bet · GJ01SkU31 · 1996-05-30 00:00:00 — Medregeringens aviserade förslag höjskoldioxidskatten för industrin till 18öre per kg med en möjlighet tillnedsättning till per kg, vilketmotsvarar EU:s minimikrav förmineraloljor.Grönfodertorkarnas problem medkonkurrensen från de danskaanläggningarna har uppmärksammats avutskottet , ochutskottet uttalade därvid att branschenbör bli föremål för en ingående analysvid utformningen av de nya nedsättningsreglerna. Det förslag som regeringenanmält till EU har enligt utskottetsmening en allmän utformning som välsvarar mot kravet på ökad miljöhänsyninom industrin och behovet av en rimligbeskattning av den industri som möterkonkurrens från länder med ingen ellerlåg koldioxidskatt. Det finns anledningatt framhålla att kravet på stärktmiljöstyrning gör att också de mestenergitunga företagen bör träffas av enkoldioxidbeskattning, även om denna ärlåg. Nedsättningsregelns lägsta nivå på2,per kg koldioxid framstår därförsom välmotiverad. Regeringen har vidarbetet med den nya nedsättningsregelnfunnit att den bör gälla generellt såsnart skattebelastningen överstiger 0,av försäljningen, vilket gör att fodertorkarna kan utnyttja regeln.Även om regeringens förslag tillnedsättningsregler innebär att deenergitunga fodertorkarnas situationförbättras, finns det enligt utskottetsmening ett fortsatt behov av analys avnäringens konkurrenssituation inom EUoch möjligheterna att genom ytterligareåtgärder komma till rätta med deskillnader i konkurrensförutsättningarnasom synes föreligga. Bl.a. börmöjligheterna till EU-stöd undersökas.Utskottet förutsätter att regeringenfortsätter sitt arbete med denna frågaoch redovisar sina överväganden isamband med att det aviserade förslagetom halv koldioxidskatt för industrinläggs fram.Därmed är motionärernas syfte iväsentliga delar tillgodosett. Någontillstyrkan av de aktuellamotionsyrkandena erfordras därför ej.Värmeleveranser till industrin ochväxthusnäringenI propositionen föreslås attkompensationen om per kWh vidlevererans av värme tilltillverkningsindustrin och förväxthusuppvärmning slopas. Regeringenanför att värmekompensationen i allthögre grad kommit att utnyttjas på ettsätt som inte var avsett vid införandet.Kompensationen bör därför slopas såsnart som möjligt. Regeringen kommer atti annan ordning överväga förslag omekonomiska stödåtgärder till vissavärmeleverantörer, främst värmeverk varshuvudsakliga bränsleförbrukning bestårav biobränslen och som har storaindustrileveranser. Sådana åtgärder bördock enligt regeringen vidtas utananknytning till energiskattesystemet.I motion Sk45 yrkande 17 av Bo Lundgrenm.fl. (m) hemställer motionärerna attförslaget avslås.Även i motion Sk46 yrkandena 5 och 6 avLars m.fl. (v) hemställermotionärerna att förslaget avslås ochatt hos regeringen begär ettnytt förslag som innebär attfjärrvärmeverken får kompensation försina leveranser till industrin, t.ex.genom en återgång till tidigare regler.I motion Sk50 yrkande 8 av . (kds) anför motionärerna attproblemet med den slopade kompensationenär att biobränslen drabbas. Enligtmotionärernas mening bör det finnasandra möjligheter att stävja etteventuellt missbruk av kompensationen.Vid förändringar på detta område börenligt motionärerna biobränslenaskonkurrenskraft säkerställas.Utskottet vill inledningsvis klargöraatt det enligt utskottets mening intekan komma i fråga att helt slopavärmeverkens möjlighet till skattenedsättning vid värmeleveranser tillindustrin. Att avskaffa denna möjlighetskulle gå vida utöver det syfte somregeringen angivit för sitt förslag.Utskottet har inte heller uppfattat attdetta är avsikten, även om lagtextenfått en sådan utformning. Utskottetutgår därför vid sin fortsattabehandling från ett förslag som innebäratt de tidigare gällande reglerna skallsättas i kraft när den s.k. nioöringenslopas.När industrins energiskatt slopades ochkoldioxidskatten reducerades till 25 %av den allmänna nivån den 1 januari 1993infördes en motsvarandeskattenedsättning för de värmeverk