bet · GK01UbU1 · 1996-11-28 00:00:00 — Därför anser jagatt bör bifalla motion1996/97:Ub478 yrkande 2 om enförsöksverksamhet med ett sådant basår.Invandrarpolitiska kommitténs förslag omen basutbildning för invandrare med 1-2terminers svenska m.m. är enligt minmening en så intressant idé att det börprövas som ett alternativ tillaspirantutbildningen. börsåledes bifalla motion 1996/97:Ub483yrkande 16.Regeringens åtgärd att återföramyndighetskapital till staten frånlärosätena ger enligt min mening heltfel signaler och är oförenlig med ettmålstyrt system. Förändringar avstyrsystem och resursfördelningssystemhar mottagits väl i högskolan och lockatfram engagemang och lust att förändra.Detta kan lätt bytas till missmod ochpessimism om framtiden, om regeringenvidtar negativa åtgärder. Jag menar attregeringens åtgärd är långsiktigtnegativ för förändringsviljan inomhögskolesystemet. Vad jag nu anfört börriksdagen med bifall till motion1996/97:Ub483 yrkande 2 som sin meningge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser jagatt utskottet under momenten 7, 11, 13,25, 29, 40, 42, 43, 56 och 60 borthemställa7. beträffande universitetsbegreppetatt med bifall tillmotionerna 1996/97:Ub5 yrkande 19 och1996/97:Ub483 yrkande 13, medanledning av motionerna 1996/97:Ub411 yrkande 34 och 1996/97:Ub487yrkande 5 samt med avslag påregeringens förslag som sin meningger regeringen till känna vad somovan anförts,11. beträffande forskarutbildningför lärare vid mindre och medelstorahögskoloratt med bifall tillmotionerna 1996/97:Ub5 yrkande 4 och1996/97:Ub483 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,13. beträffande uppdrag tillHögskoleverket att utvärdera konse-kvenserna av att högskolornatilldelats fasta forskningsresurseratt med bifall till motion1996/97:Ub483 yrkande 10 som sinmening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,25. beträffande förslaget att allbasårsutbildning skall anordnas inomkomvuxatt med bifall till motion1996/97:Ub478 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,29. beträffande regionalautvecklingscentrumatt med bifall till motion1996/97:Ub484 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,40. beträffande vårdutbildningarnasorganisationatt med bifall till motion1996/97:Ub483 yrkande 20 som sinmening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,42. beträffande kandidatexamen ivårdämnen vid vårdhögskolornaatt med bifall till motion1996/97:Ub483 yrkande 21 som sinmening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,43. beträffande socialt basår riktattill mänatt med bifall till motion1996/97:Ub478 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,56. beträffande basutbildning förinvandrareatt med bifall till motion1996/97:Ub483 yrkande 16 som sinmening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,60. beträffande återförande tillstaten av myndighetskapital hoslärosätenaatt med bifall till motion1996/97:Ub5 yrkande 9 som sin meningger regeringen till känna vad somovan anförts.4. Tidsplan för beslut omuniversitetsbenämning, m.m. (mom. 8, 10,21, 23, 50, 51, 52, 55, 57 och 59)() anför:Enligt min mening bör de högskolor somredan har genomgått en relativt ingåendekvalitetsprövning av -såsom Högskolorna i , ochÖrebro samt - kunnautvecklas till och ges ställning somuniversitet förhållandevis snabbt.Riksdagen bör begära att regeringenanger en tidsplan för beslut omuniversitetsbenämning i enlighet med vadsom anförs i motion 1996/97:Ub451yrkande 9, dvs. beslut senast ett årefter ansökan.Jag anser att en modell för kvalificeringstrappa bör införas, därförutsättningar skapas för de mindre ochmedelstora högskolorna att successivtutveckla bredd och djup. I enlighet medvad som närmare utvecklas i motion1996/97:Ub451 skall högskolan bl.a.kunna kvalificera sig förexamensrättigheter inomforskarutbildningen och däreftertilldelas uppdrag beträffandeforskarutbildning. Jag anser vidare attett anslagssystem