ochverksamheten med småföretagsutveckling(A 2). Utskottet har i tidigare avsnittredogjort för de insatser som staten görpå de områden som aktualiseras imotionen, bl.a. inom ramen för detnyligen beslutade småföretagsprogrammet.Något budgetmässigt utrymme förytterligare insatser finns det inte,enligt utskottets uppfattning.Också beträffande stödet tillkooperativ utveckling (A 3) förordas,som redovisats, ökat anslag - i vissamotioner genom omfördelning frånanslaget Småföretagsutveckling (A 2).LKU finns etablerade på21 orter spridda över landet och utgördärigenom ett viktigt inslag i den nyaregionala näringspolitiken. Utskottetser positivt på det som sägs ibudgetpropositionen om att det ärregeringens ambition att underlättaframväxten av nya kooperativa företagoch att öka kunskapen om den kooperativaföretagsformen. Utskottet utgår från attLKU uppmärksammas särskilt i uppdragettill landshövdingarna, inom ramen försmåföretagsprogrammet. Beträffandeinsatser för att främja kvinnorsföretagande som tas upp i vissa motioneri anslutning till yrkanden om LKU villutskottet erinra om det stöd somtillhandahålls genom statens försorg -framför allt genom - och som utskottet tidigareredogjort för.När det gäller stödet tillturistfrämjande anser utskottet att deåtgärder som vidtagits inom ramen försmåföretagsprogrammet och som framgår avtidigare avsnitt väl tillgodoser deförslag som förs fram i motion1996/97:N271 (v).Beträffande de synpunkter om ökadeinsatser inom rymdverksamhetens områdesom har framförts i några motioner villutskottet hänvisa till vad som tidigareredovisats avseende det nyligeninrättade i . Idetta sammanhang bör uppmärksammas depositiva effekter på företag i form avteknikspridning som rymdverksamheteninnebär. Exempel på detta är företagenSAAB och Radar SystemAB. Åsikten att inte bör delta , som förs fram imotion 1996/97:N270 (mp), avvisas avutskottet; fattade ,som nämnts, beslut om svenskt deltagandei denna rymdstation.I motion 1996/97:N270 (mp) förordasminskade anslag tillInvesteringsfrämjande (E 5) och tillIngenjörsvetenskapsakademien (D 5).Detta är yrkanden som utskottet tidigarehar behandlat och som haravslagit.På området konsumentfrågor finnsyrkanden både om minskade och om ökadeanslag. I motion 1996/97:N265 (m)föreslås att anslaget tillKonsumentverket () skall minskas med10 och att anslaget Stödtill konsumentorganisationer (F 5) skallslopas. Anslaget till Konsumentverketskall ökas med enligtförslag i motion 1996/97:N271 (v), ochför F 5-anslaget föreslås en ökning med2 i motion 1996/97:N270(mp). Utskottet anser att de avregeringen föreslagna anslagen på dessaområden är väl avvägda.Med det anförda tillstyrker utskottetde av regeringen föreslagna anslagen inom utgiftsområde 24Näringsliv. Likaså tillstyrks de övrigahär behandlade förslagen tillriksdagsbelut som framlagts ibudgetpropositionen. Samtliga aktuellamotioner avstyrks därmed i nu berördadelar.Inriktning av standardiseringsarbetetI motionerna 1996/97:Jo727 (c) och1996/97:L713 (mp) begärs, som tidigareredovisats, tillkännagivanden avseendemiljöfrågornas integrering istandardiseringsarbetet. Som utskottetredogjort för i det föregående harregeringen fattat beslut om atttillkalla en särskild utredare meduppdrag att föreslå en metod för hurmiljöhänsyn kan integreras i det svenskastandardiseringsarbetet. I uppdragetskall ingå att definiera miljöaspekteroch redovisa metoder som kan tillämpas istandardiseringsarbetet, att föreslå hurden svenskastandardiseringsorganisationen på ett kostnads-effektivt sätt kan bidra till attmiljömässiga hänsyn tas i alltstandardiseringsarbete samt att utarbetaen handlingsplan som dels omfattar alltstandardiseringsarbete, dels prioriterarområden där svenska aktörer bör kunna nåresultat på kort och medellång sikt.Förslagen skall ta hänsyn tillresurshushållning och kretsloppstänkandesamt erfarenheter inom svenskt ochinternationellt standardiseringsarbete.För att ge svenska experter möjlighettill aktivt agerande och även bidra tillatt de får ett tekniskt underlag attanvända som argumentation iinternationellt samarbete behövsklarlägganden och handlingsplaner fördet fortsatta arbetet, sägs det idirektiven. vid SIS, somberörs i motion 1996/97:L713 (mp), kanenligt vad utskottet erfarit förväntaskomma att beröras i utredninsarbetet.Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionerna 1996/97:Jo727 (c) och 1996/97:L713 (mp) iberörda delar.Långsiktigt säkerställande avkonkurrensforskningenI motion 1996/97:N265 (m) begärs, somtidigare redovisats, etttillkännagivande av om attkonkurrensforskningen långsiktigt skallsäkerställas på nuvarande anslagsnivå. forskningspolitiska propositionen(prop. 1996/97:5) sägs, som redannämnts, att särskilda medel bör anvisasför konkurrensforskningen under perioden19971999. Regeringen gör bedömningen attdet är av vikt att resurser avsätts ävenframgent så att det aktiva stödet tillkonkurrensforskning i nuvarande forminte blir en tillfällig och kortvariginsats. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet den nämnda motionen i berörddel.Lokalisering av Rymdstyrelsen ochRymdbolagetHuvuddelen av Rymdbolaget börlokaliseras till , anförs det -som tidgare redovisats - i motionerna1996/97:N239 (m) och 1996/97:N253 (m). förstnämnda motionen föreslås attäven Rymdstyrelsen skall flyttas tillKiruna. har, som nämnts,tidigare avslagit liknande yrkanden.Utskottet anförde då att frågan omlokalisering av Rymdbolaget tillhörbeslutsområdet för bolagets styrelse ochinte . Utskottet ser ingenanledning att nu göra någon annanbedömning och avstyrker sålundamotionerna i aktuella delar.Exportfrämjande åtgärder för småföretagSom tidigare redovisats begärs i motion1996/97:N252 (c) att skallgöra ett uttalande om att det statligastödet till exportfrämjande åtgärder,inkluderande statsstödda exportkreditervia AB samtexportkreditgarantisystemet viaExportkreditnämnden (EKN), tydligare änför närvarande måste inriktas på attunderstödja små företags behov.Utskottet delar motionärernasuppfattning att det är viktigt att påolika sätt främja småföretagensmöjligheter att etablera sig påexportmarknaden. Vidare vill utskottetunderstryka vikten av att exportinsatseri underlättas. Detta börge bättre förutsättningar för småföretagatt komma ut på denna exportmarknad.Som redogjorts för ärExportrådets verksamhet i storutsträckning inriktad på de småföretagen; större företag har iallmänhet egna utlandsorganisationer.Utskottet vill också erinra om denverksamhet som de s.k. exportcentrumenbedriver och som riktar sig tillsmåföretag. Vidare bör noteras de medelsom tilldelats frånsmåföretagsprogrammet för insatserriktade till småföretag.Det statsstödda exportkreditsystemet,bestående av EKN:s exportkreditgarantieroch AB Svensk Exportkredits statsstöddaexportkrediter, har av naturliga skälsina största volymer hos de störreföretagen. Det läggs dock, som tidigarenämnts, betydande resurser på attinformera de små företagen omverksamheten.Med hänvisning till det anförda blirden här aktuella motionen väsentligentillgodosedd; något behov av ettsärskilt uttalande av i frågankan utskottet emellertid inte se ochavstyrker motionen i berörd del.Exportkreditgarantier för trähusexportRiksdagen bör hos regeringen begära attEKN skall ges i uppdrag att skapa ettspeciellt, tillfälligt garantisystem förstödjande av svensk trähusexport somskall vara självbärande över tiden,anförs det, som tidigare redovisats, imotion 1996/97:N271 (v).Som redan angetts kan trähusexport - påsamma sätt som annan typ av export -garanteras inom ramen för EKN:sordinarie verksamhet. Statsmakterna hardock, som nämnts, ställt sig avvisandetill