somlevererar värme till industrin.Härigenom blev det möjligt förvärmeverken att erbjuda industrin värmepå samma villkor som gäller förindustrins egen produktion. Lagstiftarenkunde på detta sätt undvika attindustrin bygger upp egenvärmeproduktion i de fall då fjärrvärmefinns att tillgå. För att intemöjligheterna att använda biobränslenför övrig produktion i värmeverkenskulle påverkas negativt och för attskattenedsättningen vidindustrileveranser skulle få full effektangavs i ärendet att skattepliktigabränslen i första hand skall ansesanvända för industrileveranser.Den 1 juli 1994 ersattesskattenedsättningen med enschabloniserad kompensation vidvärmeleveranser i syfte att ytterligareöka utrymmet för användning avbiobränslen i värmeverk.Värmekompensationen bestämdes till 9 öreper kWh, vilket bedömdes ge en vissinkomstökning för staten. Med nioöringensjönk kompensationen till värmeverkenunder den nivå som gäller för industrinsegen värmeproduktion somverken fick möjlighet till kompensationför obeskattade bränslen. Sedan värmekompensationen infördes harenergiskatterna höjts med cirka 10 %utan någon motsvarande justering avnioöringen.Möjligheten till värmekompensation ståröppen för alla former av leverans avvärme till industrin. Kompensationen kandärför utnyttjas av industriföretag somav olika skäl redan tidigare använtannat än mineraloljebaserade bränslenför att producera värme i tillverkningsprocessen. Om värmeproduktionen bryts utur tillverkningsföretaget och placeras ien egen juridisk person kanvärmekompensation erhållas förleveranserna. Utgifterna förvärmekompensationen beräknadesursprungligen till ca 400 miljonerkronor. Industrins anpassning tillreglerna har gåttsnabbt, och som en följd bl.a. av dennaanpassning kan utgifterna för år 1996med nuvarande uppgifter beräknas tillvver . Om inget görskan utgifterna komma att tredubblasytterligare en gång.Enligt utskottets mening talar starkaskäl för att utrymmet förvärmekompensation nu måste begränsastill de fall som ursprungligen varitavsedda att omfattas av dessa regler. Enutgångspunkt måste vara att förändringenskall genomföras utan att biobränslenaskonkurrenskraft i dessa fall minskar.Olika lösningar kan tillgripas ochutskottet har bl.a. övervägt möjlighetenatt låta värmekompensationen ligga kvari skattereglerna och begränsa den tillvissa typer av värmeleveranser. Medhänsyn till att värmekompensationen förbiobränslen utgör ett bidrag som börredovisas på budgetens utgiftssida ochdå stödformen ger betydligt säkraremöjligheter att undvika oönskadeföreteelser anser utskottet emellertidatt behovet av bibehållnakonkurrensförutsättningar förbiobränslena bör tillgodoses genom ettsärskilt stöd.Innan utskottet går in påskattereglernas utformning villutskottet understryka vikten av ettskyndsamt besked till näringen omstödets utformning så att deinvesteringsbeslut som fattas nu intepåverkas negativt och även vikten av attstödet får en utformning som möjliggörlångsiktiga investeringar på området. Isammanhanget bör också nämnas attregeringens aviserade förslag om enhöjning av koldioxidskatten förindustrin kommer att innebära en kraftigförbättring av biobränslenaskonkurrenssituation inom industrin,vilket bör minska stödbehovet.Utskottet anser således att nioöringenbör ersättas med ett särskilt stöd närdet gäller biobränslena. När nioöringenslopas bör som utskottet redan anförttidigare gällande regler återinföras. Pådetta sätt återställs skattenedsättningen vid värmeleveranser tillindustrin till den nivå som gäller förindustrins egen värmeproduktion, och devärmeverk som haft svårigheter attutveckla sina värmeleveranser tillindustrin på grund av nioöringensurholkning får sin konkurrenskraftåterställd.Med nioöringen infördes också en spärrmot användning av råtallolja i deberörda verken. Råtalloljan är ettbiobränsle och därför skattefri.Samtidigt utgör den en viktig råvara vidframställning av färg, lacker etc. Föratt förhindra att råtalloljan användssom bränsle i de värmeverk som varberoende av