bör utarbetas meddifferentierad tilldelning av resurser iförhållande till uppnåddkvalificeringsgrad. bör somsin mening ge regeringen till känna vadjag här anfört.Enligt min uppfattning bör utvecklingenvid den nya högskolan i efter år1999 koncentreras på att konsolideradess kvalitet och integration, inte påytterligare expansion. Detta börriksdagen med bifall till motion1996/97: Ub451 yrkande 2 som sin meningge regeringen till känna.Jag anser att ett decentraliseratkunskapssamhälle är ett viktigt mål förutbildningspolitiken. Man måste medvetetbygga upp en decentraliserad infra-struktur för kunskapsutveckling i helalandet och ta vara på möjligheterna attdecentralisera makt och ansvar genom atthela befolkningen görs delaktig i detframväxande kunskapssamhället.Kunskapslyftet måste nå hela folket, skei hela landet och ske under hela livet.Detta anser jag att med bifalltill motion 1996/97:A432 yrkande 13 börge regeringen som sin mening till känna.Den kvalificerade eftergymnasialayrkesutbildningen bör enligt min meningintegreras i högskolan. Högskolan är denhuvudman som bäst kan garanterakvaliteten och jämförbarheten iutbildningen var helst den anordnas ilandet. Jag anser också att antaletplatser bör utökas fr.o.m. år 1998.Det är enligt min mening viktigt attkvinnor som blir arbetslösa gesmöjlighet att höja sin utbildnings- ochkompetensnivå genom utbildnings- ocharbetsmarknadssatsningar.Regeringen bör enligt min meningåterkomma med ett samlat förslag för attockså på högskolor och universitet tatill vara den kompetens som de nyasvenskarna kan bidra med. Bl.a. bör detkomma till ståndkompletteringsutbildning för invandraremed akademisk utbildning. Jag föreslåratt tillstyrker förslaget imotion 1996/97:Ub451 yrkande 17 om entvåårig sådan utbildning. I denna böringå såväl komplettering av deninvandrade akademikerns fackutbildningsom kvalificerade språkkunskaper isvenska och fackspråk samt riktadyrkespraktik.Mitthögskolan och högskolabör enligt min mening beredas möjlighetatt etablera civilingenjörsutbildning.Detta bör med bifall tillmotion 1996/97:Ub451 yrkande 3 och medanledning av motionerna 1996/97:Ub415och 1996/97:Ub417 yrkande 3 som sinmening ge regeringen till känna.Jag anser att satsningen pådoktorandtjänster har stor betydelse föratt förkorta utbildningstiderna inomforskarutbildningen men också för attöka rekryteringen av kvinnliga studenteroch av studenter från mindre ochmedelstora högskolor. Som ett förstasteg bör regeringen i kommandebudgetpropositioner i sina förslag tillanslagsbelopp för budgetåren 1998 och1999 avsätta vartderaåret till omvandling avutbildningsbidrag tilldoktorandtjänster. bör alltsåtillstyrka motion 1996/97:Ub451 yrkande11.Mot bakgrund av det anförda anser jagatt utskottet under momenten 8, 10, 21,23, 50, 51, 52, 55, 57 och 59 borthemställa8. beträffande tidsplan för beslutom universitetsbenämningatt med bifall till motion1996/97:Ub451 yrkande 9 som sinmening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,10. beträffande kvalificeringstrappa för högskolanatt med bifall till motion1996/97:Ub451 yrkandena 6, 7 och 10som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,21. beträffande utvecklingen vid dennya högskolan i med bifall till motion1996/97:Ub451 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,23. beträffande decentraliseratkunskapssamhälleatt med bifall till motion1996/97:A432 yrkande 18 som sinmening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,50. beträffande den kvalificeradeyrkesutbildningenatt med bifall till motion1996/97:Ub504 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,51. beträffande utbyggnad av denkvalificerade yrkesutbildningenatt med bifall till motion1996/97:Ub504 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,52. beträffande möjlighet förarbetslösa kvinnor att höja sinutbildnings- och kompetensnivåatt med bifall till motion1996/97:Ub448 