bet · GK01KU3 · 1996-10-29 00:00:00 — ansersåledes att böravstyrka motionen i denna del.Utgiftstak och utgiftsramarPropositionenOm regeringen avser att använda ett takför statens utgifter skall den lämna ettförslag till beslut om sådant tak i denekonomiska vårpropositionen (40 §,första stycket). Hur ett sådant takskall vara avgränsat eller utformat börenligt regeringen dock inte regleras ilag.Av motivtexten framgår att taket för deoffentliga utgifterna skall kunnaomfatta hela den offentliga sektorn,således även socialförsäkringssektornvid sidan av statsbudgeten ochkommunerna. Räntor på statsskulden skalldock inte ligga under taket.Har beslutat att hänförastatsutgifterna till utgiftsområden -dvs. ämnar använda sig av dens.k. rambeslutsmodellen vid sinbehandling av ett kommande budgetförslag- skall regeringen i vårpropositionenredovisa riktlinjer för hur den avseratt i det kommande förslaget tillstatsbudget fördela statsutgifterna påutgiftsområden (40 §, andra stycket).I syfte att ge ökad långsiktig stadgaåt utgiftstak och utgiftsramar kanregeringen vidare föreslå att riksdagenför en flerårsperiod beslutar om tak förstatens utgifter och godkännerriktlinjer för ramar för utgiftsområden(41 §).Har fastställt ett tak förstatens utgifter, eller har denbehandlat förslaget till statsbudgetenligt den s.k. rambeslutsmodellen,skall regeringen, om det finns risk föratt utgiftstaket eller utgiftsramarnakommer att överskridas, vidta sådanaåtgärder för att undvika detta som denhar befogenhet till eller föreslåriksdagen nödvändiga åtgärder (42 §).Om det föreligger risk för att ettanslag väsentligt kommer att överskridasutgör detta enligt propositionen i mångafall ett tillräckligt skäl förregeringen att selektivt eller generelltbesluta att anvisade medel på andraanslag inte skall användas. Om ettanslagsöverskridande hotar att medföraatt även utgiftsområdet eller t.o.m.utgiftstaket överskrids blir behovet avåtgärder särskilt stort.MotionernaVänsterpartiet yrkar i motion K38 avslagpå de i förslaget till lag omstatsbudget intagna föreskrifterna omett utgiftstak (yrkande 4). Motionärernaerinrar om att tidigare - motVänsterpartiets ställningstagande -godkänt en övergång till utgiftstak. Deanser att nu bör ompröva sittbeslut för att slå vakt om riksdagensroll. Regeringens ambition att låtautgiftstaket omfatta hela den offentligasektorn, alltså även kommunerna, tordeenligt deras mening dessutom stå i stridmed den kommunala självstyrelsen.Moderata samlingspartiet föreslår imotion K39 att skall beslutaom sådana ändringar av lagförslaget attutgiftstak och utgiftsramar blirobligatoriska. Budgetprocessen fårdärmed en större stadga. Motionärernaupprepar också Moderata samlingspartietstidigare framförda krav på att någonbudgeteringsmarginal inte skall varatillåten (yrkande 1). Vid ett eventuelltöverskridande av utgiftstaket underpågående budgetår anser motionärerna attregeringen skall återkomma tillriksdagen för ett nytt beslut. Ettsådant beslut kan innebära att riksdagengodkänner överskridandet, men tillfälletbör enligt motionärerna tas till varaför att pröva möjligheten av motsvarandeutgiftsminskning.Motionärerna anser vidare (yrkande 2)att utgiftstaket bör kompletteras medlånebemyndigande. De menar att om ettlånebemyndigande införs, utökasriksdagens kontrollmöjlighet och påpekaratt ett tak för hur mycket staten fårlåna upp redan finns i en rad länder.Miljöpartiet kräver i motion K40 attriksdagen skall besluta om en sådanändring av lagförslagets 42 § attregeringen inte utan riksdagensgodkännande kan vidta de utomordentligtlångtgående åtgärder som där föreslås(yrkande 3).FinansutskottetI lagförslaget kopplas det av riksdagenfastställda utgiftstaket för staten ihopmed de utgiftsramar som förförsta gången kommer att fastställa närden tar ställning till förslagettill statsbudget enligt dens.k. Båda begreppenutgör restriktioner i denutgiftskontroll som regeringenförutsätts upprätthålla under löpandebudgetår. Med