nioöringen föreskrevs attvärmekompensation skulle utgå endastunder förutsättning att råtallolja inteanvänds i verket.När nioöringen nu avskaffas finns detanledning att överväga om spärren börkvarstå i någon form. Härvid kan noterasatt spärren inte omfattar de verk somklarar sig utan värmekompensationen.Vidare är problemet med råtalloljan inteunikt. Stimulansen för eldning avbiobränslen medför att dessa allmäntsett får ett större ekonomiskt värde,och en följd är att kostnaderna föralternativa användningar ökar. Enmotsvarande effekt uppkommer t.ex. närefterfrågan på spån som biobränsle ökarråvarukostnaderna förspånskiveproducenterna. mening bör behovet av enspärr i de verk som tar emot stöd kunnatillgodoses via stödet och då utskottetinte är berett att föreslå att spärrenutvidgas till andra områden anserutskottet att spärren bör utgå urskattelagstiftningen.De regler som utskottet föreslårinnebär att värmeverk som levererarvärme till industrin och växthusnäringenskall vara berättigade till ennedsättning som motsvarar helaenergiskatten och tre fjärdedelar avkoldioxidskatten på det bränsle somanvänts för leveransen. I första handskall skattepliktiga bränslen ansesanvända för värmeleveranser somberättigar till nedsättning. Iförhållande till regeringens förslagtill lag om ändring i lagen (1994:1776)om skatt på energi innebär utskottetsförslag dels att ändringarna i 9 kap.7 och 8 §§ utgår, dels att 9 kap. 5 §får den ändrade lydelse som framgår avhemställan.Med det anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag med de justeringarsom utskottet angivit. Härigenomtillgodoses i allt väsentligt syftet medmotion Sk46 yrkandena 5 och 6.Utskottet avstyrker motion Sk45 yrkande17. Som en följd av utskottetsställningstagande behövs inte någottillkännagivande till regeringen ombehovet av att säkerställa biobränslenaskonkurrenskraft varför utskottetavstyrker även motion Sk50 yrkande 8.Växthusnäringens energiskatterI motion Sk43 av () ochRolf Kenneryd (c) hemställermotionärerna att växthusnäringen fåruppskov med övergången till nya rutinerför nedsättning av energiskatten tillden i avvaktan på att ettförslag om nya regler för industrinsenergibeskattning kan läggas fram.I motion Sk42 av ()anförs att regeringen ännu intepresenterat något förslag tilluppbördssystem för växthusodlingen sombeaktar branschens speciellalikviditetsproblem ochlikviditetssvängningar över året. Iavvaktan på ett sådant förslag börenligt motionärerna nuvarande reglerfortsätta att tillämpas.Växthusnäringen får sinenergiskattenedsättning när bränsletlevereras. Enligt ett tidigare beslutskulle näringen ha gått över till ettsystem med kvartalsvis återbetalning den1 . Omläggningen harskjutits upp till bl.a.med hänsyn till att regeringen tidigareaviserat att förslag om nya regler förindustrins energibeskattning skulleläggas fram före (bet.1995/96:SkU21).Enligt utskottets mening börväxthusnäringens övergång till nyaregler för nedsättningen av energiskattskjutas upp till iavvaktan på att nya regler förindustrins energibeskattning kanföreläggas . Utskottettillstyrker således motion Sk43.Härigenom tillgodose i allt väsentligtmotion Sk42.Utskottet ställningstagande föranlederden ändring i punkterna 5 och 6 avövergångsbestämmelserna till lagen(1994:1776) om skatt på energi somframgår av hemställan.Produktionsskatterna på elektriskkraft från kärnkraftverk och äldrevattenkraftverkI propositionen föreslås attproduktionsskatterna på elektrisk kraftfrån kärnkraftverk och från äldrevattenkraftverk höjs med per kWhden och med ytterligare1 öre per kWh den 1 juli 1997.Regeringen anför att vattenkraftsskattenvisserligen höjts (prop.1994/95:203, bet. 1994/95:SkU28) men avstatsfinansiella skäl bör nu enytterligare höjning ske. Inomregeringskansliet har enligt vad somanförs övervägts ivad mån vattenkraftsskatten i sin helhetbör ersättas med en fastighetsskatt. Detär regeringens avsikt att så snart sommöjligt lägga fram ett sådant förslagtill . En omläggning tillfastighetsskatt medför enligt