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,55. beträffandekompletteringsutbildning förinvandrare med akademisk utbildningatt med bifall till motion1996/97:Ub451 yrkande 17 och medanledning av motion 1996/97:Ub425yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovananförts,57. beträffandecivilingenjörsutbildning vidMitthögskolan och Mälardalenshögskolaatt med bifall till motion1996/97:Ub451 yrkande 3 och medanledning av motionerna 1996/97:Ub415och 1996/97:Ub417 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,59. beträffande anslagsbelopp förbudgetåren 1998 och 1999att med bifall till motion1996/97:Ub451 yrkande 11 och medavslag på motion 1996/97:Ub514yrkande 50 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovananförts,5. Kvalitetsaspekter på en utbyggnad medfasta forskningsresurser, m.m. (mom. 9och 27)(), (), UlfMelin (m), (), () och IngerDavidson (kd) anför:Det är enligt vår mening viktigt attutbyggnaden med fasta forskningsresurservid de mindre och medelstora högskolornautgår från varje högskolas speciellaförutsättningar och sker på ett sådantsätt att kvaliteten i forskningen kanupprätthållas. Utgångspunkten måste varaatt forskningen vid dessa högskolorskall bedrivas med samma krav påkvalitet som gäller för all forskning.Med den resurssituation som föreligger krävs en omsorgsfull prioriteringför att utbyggnaden skall lyckas. Dettabör med anledning avmotionerna 1996/97:Ub5 yrkande 1,1996/97:Ub487 yrkande 6 och1996/97:Ub512 yrkande 11 som sin meningge regeringen till känna.Vi vidhåller vårt ställningstagande vid1994/(bet.1994/95:UbU15) att någon form avkvalitetspremie bör återinföras i resurs-tilldelningssystemet för att säkra enkvalitetsutveckling. När nuHögskoleverket skall se överresurstilldelningssystemet bör man pånytt överväga att införa kvalitetspremiesom en faktor i detta. bör medanledning av motion 1996/97:Ub483yrkande 2 som sin mening ge regeringentill känna vad vi här anfört.Mot bakgrund av det anförda anser vi attutskottet under moment 9 och 27 borthemställa9. beträffande kvalitetsaspekter påen utbyggnad med fastaforskningsresurseratt med anledning avmotionerna 1996/97:Ub5 yrkande 1,1996/97:Ub487 yrkande 6 och1996/97:Ub512 yrkande 11 som sinmening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,27. beträffande återinförande avkvalitetspremienatt med anledning av motion1996/97:Ub483 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,6. Forskningsutbytet mellan mindre ochmedelstora högskolor samt universitetoch högskolor med fakultet (mom. 12)(), (), UlfMelin (m), ()och () anför:Forskningsutbytet mellan de regionalahögskolorna samt universitet ochhögskolor med fakultet måste enligt vårmening ges bättre förutsättningar attutvecklas. Samarbete bör främjas. Inomflera forskningsområden är en närasamverkan mellan t.ex. universiteten ochmindre och medelstora högskolornödvändig och angelägen. börbifalla motionsyrkandet och göra etttillkännagivande till regeringen ienlighet med vad vi nu anfört.Mot bakgrund av det anförda anser vi attutskottet under moment 12 bort hemställa12. beträffande forskningsutbytetmellan mindre och medelstorahögskolor samt universitet ochhögskolor med fakultetatt med bifall till motion1996/97:Ub512 yrkande 10 som sinmening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,7. Principer för fördelning avforskningsresurser mellan mindre ochmedelstora högskolor, m.m. (mom. 17, 26,32, 37, 46 och 49)() anför:Enligt min mening är det oklart eftervilka principer som regeringen fördelatforskningresurserna mellan de mindre ochmedelstora högskolorna. Vissa högskolortilldelas stora belopp, medan andra fårett mycket ringa tillskott. Särskiltanmärkningsvärt anser jag det vara attHögskolan inte fått någonförstärkning av resurserna fram till1999. Regeringen bör i fortsättningenpresentera ett bättre underlag förriksdagen. Detta bör medbifall till motionsyrkandet som sinmening ge regeringen till känna.Lärarbristen vid universiteten