hänsyn härtill finns detanledning att närmare uppmärksamma deskillnader och likheter som finns mellanutgiftstaket och de användautgiftsramarna.I förslaget till budgetlag anges intehur taket för statens utgifter skallvara avgränsat eller utformat. Riksdagenhar emellertid med anledning av åretsvårproposition fastställt ett utgiftstakför staten inklusivesocialförsäkringssektorn vid sidan avstatsbudgeten. I detta utgiftstak ingårdessutom en budgeteringsmarginal. Detinnefattar dock inte utgifterna förstatsskuldräntorna. Detta innebär attriksdagen har fastställt ett utgiftstaksom delvis har ett annat innehåll änsumman av utgiftsområdena. Ramarna förde 27 utgiftsområdena uppgår sammantagettill ett belopp som motsvarar de totalautgifterna på den statsbudget riksdagenvarje år fastställer.I det utgiftstak som regeringenföreslog ingick som påpekatsovan även socialförsäkringssystem vidsidan av statsbudgeten. Dessa är denallmänna tilläggspensionen (ATP),delpensionen samtarbetsskadeförsäkringen. Vad riksdagensställningstagande till dessa delarinnebär beträffande uppföljning ochkontroll har inte närmare preciserats.Utskottet förutsätter att detta kangöras när budgetförslaget föreligger.Till saken hör att dessa utgifterfinansieras genom avgifter,ränteinkomster, m.m. inom respektivesystem.En annan skillnad är att utgiftstaketför staten och utgiftsramarna fastställsvid skilda tidpunkter - utgiftstaket påförsommaren och utgiftsramarna i mittenav november . Som en följd häravkan ytterligare avvikelser förekommamellan de båda begreppen.Finns det risk för att utgiftstaketeller de använda utgiftsramarna kommeratt överskridas skall, enligt 42 §,regeringen för att undvika dettaantingen vidta sådana åtgärder som densjälv har befogenhet till eller förriksdagen lägga fram förslag omnödvändiga åtgärder.Hur denna föreskrift skall tillämpasrent praktiskt är något oklart. Ett påvåren fastställt utgiftstak kanexempelvis under ett valår medregeringsskifte kraftigt avvika från detbudgetförslag som den nya regeringenväljer att lägga fram. Enutgiftskontroll mot ett sådant tak blirtämligen meningslös. En ny regering haralltid möjlighet att lägga fram förslagtill reviderat utgiftstak för deefterföljande budgetåren. Olikaomständigheter kan också göra detmotiverat för en sittande regering atttill hösten föreslå att ett tidigarefastställt tak för efterföljande åromprövas. Mot bakgrund härav kan detifrågasättas om inte det utgiftstak somskall ligga till grund förbudgetuppföljningen i stället bordefastställas under hösten.Finansutskottet är emellertid för egendel inte berett att förorda en sådanlösning. Utgiftstaket skall nämligenstyra inte bara utgiftskontrollen underlöpande budgetår utan också fungera somen riktlinje och restriktion förregeringen när den under sommarenutformar detaljerna i sitt kommandebudgetförslag. Att regelmässigt påhösten ompröva ett tidigare fastställtutgiftstak för efterföljande budgetårför att detta bättre skall överensstämmamed de utgiftsramar som riksdagenanvänder sig av är ej heller en bralösning eftersom det kan leda till attstadgan i systemet med ett utgiftstak dågår förlorad.En annan oklarhet gäller hurutgiftskontrollen mot de användautgiftsramarna skall gå till. Utgifternainom ett utgiftsområde som består avenbart ramanslag med maximalanslagskredit kan åtminstone teoretisktöverstiga den använda utgiftsramen medupp till . Detta behöver dock,enligt utskottets mening, inte betydaatt åtgärder måste vidtas i enlighet medvad som föreskrivs i 42 § eftersomvillkoren för de enskilda anslagen äruppfyllda. Prövningen av anslagskrediterfår dock inte bli mindre sträng än vadden är för annan medelstilldelning.Enligt finansutskottets mening bör depraktiska erfarenheterna av det kommandeuppföljningsarbetet få utvisa i vad månpropositionens förslag i denna del kankomma att behöva modifieras.Finansutskottet har i övrigt inget atterinra mot den föreslagna utformningenav 42 §. Utskottet föreslår därför