regeringenatt de ekonomiska snedvridningar som dennuvarande produktionsskatten ger upphovtill minskar. Den varaktiga effekten avhöjningen av skatten på el frånkärnkraftverk beräknas till 720 miljonerkronor och motsvarande effekt avhöjningen av skatten på äldrevattenkraftverk beräknas till 460miljoner kronor. Till den del höjningenträffar näringslivets energianvändningbygger beräkningen på antagandet att enövervältring successivt kommer att skepå lönerna med minskat underlag förskatter och avgifter som följd.I motionerna Sk45 yrkande 16 av BoLundgren m.fl. (m), Sk39 yrkande 2delvis av () och Sk47yrkande 7 delvis av . (fp) hemställer motionärerna omavslag på förslaget.I motion Sk51 yrkande 7 av MarianneSamuelsson m.fl. (mp) föreslårmotionärerna att den senare höjningengenomförs redan den 1 januari 1997.I motion Sk46 yrkande 7 av LarsBäckström m.fl. (v) anför motionärernaatt produktionsskatten på el frånkärnkraftverk är lägre än skatten på elfrån äldre vattenkraftverk. Dennaskillnad bör enligt motionärerna minska,lämpligast genom en successiv ökning avproduktionsskatten på el frånkärnkraftverk.I motion Sk50 yrkandena 9 och 10 avMats m.fl. (kds) anförs attensidiga skatteökningar kan ge upphovtill import av fossilbränslebaseradkraftproduktion. Det ökade skatteuttagetpå kärnkraftsbaserad elproduktion liggerdock enligt motionärerna i linje medsträvan att långsiktigt ge en riktigareprisbild när det gäller kraftproduktion.Det riktiga vore dock att fondera dessaökade intäkter för att ge möjlighet tillnyinvesteringar i förnybar elproduktion(biobränsle och vind). Vad gällervattenkraftsskatten bör enligtmotionärernas mening en höjningkompenseras med sänktaarbetskraftskostnader.Enligt uppgifter som bl.a.Industriförbundet lämnat i en skrivelsetill utskottet är de flesta elintensivaföretagen bundna av fleråriga kontraktsom ger leverantörerna rätt attövervältra alla nya skatter som påförsdem. Den prishöjning som genomfördes medanledning av motsvarande skattehöjningarden är dock enligtskrivelsen föremål för process. Medanledning av bl.a. dessa uppgifter harskatteminister i ettinterpellationssvar den 24 maj 1996meddelat att regeringen skyndsamt kommeratt utvärdera produktionsskatterna medhänsyn bl.a. tillövervältringseffekterna och, om detbedöms nödvändigt, återkomma med ettbesked under hösten 1996.Enligt utskottets mening syftar denutbildningssatsning som regeringenföreslår i vårpropositionen till attlångsiktigt stärka Sverigesinternationella konkurrenskraft. Deföreslagna höjningarna bidrar till attfinansiera denna satsning och utgördärför en viktig del i dekraftansträngningar som måste göras föratt målen om balans i budgeten ochlångsiktig konkurrenskraft skall kunnanås. Andra skattehöjningar som genomförsbelastar i stället konsumtionen ochhushållen.De aktuella skatterna betalas avelproducenterna. På den avregleradeelmarknaden sätts priset på el eftermarknadsmässiga förutsättningar, och detfinns inte någon automatisk kopplingmellan höjda produktionsskatter ochpriserna på el. De uppgifter som lämnatsom att det skulle finnas sådanakopplingar mot den energiintensivaindustrin kommer att snabbutredas.Enligt utskottets mening bör dessauppgifter inte utgöra ett hinder för attpåbörja den planeradeutbildningssatsningen genom att nu fattade nödvändiga finansieringsbesluten.Av det anförda framgår att utskottetställer sig bakom regeringens förslag omen höjning av de aktuellaproduktionsskatterna och att utskottetavstyrker såväl avslagsyrkandena imotionerna Sk45, Sk39 och Sk47 somyrkandet om en tidigareläggning i motionSk51.När det gäller yrkandena om framtidaförändringar av produktionsskatternapågår överläggningarmellan partierna om energipolitikensutformning. Överläggningarna grundar sigpå energiöverenskommelse,slutbetänkande ochremissvaren på detta. Grundläggande föröverläggningarna är målet att nå ettfortsatt brett och stabilt samförstånd ienergipolitiken som möjliggör enomställning av energisystemet pågrundval av långsiktigt hållbarapolitiska