bet · GJ01LU11 · 1996-05-21 00:00:00 — Enavsevärd fördel med förändringen ärockså att staten skulle företrädas av enoch samma myndighet under helarekonstruktionsförfarandet, liksom viden eventuell efterföljande konkurs.Utskottet anser sålunda att riksdagenmed bifall till motionerna L11 yrkande 2och L15 yrkande 3 bör anta det avreservanterna i bilaga 5 framlagdaförslaget till ändring i lagen om ackordrörande statliga fordringar m.m.dels att utskottets hemställan under 11bort ha följande lydelse:11. beträffande statensborgenärsfunktion vid ackordatt med bifall tillmotionerna 1995/96:L11 yrkande 2 och1995/96:L15 yrkande 3dels beslutar att 2 och 4 §§ lagen(1993:892) om ackord rörande statligafordringar m.m. skall erhålla ändradlydelse i enlighet med Reservanternasförslag i bilaga 5,dels beslutar om sådan ändring avingressen till regeringens förslagtill lag om ändring i lagen (1993:892)om ackord rörande statliga fordringarm.m. som föranleds härav.7. Förmånsrättslagen (mom. 12), , TomasHögström och de (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 26 börjar med Utskottet har och på s. 28 slutar med yrkande 8 bortha följande lydelse:Som framhålls i motion L301 är statenregelmässigt den borgenär som har bästinblick i en gäldenärsbetalningsförmåga. Staten kan därför påett tidigt stadium bli varse tecken påbetalningssvårigheter i ett företag. Omförmånsrätten för skatter och allmännaavgifter togs bort skulle staten fåincitament att tidigare ingripa i ettföretag som befinner sig i begynnandeekonomiska svårigheter. Staten skullehärvid som likaberättigad med andraoprioriterade fordringsägare få störremöjligheter att verka för lösningar utomkonkurs. Statens företrädare skulle vidackordsförhandlingar inte behöva hävdaatt staten skall ha full utdelning innanexempelvis leverantörer får någonutdelning. Det allmänna kommer därmed,som också anfört,att få ett större intresse av attmedverka till ekonomiska uppgörelsermellan gäldenären och borgenärerna.Detta kommer att främja möjligheternatill företagsrekonstruktion. Ett annatväsentligt skäl till att slopaförmånsrätten för skatter, som särskiltpåpekas i motion L14, är att utdelningentill oprioriterade borgenärer härigenomskulle komma att öka. Därmed stärksleverantörernas ställning och antaletföljdkonkurser för dennaborgenärskategori kan förväntas minska.Utskottet vill understryka att en sådanreform väsentligt skulle gynnaborgenärernas ställning i allmänhet iett rekonstruktionsförfarande och därmedskapa betydligt bättre förutsättningarför lyckosamma rekonstruktioner.Enligt utskottets mening torde depositiva effekterna av ett avskaffandeav skatteförmånsrätten vara tillräckligtunderbyggda vid det här laget.Regeringen bör därför omgående läggafram ett förslag för omavskaffande av förmånsrätten förfordringar på skatter och allmännaavgifter.För att en företagsrekonstruktion skalllyckas är, som framhålls i motion L301,det också av avgörande betydelse att deanställdas fortsatta insatser iproduktionen kan garanteras. Deanställdas löneanspråk för tiden närmastföre och efter ett konkursbeslut bördärför ha bättre förmånsrätt änföretagshypotek. Fördelarna med en sådanförändring av förmånsrättsordningen ärenligt utskottets mening ocksåtillräckligt klarlagda för attregeringen skyndsamt skall kunna läggafram förslag till erforderligalagändringar.Vad särskilt gäller lönegarantin anserutskottet i likhet med motion L14 attett nytt lönegarantisystem bör utformasefter förebild av den ordning som gällerinom den allmänna sjukförsäkringen.Härigenom skulle hanteringen avlönersättningen vid konkurs förenklasoch kostnaderna nedbringas. Dearbetsgivaravgifter som finansierarlönegarantisystemet bör sålundatillföras försäkringskassorna.Försäkringskassan skall utbetalagarantimedel till de anställda vilkaförvaltaren i konkursen har anmält förkassan. Den anställde har sedan, somvarje annan borgenär, att bevaka sinfordran enligt anställningsavtalet medarbetsgivaren. Det åligger förvaltarenatt vid utdelning