attkonstitutionsutskottet avstyrker motionK40 (mp) yrkande 3.Moderata samlingspartiet anser attlagförslaget skall ändras så attanvändningen av utgiftstak ochutgiftsramar blir obligatoriska. Det fåri första hand ankomma påkonstitutionsutskottet att pröva dettaförslag. För egen del finner emellertidfinansutskottet det inte påkallat attförorda en sådan lösning innan närmarepraktiska erfarenheter vunnits avanvändningen av utgiftstak ochutgiftsramar.Finansutskottet kan inte heller biträdaModerata samlingspartiets nu ånyoframförda krav på att någonbudgeteringsmarginal inte skall varatillåten när utgiftstaket fastställs.Utskottet avvisade i anslutning tillbehandlingen av vårpropositionen ettsnarlikt yrkande från Moderatasamlingspartiet och finner nu inteanledning att ompröva sitt tidigareställningstagande.Beträffande förslaget om attkomplettera utgiftstaket med ett tak förstatens upplåning anser utskottet att deuppföljnings- och kontrollinstrument somavses bli tillämpade i fortsättningen ärväl avvägda. Mot denna bakgrund anserutskottet att det inte behövs någotupplåningstak.Mot bakgrund härav anserfinansutskottet attkonstitutionsutskottet bör avstyrkamotion K39 (m) yrkandena 1 och 2.Finansutskottet finner inte helleranledning att ompröva sitt tidigareställningstagande till användningen avett utgiftstak utan föreslår attkonstitutionsutskottet även avstyrkermotion K38 (v) yrkande 4.Avslutningsvis vill finansutskottet idetta avsnitt föreslå en ändring avnärmast teknisk art i lydelsen av 41 §.Enligt propositionens förslag fårförslag om (kurs. här) tak för statensutgifter eller riktlinjer förutgiftsramar avse än ettbudgetår. Utskottet vill erinra om attriksdagen enligt RF 9:7 kan beslutariktlinjer för viss statsverksamhet förlängre tid än anslag till verksamhetenavser. Således bör 41 § kunna inledasmed orden Förslag och beslut om .Därmed täcks även beslut medanledning av regeringens förslag. Med ensådan teknisk justering av lagtextenvinns ökad klarhet. Utskottettillstyrker att konstitutionsutskottetföreslår en ändring ilagtexten i enlighet med det anförda.Vidareutveckling och utvärdering av dennya budgetprocessenMotionernaI två motioner väcks förslag om fortsattutveckling av den statligabudgetprocessen och om att utvärdera deförändringar som man genomfört på senaretid.I motion K39 av m.fl. (m)föreslår motionärerna attutvecklingsarbetet med budgetprocessenbör fortsätta och att man i detsammanhanget bör sträva mot dels attstaten bör gå över tillkostnadsredovisning i stället förkassamässig redovisning i enlighet medvad som föreslagits i struktur för statens budget (RRV1995:54), dels att budgetarbetet börbedrivas enligt modellen uppifrån ochned (yrkande 3).Miljöpartiet föreslår i sin motion K40att den nya budgetprocessen utvärderasvintern . Motionärerna befararatt de nya procedurerna riskerar attleda till försämrade förutsättningar fördemokratin och finner därför anledningatt genomföra en utvärdering därsärskild vikt läggs vid att undersökavilka effekter förändringarna får förgrundläggande demokratiska värden(yrkande 8).FinansutskottetFinansutskottet vill erinra om att redanRiksdagsutredningen väckte frågan om attgenomföra en utvärdering av den nyabudgetprocessen. I utredningens tredjebetänkande föreslog den att enutvärdering bör göras av genomförandetoch effekterna av de beslut somriksdagen fattar med utgångspunkt iutredningens förslag i dess helhet.Utredningen utgick ifrån att deförändringar som följer av utredningensförslag kommer att följas upp ochutvärderas, såväl vad gäller riksdagensärendeberedning, inklusivemotionsrättens hantering, som alla led iden statliga budgetprocessen (förs.1993/94:TK3, s. 40-41).Konstitutionsutskottet biträdde i sittbetänkande (KU 1993/94: KU18, s. 41-42)utredningens förslag. Utskottet kansåledes konstatera att motionärernasförslag om att utvärdera den reformeradebudgetprocessen tillgodoses av redanfattade beslut.Utskottet anser att det ännu är förtidigt att ta ställning