ochhögskolorna har länge påtalats, menregeringen verkar inte ta situationen påallvar. Vikten av pedagogiskt skickligalärare inom den högre utbildningen kaninte nog betonas. Jag anser att lärarnaborde uppmuntras att genomgå olikaformer av pedagogiska kurser och attundervisning bör ges ett högremeritvärde än vad som är fallet i dag.Riksdagen bör enligt min mening medbifall till motion 1996/97:Ub512 yrkande16 som sin mening ge regeringen dettatill känna.Jag anser att det är av stor vikt attredan examinerade lärare fårfortbildning i informationsteknik.Högskoleverket bör därför få i uppdragatt i samverkan med lärarutbildningarnasnarast utarbeta en plan för rullandefortbildning av lärarna inom IT-området.Utbildningskapaciteten förtandläkarutbildningen behöver enligt minmening ses över, både mot bakgrund avamalgamförbudet som kommer att göratandvårdsbehandlingar mer tidskrävandeoch mot bakgrund av de föreståendeförändringarna av tandvårdsförsäkringen,vilka kan befaras få konsekvenser förtandhälsan och därmed påverkatandvårdsbehovet. Jag anser därför attriksdagen bör bifalla motionerna1995/96:Sf22 yrkande 5 och 1996/97:So295 yrkande 7.Jag anser att det är en brist att det ikommittén med uppdrag att förebygga läs-och skrivsvårigheter inte finns någonfrån fältet aktiv pedagog med erfarenhetav dyslexiproblem, både vad avserutformningen av undervisningen ochproblem med medelstilldelningen förelever med detta handikapp. Kommitténbör kompletteras med en sådan person.När det gäller resurstilldelning tillgrundskolan anser jag att ettresurstilldelningssystem bör tillämpassom ger alla skolor en basresurs perelev, lika stor för alla elever, och entilläggsresurs som skall variera med deenskilda elevernas behov.Tilläggsresursen för elever medsärskilda behov skall också kunnaanvändas för elevvårdande personal.Enligt min uppfattning måste grundskolantilldelas tillräckliga resurser.Mot bakgrund av det anförda anser jagatt utskottet under moment 17, 26, 32,37, 46 och 49 bort hemställa17. beträffande principer förfördelning av forskningsresursermellan mindre och medelstorahögskoloratt med bifall till motion1996/97:Ub512 yrkande 12 som sinmening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,26. beträffande lärarbristatt med bifall till motion1996/97:Ub512 yrkande 16 samt medanledning av motionerna 1996/97:Ub7yrkande 5 och 1996/97:Ub459 yrkande 1som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,32. beträffande utbildning ochfortbildning av lärare iinformationsteknikatt med bifall till motion1996/97:Ub230 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,37. beträffande utvärdering avbehovet av tandläkare i framtidenatt med bifall tillmotionerna 1995/96:Sf22 yrkande 5 och1996/97:So295 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,46. beträffande kommittén meduppdrag att förebygga läs- ochskrivsvårigheteratt med bifall till motion1996/97:Ub230 yrkande 9 och medavslag på motion 1996/97:Ub245yrkande 18 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovananförts,49. beträffanderesurstilldelningssystem igrundskolanatt med bifall till motion1996/97:Ub230 yrkandena 1 och 12 somsin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,8. Högskolans tredje uppgift (mom. 19)(), (), UlfMelin (m), () och () anför:Vi avstyrker regeringens förslag att ihögskolelagen införa en bestämmelse omhögskolans tredje uppgift, nämligen atthögskolan också skall samverka med detomgivande samhället och informera om sinverksamhet. Den informationsskyldighetsom redan finns föreskriven i lagen ärtillräcklig. bör alltså medbifall till motion 1996/97:Ub483 yrkande5 avslå regeringens förslag tilllagändring.Mot bakgrund av det anförda anser vi attutskottet under moment 19 bort hemställa19. beträffande högskolans tredjeuppgiftatt med bifall till motion1996/97:Ub483 yrkande 5 avslårregeringens förslag till lag omändring i högskolelagen (1992:1434),9. Lärarbrist, m.m. (mom. 26, 