beslut. När det gällerekonomiska styrmedel är det bl.a. fråganom hur industrins energianvändning skallbeskattas som enligt kommissionenbehöver få en tillfredsställandelösning.Utskottet anser att resultatet avöverläggningarna bör avvaktas i dennadel och avstyrker därför förslagen omtillkännagivanden till regeringen ombehovet av en högre skatt påkärnkraften, en fond för investeringar iförnybar elproduktion och om sänktaarbetsgivaravgifter.I motion Sk46 yrkande 10 av LarsBäckström m.fl. (v) anförs att det börfinnas en beredskap att genomföra enskatteväxling med höjda energi- ochmiljörelaterade skatter och motsvarandeskattesänkningar på arbete i kombinationmed fördelningspolitiskt riktadeåtgärder för lägre inkomstskikt. Enutgångspunkt kan enligt motionärernavara att öka de miljörelateradeskatterna till en nivå om av BNP.I motion Sk51 av . (mp) anförs att en skatteväxlingbör ske successivt och uppgå till 100miljarder kronor . börskatteväxlingen omfatta 25 miljarderkronor (yrkande 4). En avfallsskatt börinföras (yrkande 9) liksom höjdaavgifter på handelsgödsel ochbekämpningsmedel (yrkande 10).I motion Sk47 yrkande 8 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) anför motionärernaatt ekonomiska styrmedel i form av t.ex.energiskatter har en avgörande betydelsei arbetet för ett ekologiskt hållbartsamhälle. Det finns all anledning atthävda verklig skatteväxling som enhuvudprincip när det gäller nyaskattehöjningar på t.ex. energi. Det ärnödvändigt och önskvärt att för varjeskatt som höjs av miljöskäl samtidigtsänka en annan skatt, t.ex. på arbete.Enligt utskottets mening eftersträvarregeringen i konvergensprogrammet atttillgodose miljöhänsynen genom enändring av skattestrukturen så attskattebelastningen på arbetskraftenlättas och beskattningen avmiljöstörande utsläpp ökas - så kalladskatteväxling. Inom miljö- ochenergipolitiken finns det enligt vadregeringen anför i vårpropositionen skälatt utveckla användandet av skatter ochavgifter för att styra mot ettekologiskt mer uthålligt samhälle. Förnärvarande prövar frågan hur en växling mellanskatter på arbete och miljörelateradeskatter kan komma till stånd. avslutat sitt arbete avserregeringen att pröva möjligheterna sådan s.k. grön skatteväxling.Utskottet anser i likhet med regeringenatt resultatet av arbete bör avvaktas ochutskottet avstyrker därför motionsyrkandena om tillkännagivanden tillregeringen i denna fråga.Miljöskatt på inrikes flygtrafikI propositionen anförs att miljöskattenpå inrikes flygtrafik fr.o.m. den 1januari 1997 bör ersättas av ett systemmed bättre miljöstyrning, t.ex.differentierade landningsavgifter.Avregleringen av den civila inrikesluftfarten har gjort det allt svårareatt på ett rättvist sätt göra deschablonberäkningar som miljöskattengrundas på. I en skrivelse den 21februari 1996 har EU-kommissionensgeneraldirektorat för skattefrågorvidare hävdat att miljöskatten påinrikes flygtrafik inte är förenlig medmineraloljedirektivets bestämmelse omatt yrkesmässigt flyg inte fårbeskattas. Förändringen beräknas ge ettvaraktigt skattebortfall på 100 miljonerkronor.I motion Sk50 yrkande 11 av . (kds) anför motionärerna att detär nödvändigt att få en motsvarandemiljöstyrning och att det ger felaktigasignaler om man räknar med attförändringen skall ge minskadeinkomster.I motion Sk51 yrkande 8 av MarianneSamuelsson m.fl. (mp) yrkas attriksdagen hos regeringen begär ettförslag som innebär att miljöskattenersätts med t.ex. landningsavgifter såatt inkomsterna inte minskar.Enligt utskottets mening börregeringens förslag avvaktas. Utskottetavstyrker motionsyrkandena.Avdragsramen för representationI propositionen anförs att ett led isaneringen av statsfinanserna bör varaatt avdragsramen för representationbegränsas. Det maximalt avdragsgillabeloppet för måltidsutgifter börhalveras till . Begränsningen börgälla representation fr.o.m. år 1997.Regeringen avser att återkomma tillriksdagen med ett förslag senare i år.Förslaget beräknas ge en varaktiginkomstförstärkning på 500 