på lönefordran göraavdrag för vad löntagaren erhållit ilönegarantimedel från försäkringskassaneller som massagäld som förvaltarenbetalat. Systemet bör vidare möjliggöraför förvaltaren vid avvecklingen avkonkursföretaget eller vid enrekonstruktion av detsamma att låtaanställda arbeta vidare.Den modell som skisserats tordevara betydligt enklare och billigare attadministrera än det nuvarandelönegarantisystemet. Genom detföreslagna systemet bör ocksåmissbruksmöjligheterna bli mindre och lönegarantin inte i sammautsträckning kunna utnyttjas för atttillskansa sig otillbörligakonkurrensfördelar gentemot andraföretag på marknaden. Det får ankomma påregeringen att i enlighet med de angivnariktlinjerna mer i detalj utformaförslag till ett nytt lönegarantisystemoch återkomma till . I avvaktanpå sådana förslag får det föreliggandeförslaget till ändring iförmånsrättslagen godtas som enprovisorisk lösning.Vad utskottet nu anfört omskattefordringars förmånsrätt m.m. börriksdagen med anledning av de nuaktuella motionerna som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 12bort ha följande lydelse:12. beträffande förmånsrättslagenatt riksdagendels med anledning av motionerna1995/96:L11 yrkande 1, 1995/96:L14yrkandena 5 och 6, 1995/96:L15yrkandena 6-8, 1994/95:L301 yrkandena1 och 2, 1994/95:L307 yrkande 1,1994/95: L308 yrkande 4, 1994/95:L309yrkande 2, 1994/95:L310, 1994/95:L312 yrkande 2 och 1994/95:Ju221yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört om skattefordringarsförmånsrätt, m.m.,dels antar regeringens förslag tilllag om ändring i förmånsrättslagen(1970:979) med de ändringarna att 10 §samt ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserna erhåller ibilaga 3 som Utskottets förslagbetecknade lydelse,dels ock avslår regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1995:302) omändring i förmånsrättslagen (1970:979).8. Förmånsrättslagen (mom. 12)och (bådac) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 26 börjar med Utskottet har och på s. 28 slutar med yrkande 8 bortha följande lydelse:Utskottet instämmer till alla delar iden bedömning som görs i motion L310 attdet höga antalet konkurser under senareår särskilt hårt har drabbat små ochmedelstora företag. I denna kategori ärföretagen ofta leverantörer till störreföretag. Genom att leverantörsskuldernaär oprioriterade erhålls sällan ikonkurs någon utdelning att tala om.Även konkursmissbruk i form av s.k.bekvämlighetskonkurser har främst gåttut över leverantörerna. Ett sådantplanlagt missbruk av konkursinstitutetsnedvrider också konkurrensen tillnackdel för andra företag i branschenvilket ytterst missgynnar konsumenterna.Missbruket bygger också ofta på ett inteavsett utnyttjande avlönegarantisystemet. Som framhålls avmotionärerna måsteobeståndslagstiftningen vara utformad såatt den hindrar onödiga konkurser ochminskar möjligheterna till systematisktmissbruk av konkursinstitutet. En bättrelagstiftning i detta avseende skulleockså gagna kampen mot den ekonomiskabrottsligheten, som ofta utnyttjar denuvarande svagheterna ikonkurslagstiftningen.En starkt bidragande orsak tillunderleverantörernas nu redovisadesvårigheter är, som anförs i motionL310, den förmånsrättsställning somstatens fordringar på skatter ochallmänna avgifter har. Ett avskaffandeav förmånsrätten för skattefordringarm.m. skulle innebära att den totalautdelningen på oprioriterade fordringarökar och att antalet följdkonkurser hosleverantörsföretag minskar i betydandeomfattning. En annan positiv effekt avett upphävande av skatteförmånsrätten,som också framhållits avInsolvensutredningen, är att staten somborgenär får anledning att i god tidingripa i ett företag i begynnandeekonomisk kris. Som anförs i motionentorde härigenom möjligheterna att uppnåackordsuppgörelser öka, vilket kommeratt främja strävan att rekonstrueraföretag. Det anförda innebär således attutskottet förordar att förmånsrätten förskatter och allmänna avgifter upphävs.Som också framhålls i motion L310 