46, 54)() anför:Redan i dag råder en ansträngdlärarsituation vid universitet ochhögskolor och läget kommer attytterligare förvärras om regeringenväljer att föreslå en förkortadforskarutbildning utanundervisningsskyldighet fördoktoranderna. I propositionen redovisasen alltför optimistisk bedömning avnuläget och framtidsutsikterna. Detbehöver göras en närmare analys av hurrekryteringen av nya lärare skall gåtill. Detta bör med bifalltill motion 1996/97:Ub459 yrkande 1 somsin mening ge regeringen till känna.Jag anser att en parlamentariskutredning om dyslexi/läs- ochskrivsvårigheter bör tillsättas.Forskarna är inte ense om vilkafaktorer som orsakar läs- ochskrivsvårigheter. Det är av stor viktatt frågan inte hamnar i enåtervändsgränd. Frågan bör ges engrundlig belysning, och det är viktigtmed en helhetsbild av vilkabakomliggande faktorer som orsakar läs-och skrivsvårigheter hos barn.Det behövs enligt min mening uttalandenoch anvisningar, initierade avriksdagen, för att kompetensutvecklandeinsatser för personer med avslutadakademisk grundutbildning skall kommatill stånd i ökad omfattning. Jag anseratt bör med bifall till motion1996/97:Ub468 som sin mening geregeringen till känna vad jag här haranfört.Mot bakgrund av det anförda anser jagatt utskottet under momenten 26, 46 och54 bort hemställa:26. beträffande lärarbristatt med bifall tillmotionerna 1996/97:Ub7 yrkande 5 och1996/97:Ub459 yrkande 1 och medavslag på motion 1996/97:Ub512yrkande 16 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovananförts,46. beträffande kommittén meduppdrag att förebygga läs- ochskrivsvårigheteratt med bifall till motion1996/97:Ub245 yrkande 18 och medavslag på motion 1996/97:Ub230yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovananförts,54. beträffande kompetensutvecklingefter grundexamenatt med bifall till motion1996/97:Ub468 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovananförts,10. Statligt stöd till lärarutbildningenvid (mom. 31), , , , , , och (alla s) anför:Enligt vår uppfattning borde även fråganom stöd till lärarutbildningen vidRudolf Steinerhögskolan behandlas av denparlamentariska utredningen för översynav lärarutbildningarna som utskottet harförordat i det föregående. uppfattning bör utredningengöra en bred översyn avlärarutbildningarna och därvid bl.a.belysa behov av lärarutbildning medolika pedagogiska profileringar. Vianser att det är naturligt att ävenlärarutbildning inom waldorfpedagogikbehandlas i det sammanhanget.Mot bakgrund av det anförda anser vi attutskottet under mom. 31 bort hemställa:31. beträffande statligt stöd tilllärarutbildningen vid RudolfSteinerhögskolanatt avslår motion1996/97:Ub424,Särskilda yttranden1. Anslag för underutgiftsområdet 16 Utbildning ochuniversitetsforskning (mom. 58), , ochHans Hjortzberg-Nordlund (alla m) anför:En riksdagsmajoritet av socialdemokrateroch centerpartister har för några dagarsedan fastlagt de ekonomiska ramarna förde olika utgiftsområdena underbudgetåret 1997.Moderata samlingspartiet har i ettantal motioner presenterat en alternativinriktning på fördelningen av statensresurser inom de olika utgiftsområdena.Särskilt inom utbildningsområdet harskillnaden mellan majoritetens förslagoch det av oss presenterade varitomfattande och av principiellt viktigkaraktär.När nu beslutat om en annaninriktning på politiken ser vi ingenmöjlighet eller anledning att delta idetaljbesluten. Vi vill genom dettasärskilda yttrande redovisa våraprioriteringar och vår politik inomutgiftsområde 16.För Moderata samlingspartiet ärutbildnings- och forskningsfrågorna avprimärt intresse. Enligt vår uppfattningär en medveten och långsiktig satsningpå dessa områden en grundförutsättningför en positiv utveckling av Sverigesvälfärd.Vi anser att den högre utbildningenmåste bedrivas på ett sådant sätt atthöga kvalitetskrav inte får stå tillbakaför en alltför snabb utbyggnad baseradpå regional- och arbetsmarknadspolitiskaskäl. Vi