särskilda garantisystem förenskilda branscher. Utskottet anser attdetta är en princip som bör gälla ävenframdeles och avstyrker därmed motioneni berörd del. Utskottet vill i dettasammanhang erinra om den tidigare nämndasatsningen på marknadsföring av trähus iJapan som det fattats beslut om. beträffande verksamheten vidSGUatt med anledning avproposition 1996/97:1 utgiftsområde24 moment 3 och motionerna1996/97:N216, 1996/97:N225 och1996/97:N268 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,res. 1 (m, fp, kd)- motiv.res.2 (mp) - motiv.2. beträffande anslag m.m. inomutgiftsområde 24 Näringslivatt med bifall tillproposition 1996/97:1 utgiftsområde24 momenten 1, 2 och 418 och medavslag på motionerna 1996/97: L713yrkandena , 1996/97:Ub4 yrkande1, 1996/97:Ub411 yrkandena 11, 21 och38, 1996/97:N1, 1996/97:N2,1996/97:N205 yrkande 1, 1996/97:N207,1996/97:N211, 1996/97:N215, 1996/97:N217, 1996/97:N236, 1996/97:N256yrkande 22, 1996/97:N259,1996/97:N264, 1996/97:N265 yrkandena13 och 57, 1996/97: N270 yrkandena15, 16, 2225, 31 och 32 och1996/97:N271 yrkande 11a) godkänner disponeringen avanslaget A 7 Kostnader föromstrukturering av vissa statligtägda företag, m.m. i enlighet med vadsom anges i propositionen,b) godkänner att de övergripandemålen för verksamheten inom Sverigesgeologiska undersökning skall vara ienlighet med vad som anges ipropositionen,c) godkänner att det övergripandemålet för geovetenskaplig forskningskall vara i enlighet med vad somanges i propositionen,d) godkänner att de övergripandemålen för den mättekniskaverksamheten inom Styrelsens förackreditering och teknisk kontrollansvars-område skall vara i enlighetmed vad som anges i propositionen,e) godkänner att de övergripandemålen för verksamheten inomSprängämnesinspektionensansvarsområde skallvara i enlighet med vad som anges ipropositionen,f) godkänner att de övergripandemålen för Styrelsens förackreditering och teknisk kontrolluppdragsverksamhet skall vara ienlighet med vad som anges ipropositionen,g) godkänner inriktning avverksamheten för ienlighet med vad som anges ipropositionen,h) bemyndigar regeringen att under år1997 låta staten ta på sig ekonomiskaförpliktelser i samband med stöd tillteknisk forskning och utveckling som,inberäknat löpande avtal och beslut,innebär åtaganden om högst 650miljoner kronor , högst575 ,högst under år2000 och högst 425 miljoner kronorunder ,i) medger att eventuellareservationer /96 på tolftehuvudtitelns reservationsanslag F 1Teknisk forskning och utveckling samtreservationsanslag F 2Informationsteknologi överförs somanslagssparande till ramanslaget D 1Teknisk forskning och utveckling ochfår användas enligt vad som anges ipropositionen,j) bemyndigar regeringen att under år1997 ikläda staten nya förpliktelserför betalningar under kommande årinom rymdverksamhet om högst ,k) godkänner regeringens förslag attExportkreditnämndens ordinariegarantiverksamhet skall bedrivas iett system med resultatkravet attverksamheten totalt sett skall varasjälvbärande över tiden,l) godkänner vad som anges ipropositionen om krav på denunderliggande exportaffären vidbeviljande av säkerhetsgaranti,m) medger att staten åtar sigbetalningsansvar i form av enstatsgaranti till ett belopp av högst100 för det ordinariegarantisystemet,n) medger att staten åtar sig ettbetalningsansvar i form av enstatsgaranti till ett belopp av högst3 för investeringar iutlandet,o) godkänner regeringens förslag attExportkreditnämnden får obegränsadupplåningsrätt i bl.a.Riksgäldskontoret,p) bemyndigar regeringen eller denmyndighet regeringen utser attbesluta om löftesprovision inom detstatsstödda exportkreditsystemet,q) för anvisar anslagunder utgiftsområde 24 Näringslivenligt uppställning i bilaga,res. 3 (v)res. 4 (mp)3. beträffande inriktning avstandardiseringsarbetetatt avslår