börförmånsrättsordningen även ge incitamentför bankerna att medverka iföretagsrekonstruktioner. Detta kanuppnås genom att fordringar på s.k.produktiva löner ges förmånsrätt föreföretagshypotek. Härigenom skulle bankeroch andra innehavare av företagshypotekbli mer angelägna om att förhindra attekonomiska kriser uppkommer i företagenoch aktivt medverka i rekonstruktioner.Samtidigt skulle den snedvridning avkonkurrensen sombekvämlighetskonkurserna innebär, medderas överutnyttjande av lönegarantin,mildras. Utskottet instämmer sålundaockså i önskemålet i motion L310 atts.k. produktiva löner bör gesförmånsrätt framför företagshypotek.Det bör ankomma på regeringen attomgående återkomma med erforderligalagförslag i enlighet med vad utskottetnu anfört. I avvaktan på sådanalagförslag får det framlagda förslagettill ändring i förmånsrättslagen godtassom en provisorisk lösning.Vad utskottet sålunda anfört omförmånsrätt för produktiva löner m.m.bör med bifall till motionL310 och med anledning av de övriga nuaktuella motionsyrkandena som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 12bort ha följande lydelse:12. beträffande förmånsrättslagenatt riksdagendels med bifall till motion1994/95:L310 samt med anledning avmotionerna 1995/96:L11 yrkande 1,1995/96:L14 yrkandena 5 och 6,1995/96:L15 yrkandena 6-8,1994/95:L301 yrkandena 1 och 2,1994/95:L307 yrkande 1, 1994/95:L308yrkande 4, 1994/95:L309 yrkande 2,1994/95:L312 yrkande 2 och1994/95:Ju221 yrkande 8 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört om förmånsrätt förproduktiva löner, m.m.,dels antar regeringens förslag tilllag om ändring i förmånsrättslagen(1970:979) med de ändringarna att 10 §samt ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserna erhåller ibilaga 3 som Utskottets förslagbetecknade lydelse,dels ock avslår regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1995:302) omändring i förmånsrättslagen (1970:979).9. Förmånsrättslagen (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 26 börjar med Utskottet har och på s. 28 slutar med yrkande 8 bortha följande lydelse:Utskottet vill i likhet med motionernaL308 och L309 understrykaförmånsrättsordningens betydelse förmöjligheterna att framgångsrikt kunnagenomföra företagsrekonstruktioner.Förmånsrättsordningen bör sålunda delsmedverka till att en rekonstruktionkommer till stånd i de fall företaget ärlivskraftigt, dels också bidra till attrekonstruktionsarbetet kan bedrivas påett effektivt sätt.Enligt utskottets mening bör ävenborgenärer med prioriterade fordringar -exempelvis vissa lönefordringar,fordringar med säkerhet iföretagshypotek och skattefordringar -ges ökade incitament att följa ochingripa i utvecklingen hos ett företagsom är på väg in i en ekonomisk kris.Härigenom skapas bättre förutsättningarför att få till stånd en rekonstruktionav företaget utan konkurs och även ökadeutsikter för de icke prioriteradeborgenärerna att få betalt.Det får ankomma på regeringen attomgående återkomma till mederforderliga lagförslag i enlighet meddet anförda.Vad utskottet nu anfört om enreformerad förmånsrättsordning börriksdagen med bifall till motionernaL308 yrkande 4 och L309 yrkande 2 samtmed anledning av de övriga nu aktuellamotionsyrkandena som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 12bort ha följande lydelse:12. beträffande förmånsrättslagenatt riksdagendels med bifall till motionerna1994/95:L308 yrkande 4 och1994/95:L309 yrkande 2 samt medanledning av motionerna 1995/96:L11yrkande 1, 1995/96:L14 yrkandena 5och 6, 1995/96:L15 yrkandena 6-8,1994/95:L301 yrkandena 1 och 2,1994/95:L307 yrkande 1, 1994/95:L310,1994/95:L312 yrkande 2 och1994/95:Ju221 yrkande 8 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört om en reformeradförmånsrättsordning,dels antar regeringens förslag tilllag om ändring i förmånsrättslagen(1970:979) med de ändringarna att 10 §samt ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserna erhåller ibilaga 3 som Utskottets förslagbetecknade lydelse,dels