har i vår budget anvisat medelför en fortsatt utbyggnad av de små ochmedelstora högskolorna utan att därförminska anslagen till de storalärosätena.Vad gäller forskningen har vi lagt framförslag som garanterar fortsattaresurser till forskningsråd ochhögskolor. Vi kan inte acceptera attgrundforskningen utsätts förneddragningar som vida överskrider detsom andra områden utsätts för. Vårpolitik präglas också av en tilltro tillforskarvärlden och ett avvisande avcentralisering och detaljstyrning.Vi värnar valfrihet och mångfald såsomdet tar sig uttryck i bland annat frånstaten fristående forskningsfinansiärer.Vi anser att och i skolan() skall slås samman till enmyndighet och att en friståendemyndighet för uppföljning, utvärderingoch tillsyn av elevernas studieresultat,undervisningens kvalitet, skolornasverksamhet skall bildas. Förgenomförande av dessa åtgärder har vianvisat ytterligare 4 miljoner kronortill jämfört med regeringensförslag, som vi har tagit bortanslaget till . För bildandet av detnya ,utvärdering och tillsyn av skolan har vianvisat 90 miljoner kronor.Regeringen skär ned de statligaforskningsanslagen vilket vi avvisar. Vihar därför bl.a. ökat anslagetSkolutveckling med 20 miljoner kronor.En särskild försöksverksamhet medriksrekryterande gymnasieutbildningbaserad på modern informationsteknik börenligt vår uppfattning genomföras. Fördetta ändamål har vi beräknat 62miljoner kronor. Sammanlagt har vi ökatanslaget Skolutveckling med 82 miljonerkronor.Vi avstyrker regeringens förslag om envuxenutbildningssatsning fr.o.m. den 1juli 1997. Vi föreslår i stället enutbildningsinsats omfattande 40 000platser inom komvux (tredje året ochpåbyggnadsutbildningar), 8 000 platserinom kvalificerad yrkesutbildning och 1000 basårsplatser. Kostnaden för vårtförslag har vi beräknat till . Detta innebär attanslaget Särskilda utbildningsinsatserför vuxna kan minskas med drygt 916miljoner kronor.På högskoleområdet avvisar viregeringens förslag till speciellainsatser för genusforskning. Insatser avdetta slag gynnar enligt vår mening intejämställdheten, och vi anser inte helleratt regeringen skall detaljreglera dehögre lärosätenas verksamhet.Universiteten och de större högskolornabör byggas ut i en takt som svarar motintresset för dem bland de sökande.Anslagen till de små och medelstorahögskolor som i regeringens förslag fåttstörst relativ ökning måste minskas, såatt ingen högskola ges anslagsökningarför grundutbildningen som är större än50 %. Försöket med s.k. börupphöra. Stiftelsehögskolan i tillföras fler platser, somlämpligen kan tas från Mitthögskolan.Dessa olika förändringar motiverar ocksåförändringar i utbildningsuppdragen. Detfinns enligt vår mening ännu inteunderlag för ett positivt beslut avriksdagen om att inrätta en helt nyhögskola i . De ekonomiskakonsekvenserna av förslagen till den nyahögskolan är inte tillfredsställandebelysta i utredningsbetänkandet. Iavvaktan på ett bättre underlag än detsom presenterats anser vi att55 bör återgå till Lundsuniversitet, som har ansvaret förde utbildningar som finns i . Denhögre utbildningen i skulle enligtvår mening kunna utformas efter modellav de tyska Fachhochschulen .Vad gäller regeringens förslag omforskningssatsningar avvisar vi inte dei budgeten anvisade medlen, men viifrågasätter fördelningen. Vi föreslåratt de medel (ca )som regeringen föreslår under anslagetB 46 för forskning vid mindre ochmedelstora högskolor avförs från detanslaget, samt att drygt 354 miljonerkronor anslås till fördelning mellansåväl de små och medelstora högskolornasom universiteten ochforskningshögskolorna så att ingetanslag ökar med jämförtmed föregående budgetår.I vår alternativa budget anslår vidrygt mer änregeringen till nationella ochinternationella forskningsresurser förförstärkning av medlen tillforskningsråden, rymd- ochpolarforskning, europeisktforskningssamarbete samt införskaffandeav dyrbar vetenskaplig utrustning.