motionerna1996/97:L713 yrkandena 13 och 14 och1996/97:Jo727 yrkande 6,res. 5 (c, v)res. 6 (mp)4. beträffande långsiktigtsäkerställande avkonkurrensforskningenatt avslår motion1996/97:N265 yrkande 4,res. 7 (m, fp, kd)5. beträffande lokalisering avRymdstyrelsen och Rymdbolagetatt avslår motionerna1996/97:N239 yrkande 1 och1996/97:N253 yrkande 4,res. 8 (v, mp)6. beträffande exportfrämjandeåtgärder för småföretagatt avslår motion1996/97:N252 yrkande 11,7. beträffandeexportkreditgarantier förträhusexportatt avslår motion1996/97:N271 yrkande 10.res. 9 (v)den 3 december 1996På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: BirgittaJohansson (s), ()*,Bo Finnkvist (s), ()*,(), ()*, (), KjellEricsson (c), (),()*, (),(), (), OlaKarlsson (m)*, (), GöranHägglund (kd)* och (). *) Har ej deltagit i beslutet undermoment 2 Verksamheten vid SGU (mom. 1,motiveringen)(), (), (), (), () och () anser att den del av utskottetsställningstagande i avsnittet omverksamheten vid SGU som börjar med Utskottet anser och slutar med väsentligen tillgodosedda bort haföljande lydelse:Utskottet vill sammanfattningsvisframhålla tre saker. Utskottetkonstaterar för det första attregeringen har negligerat tidigareriksdagsbeslut om den maringeologiskaverksamheten. För det andra noterarutskottet att regeringen har underlåtitatt informera utskottet om denallvarliga ekonomiska situationen inomSGU. Det tredje är att denmaringeologiska verksamheten skulle hasäkerställts med de budgetförslag somframlagts av Moderata samlingspartiet,liberalerna ochKristdemokraterna.Med hänvisning till det anförda anserutskottet att bör göra etttillkännagivande om att regeringen skallfullgöra tidigare fattaderiksdagsbeslut. Regeringen bör återkommatill medförslag som säkerställer denmaringeologiska verksamheten. Med ettsådant ställningstagande blir demotioner som allmänt tar uppverksamheten inom SGU väsentligentillgodosedda.2. Verksamheten vid SGU (mom. 1,motiveringen)() anser att den del avutskottets ställningstagande i avsnittetom verksamheten vid SGU som börjar med Utskottet anser och slutar med väsentligen tillgodosedda bort haföljande lydelse:Utskottet vill sammanfattningsvisframhålla tre saker. Utskottetkonstaterar för det första attregeringen har negligerat tidigareriksdagsbeslut om den maringeologiskaverksamheten. För det andra noterarutskottet att regeringen har underlåtitatt informera utskottet om denallvarliga ekonomiska situationen inomSGU. Det tredje är att denmaringeologiska verksamheten räddas meddet budgetförslag som framlagts avMiljöpartiet de gröna.I det följande behandlar utskottetanslagen inom utgiftsområde 24Näringsliv, inklusive frågan om anslagtill SGU. I det här aktuellasammanhanget bör i etttillkännagivande uttala att regeringenskall fullgöra tidigare fattaderiksdagsbeslut i frågan. Med ett sådantställningstagande blir de motioner somallmänt tar upp verksamheten inom SGUväsentligen tillgodosedda.3. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24Näringsliv (mom. 2)() anserdels att utskottets ställningstagande iavsnittet om anslag m.m. inomutgiftsområde 24 Näringsliv bort haföljande lydelse:En aktiv näringspolitik måste, enligtutskottets mening och i likhet med vadsom anförs i motion 1996/97:N271 (v), haen sådan utformning att den bidrar tillatt näringslivet långsiktigt får ensådan sammansättning att det blirkonkurrenskraftigt och att jobb skapas.Näringspolitiska insatser kan i vissafall ge resultat på kort sikt, mengenerellt gäller att den politik sombedrivs kommer attge resultat först . Eftersomenskilda aktörer inte kan svara för ensådan långsiktighet, måste detta ansvari stället tas av staten.Utskottet anser således att staten harett övergripande ansvar förnäringspolitiken. Därför är det av storvikt att staten behåller ett strategisktägande i näringslivet.