ock avslår regeringens förslagtill lag om ändring i lagen (1995:302)om ändring i förmånsrättslagen(1970:979).10. Förmånsrättslagen (mom.12)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 26 börjar med Utskottet har och på s. 28 slutar med avstyrkermotionsyrkandet bort ha följandelydelse:Som framhålls i motionerna L308 ochL309 har förmånsrättsordningen enavgörande betydelse för möjligheternaatt framgångsrikt kunna genomföraföretagsrekonstruktioner. För attåstadkomma att förmånsrättsordningen fårdenna verkan bör även borgenärer medprioriterade fordringar - exempelvisstaten med förmånsrätt för sinaskattefordringar - ges ökade incitamentatt följa och ingripa i utvecklingen hosett företag som är på väg in i enekonomisk kris. Härigenom skapas bättreförutsättningar för att få till stånd enrekonstruktion av företaget utan konkursoch även ökade utsikter för de ickeprioriterade borgenärerna att få betalt.Vad gäller yrkande 8 i motion L15 villutskottet i likhet med motionärernaframhålla att de försämringar som undersenare år genomförts beträffandelöneskyddet hårt drabbat arbetstagarna.Vad särskilt beträffar lönegarantininnebär den s.k. karensregeln alltjämten orättvis behandling av de anställda.Som framhålls i motionen börkarensregeln bara gälla vid uppenbartmissbruk och där det står klart attmissbruket grundas på ett handlande isamförstånd mellan arbetsgivare ochanställda.Utskottet anser vidare i likhet medmotion L15 yrkande 7 att löner under enföretagsrekonstruktion bör fåförmånsrätt som för nytillkomnafordringar i allmänhet enligtregeringens förslag. Som motionärernaframhåller talar starka skäl för ensådan prioriterad ställning för dessalöneanspråk. Arbetstagarna riskerarannars att stå helt utan löneskydd underen rekonstruktionsperiod.Regeringen bör återkomma medförslag till erforderliga lagändringarenligt vad som anförts.Vad utskottet sålunda anfört omlönefordringars förmånsrätt m.m. börriksdagen med bifall till motionerna L15yrkandena 7 och 8, L308 yrkande 4 ochL309 yrkande 2 samt med anledning av deövriga motionsyrkandena som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 12bort ha följande lydelse:12. beträffande förmånsrättslagenatt riksdagendels med bifall till motionerna1995/96:L15 yrkandena 7 och 8,1994/95:L308 yrkande 4 och1994/95:L309 yrkande 2 samt medanledning av motionerna 1995/96:L11yrkande 1, 1995/96:L14 yrkandena 5och 6, 1995/96:L15 yrkande 6,1994/95:L301 yrkandena 1 och 2,1994/95:L307 yrkande 1, 1994/95:L310,1994/95:L312 yrkande 2 och1994/95:Ju221 yrkande 8 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört om lönefordringarsförmånsrätt m.m.,dels antar regeringens förslag tilllag om ändring i förmånsrättslagen(1970:979) med de ändringarna att 10 §samt ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserna erhåller ibilaga 3 som Utskottets förslagbetecknade lydelse,dels ock avslår regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1995:302) omändring i förmånsrättslagen (1970:979).11. Underlaget för företagshypotek (mom.13), , TomasHögström och de (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 29 börjar med I avvaktan ochslutar med yrkande 3 bort ha följandelydelse:Utskottet vill för sin del framhållasambandet mellan den nuvarande ordningenatt kassa- och banktillgodohavanden inteingår i underlaget för företagshypotekoch förmånsrätten för skatter ochallmänna avgifter. Som påpekas i motionL301 bortfaller ett avgörande argumentför att behålla undantaget i det fallförmånsrätten för skatter m.m.avskaffas. Med hänsyn tillangelägenheten av attskatteförmånsrätten upphävstalar starka skäl sålunda för att deninteckningsbara egendomen vidföretagshypotek vidgas på sättmotionärerna förordar. Det skulle stärkaskyddet för borgenärer medföretagsinteckningar utan att följdernaför andra fordringsägare blir orättvisa.Enligt utskottets mening är fördelarnamed en utvidgning av hypoteksunderlagettillräckligt väl underbyggda. Regeringenbör därför omgående lägga fram ettförslag