miljonerkronor.I motion Sk45 yrkande 19 av Bo Lundgrenm.fl. (m) avvisar motionärerna detaviserade förslaget. De anför attinslaget av svårkontrolleradrepresentation i egna lokaler sannoliktkommer att öka och att förslaget kommeratt hota sysselsättningen irestaurangbranschen.I motion Sk50 yrkande 14 av . (kds) anförs att det nyligenslopade avdragsförbudet för vin ochsprit bör återinföras.I motion Sk51 yrkande 12 av MarianneSamuelsson m.fl. (mp) anför motionärernaatt det inte finns något behov av attskattesubventionera en mindre gruppmänniskors konsumtion av mat ochalkohol. Motionärerna föreslår attavdraget för representation avskaffasfr.o.m. år 1997.I motion Sk48 av () anförmotionären att avdraget förrepresentation bör slopas eftersomåtgärden knappast kan påverka de svenskaföretagens konkurrens- ochöverlevnadskraft och regelverket skullebli enklare och kostnaderna föradministration minska.Som utskottet framhållit är densatsning på utbildning som regeringenföreslår i vårpropositionen en viktigdel i programmet för att långsiktigtstärka konkurrenskraft och nåen stabil balans i de offentligafinanserna. Utskottet anser dock att ettdefinitivt ställningstagande till fråganom den aviserade åtgärden bör genomförassom ett led i finansieringen av dennasatsning bör anstå till dess att ettkonkret förslag från regeringenföreligger. I avvaktan härpå avstyrkerutskottet de aktuella motionsyrkandena.Allmänna egenavgiften tillsjukförsäkringen m.m.I propositionen anför regeringen attförslag om höjning av den allmännasjukförsäkringsavgiften för löntagaretill för och 5,95 %fr.o.m. kommer att läggas framsenare i vår. På samma sätt som vidtidigare tillfällen kommersjukförsäkringsavgiften för arbetsgivareoch egenföretagare att sänkas och enannan avgift att höjas i motsvarandemån. bör dock enligtregeringen den allmänna löneavgiften ochinte arbetsmarknadsavgiften användas föratt balansera sänkningen avsjukförsäkringsavgiften. Den allmännalöneavgiften utgör en inkomstkälla förstaten och bidrar enligt regeringensmening därför till en mer entydigförstärkning av de offentligafinanserna. Dessa förändringaraktualiserar justeringar av de särskildalöneskatterna på vissa förvärvsinkomsteroch på pensionskostnader och1998 samt justeringar i den särskildapremieskatten för grupplivförsäkringarm.m. Även i denna del kommer ett förslagatt lämnas senare i vår. Någon ökadinkomst beräknas inte i detta sammanhangeftersom förslaget om en successivhöjning av den allmännasjukförsäkringsavgiften under åren1996-1998 redan godkänts av riksdagenoch ingår i saneringsprogrammet.I motion Sk45 av m.fl. (m)anför motionärerna att skatten på arbetemåste sänkas för att förbättraförutsättningarna för nya arbeten. Deavvisar ytterligare höjningar av denallmänna sjukförsäkringsavgiften ochbegär att avgiften sänks med enprocentenhet (yrkandena 1 och 2). Denallmänna löneavgiften bör enligtmotionärernas mening slopas (yrkande 3).I motion Sk50 yrkande 15 av . (kds) motsätter sig motionärernaen höjning av de allmänna egenavgifternaeftersom den drabbar låginkomsttagareoch medför minskade inkomster förkommunerna. Enligt motionärernas meningdrabbar detta vård och omsorg.I motion Sk51 yrkande 13 av MarianneSamuelsson m.fl. (mp) anför motionärernaatt egenavgifter är betydligt merkännbara för låg- än förhöginkomsttagare och att höjningarnaurholkar kommunernas skatteunderlag,tvingar fram neddragningar av kommunalverksamhet och försvårar för kommunernaatt uppnå ekonomisk balans. Målet börenligt motionärerna vara att de allmännaegenavgifterna avskaffas.Enligt utskottets mening har deåtgärder som beslutat i syfteatt skapa balans mellan statensinkomster och utgifter inneburit bådehöjda skatter och sänkta utgifter.Ambitionen att så långt möjligt värnavård, omsorg och utbildning harinneburit att utgiftsminskningarnafrämst har lagts på bidrag ochersättningar till hushållen och denstatliga verksamheten. Avfördelningspolitiska skäl harskatteåtgärderna utformats så att desärskilt påverkar grupper med högreinkomster.