för till erforderliglagändring.Vad utskottet nu anfört bör riksdagenmed anledning av motion L301 yrkande 3som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 13bort ha följande lydelse:13. beträffande underlaget förföretagshypotekatt med anledning av motion1994/95:L301 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört.12. Återtagandeförbehåll (mom. 14)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 29 börjar med Enligt vad ochpå s. 30 slutar med och L311 bort haföljande lydelse:Som framhålls i motionerna L16 och L311är en bidragande orsak till det högaantalet konkurser i att detsakrättsliga skyddet föräganderättsförbehåll är för svagt. Ettutvidgat skydd för sådana förbehållskulle stärka främst leverantörernasställning och medföra attkreditmöjligheterna allmänt sett ökar.Åtgärden skulle också innebära att enleverantör som säljer medäganderättsförbehåll sakrättsligt setterhåller ett skydd liknande det somgäller vid försäljning genom kommission.En annan fördel, som framhålls imotionerna, är att rättsligöverensstämmelse uppnås med vad somgäller i flera av de länder som ärSveriges viktigaste handelspartners. Detfår ankomma på regeringen att återkommatill med erforderligalagförslag. Vad nu anförts bör riksdagenmed bifall till motionerna L16 och L311som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 14bort ha följande lydelse:14. beträffande återtagandeförbehållatt med bifall till motionerna1995/96:L16 och 1994/95:L311 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.13. Skuldsanering för vissanäringsidkare (mom. 15), , TomasHögström och de (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 31 börjar med Utskottet vill och slutar med 4 avstyrks bort haföljande lydelse:Som framhållits av såvälInsolvensutredningen som i förarbetenatill skuldsaneringslagen är detbetydelsefullt med en klar gräns mellanskuldsanering och andra former avinsolvensbehandling. Begreppetnäringsidkare är vidsträckt ochinnefattar inte bara den som driver ochlivnär sig på en industriell rörelse, enhandelsrörelse eller exempelvis ettjordbruk. Hit hör också den som jämsidesmed en anställning driver någon form avnäringsverksamhet. Genom en utvidgningav skuldsaneringslagen i enlighet medregeringens förslag tillkommer problemetatt på ett entydigt sätt ange vilkanäringsidkare som skulle omfattas avskuldsanering. Enligt utskottets meningär det vidare inte rimligt att den sombefinner sig i en situation avöverskuldsättning skall kunna fortsättaatt bedriva näringsverksamhet, om än iliten skala. En utvidgning avskuldsaneringsinstitutet på sättregeringen föreslår innebär också attriskerna för missbruk av institutetökar. Det bör vidare framhållas att densom gått i borgen för en gäldenärriskerar att komma i ekonomiskasvårigheter om gäldenären beviljasskuldsanering enligtskuldsaneringslagen. Vid en utvidgningav lagens tillämpningsområde i enlighetmed regeringens förslag riskerar sålundaäven borgensmän till näringsidkare sombeviljas skuldsanering att hamna iekonomiska bekymmer. Som anförs i motionL14 kan detta allmänt sett inte varatill gagn för småföretagandet.Det anförda leder enligt utskottetsmening till att skuldsanering även ifortsättningen bör vara renodlad förrent privatekonomiska förhållanden.Utskottet anser därför i likhet medmotionärerna att tillämpningsområdet förskuldsaneringslagen inte bör utvidgassåsom regeringen föreslår. Förslaget börsålunda - med bifall till motionerna L11yrkande 3, L13 yrkande 1 i denna del ochL14 yrkande 4 - avslås.dels att utskottets hemställan under 15bort ha följande lydelse:15. beträffande skuldsanering förvissa näringsidkareatt med bifall till motionerna1995/96:L11 yrkande 3, 1995/96:L13yrkande 1 i denna del och 1995/96:L14yrkande 4 avslår regeringens förslagtill lag om ändring iskuldsaneringslagen (1994:334).14. Skuldsanering för vissanäringsidkare (mom. 15)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 31 börjar med Utskottet vill och slutar med 4 avstyrks bort haföljande lydelse:Utskottet vill än en gång framhålla attpropositionen inte tillgodoser de mindreföretagens behov avföretagsrekonstruktion. Som framhålls imotion L13 strider vidare en utvidgningav skuldsaneringslagen till att omfattavissa näringsidkare mot principen attskuldsaneringsinstitutet är avsett förrent privatekonomiska förhållanden.Sistnämnda förslag är dessutom behäftatmed andra nackdelar. Storatillämpningssvårigheter uppkommer delsinom skuldsaneringslagen vidgränsdragningen mellan privatekonomi ochföretagsekonomi dels mellanskuldsaneringslagen och lagen omföretagsrekonstruktion. Vidare blirskuldsaneringslagens tillämpningsområdeorimligt snävt om detta skall omfattanäringsverksamhet som närmast harkaraktären av extraknäck och omförutom alla redan gällande krav förskuldsanering även skall krävas särskilda skäl . De mindre företagensproblem kommer uppenbarligen att hamnamellan stolarna och deras berättigadebehov av rekonstruktion bliruppenbarligen inte tillgodosett.Som utskottet tidigare förordat måstede mindre företagens berättigade krav påmöjligheter till företagsrekonstruktionmötas genom särskilda regler om ettförenklat förfarande förföretagssanering beträffande dennakategori. Här kan den finländskalagstiftningen på området tjäna somförebild.Utskottet anser med hänvisning till detanförda att regeringens förslag tillutvidgat tillämpningsområde förskuldsaneringslagen bör avslås.dels att utskottets hemställan under 15bort ha följande lydelse:15. beträffande skuldsanering förvissa näringsidkareatt med bifall till motionerna1995/96:L11 yrkande 3, 1995/96:L13yrkande 1 i denna del och 1995/96:L14yrkande 4 avslår regeringens förslagtill lag om ändring iskuldsaneringslagen (1994:334).15. Fristdagen i konkurs m.m. (mom. 21), , TomasHögström och de (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 32 börjar med En motion ochslutar med och 3 bort ha följandelydelse:Som anförs i motion L303 kanborgenärernas rätt i ett aktiebolag inteanses var i fara så länge tillgångarnaöverstiger skulderna i bolaget. Den förborgenärerna kritiska tidpunktenuppkommer däremot när skyldighetinträder för aktiebolaget att träda ilikvidation, dvs. när bolagets egetkapital understiger hälften av detregistrerade aktiekapitalet.I aktiebolagslagen föreskrivs vissaskyldigheter för styrelsen i densituationen att det finns skäl att antaatt mer än halva aktiekapitalet ärförbrukat i bolaget. Sålunda skallstyrelsen ofördröjligen upprätta en s.k.kontrollbalansräkning. Visar denna än halva aktiekapitalet förbrukats ibolaget skall styrelsen möjligttill bolagsstämman hänskjuta frågan ombolaget skall träda i likvidation.Bolaget kan undgå likvidationsplikt omdet på bolagsstämma som hålls inom åttamånader efter hänskjutandet godkänns enbalansräkning som utvisar att det egnakapitalet uppgår till det registreradeaktiekapitalet. För styrelseledamötergäller att de svarar solidariskt förbolagets förpliktelser om de underlåteratt fullgöra vad som åligger dem i deangivna avseendena.Den nu redovisade kritiska tidpunktenenligt aktiebolagslagen kan jämföras medden s.k. fristdagen enligt konkurslagen,som är den dag då en ansökan omgäldenärens försättande i konkurs kom intill tingsrätten. Fristdagen bildarutgångspunkt för de olika frister somgäller för återvinning avrättshandlingar m.m. i konkurs.Utskottet delar uppfattningen i motionL303 att vad som är den kritiskatidpunkten enligt aktiebolagslagen ocksåbör vara det enligt konkurslagen.Fristdagen i konkurs bör därförtidigareläggas och vara den tidpunkt dåkontrollbalansräkningen utvisar attaktiekapitalet är till mer än hälftenförbrukat. En sådan ordning skulle ihög grad gagna fordringsägarna i ettaktiebolag. Regeringen bör lägga framförslag till en sådan ändring ikonkurslagen.Som motionärerna anför bör vidareförsummelse av styrelseledamöter attfullgöra vad som åligger dem när dennatidpunkt inträtt innebära inte bara ettpersonligt ansvar för de förpliktelserbolaget ingår utan även ett ansvar förden skada som uppkommer.