till vilkaaspekter den av beslutadeutvärderingen skall behandla. Det finnsinte anledning att redan på dettastadium, när står i begreppatt tillämpa den nyabeslutsmodellen, besluta vad som skalltas upp vid en sådan utvärdering.Konstitutionsutskottet bör därförföreslå att berörtmotionsyrkande avslås.Vad avser förslaget om att utformabudgetarbetet efter modellen uppifrånoch ned , vill utskottet erinra om attde reformer av den statligabudgetprocessen som genomförts i storutsträckning följer en sådan modell. Detgäller inte minst riksdagensbeslutsprocess. Enligtrambeslutsmodellen fattar riksdageninledningsvis beslut om de totalautgifterna för staten och fördelar dessapå utgiftsområden. Därefter ägerbudgetberedning rum på anslagsnivå inomramen för de utgiftsramar som beslutats.Beträffande förslaget om att införakostnadsbaserad redovisning villutskottet peka på att det redanförekommer ett utvecklingsarbete inomRRV och med attutarbeta en ny struktur för statensbudget. I det sammanhanget prövas bl.a.förslag om att dela upp drift ochinvesteringar i budgeten samt att göraen uppdelning på väsentligakostnadstyper. Detta utvecklingsarbeteligger väl i linje med vad motionärernaefterlyser. Utskottet anser att detfinns anledning att avvakta vadutvecklingsarbetet leder fram till innandet tar ställning i frågan. Såledesanser utskottet attkonstitutionsutskottet bör avstyrkamotionen i berörd del.Stockholm den 12 september 1996På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), Per -(), SörenLekberg (s), (), BoNilsson (s), (), ArneKjörnsberg (s), (),(), Susannde (), (), KristinaNordström (s), (),(), (),() och MichaelStjernström (kds).Avvikande meningar1. Effektivitet och resultatRoy () anser att den del avfinansutskottets yttrande i avsnittet Effektivitet och resultat som underrubriken börjar med anser och slutar med bör avstrykas bort ha följandelydelse:Finansutskottet anser att statensverksamhet skall bedrivas så attförbrukningen av naturresurser ochnegativa miljöeffekter minimeras. Denbiologiska mångfalden får inte skadasoch verksamheten får inte bedrivas såatt naturresursbasen församhällsekonomin urholkas eller skadas.Det finns mot den bakgrunden anledningatt ändra budgetlagens portalparagraf såatt begreppen god hushållning och högeffektivitet ges ovanstående innebörder.Utskottet tillstyrker därmed motion K40(mp) yrkande 1.2. Anslagstyper och anslagsvillkorJohan () anser att den del avfinansutskottets yttrande i avsnittet"Anslagstyper och anslagsvillkor" somunder rubriken börjarmed "anser" och slutarmed "K40 (mp) yrkande 4" bort haföljande lydelse:Finansutskottet instämmer i regeringensoch uppfattning attbudgetdisciplinen måste stärkas ochprognosverksamheten förbättras.Utskottet kan också tillstyrka deändringar av villkoren som regeringenföreslår för reservationsanslagen.Däremot kan utskottet inte godtaförslaget att förslagsanslag skallavvecklas som anslagsform. SåsomVänsterpartiet påpekar torde en sådanavveckling inte främja en bättrebudgetdisciplin. Den får däremot tillföljd att man bygger in en press försocial nedskärningspolitik i systemeteftersom förslagsanslag användsför att finansiera regelstyrda utgiftersåsom pensioner och a-kassa.Enligt utskottets mening bör därförförslagsanslag behållas som anslagsformoch ingå i lagen om statsbudget.3. Utnyttjande av anslagJohan () anser att den del avfinansutskottets yttrande i avsnittet"Utnyttjande av anslag" som underrubriken börjar med"Genom lagförslagets 8 §" och slutar med"K40 (mp) yrkande 2" bort ha följandelydelse:Enligt lagförslaget skall regeringenges ökade möjligheter att stoppa ellerbegränsa en verksamhet till vilkenriksdagen har beviljat anslag. Såsomframgår av propositionen har detvisserligen tidigare förekommit attriksdagen i efterhand har godkänt attregeringen har dragit inreservationsanslag eller avstått frånatt utnyttja anvisade medel. Givetvisskall också regeringen i sin egenverksamhet eller om sådant regeringenhar att bestämma kunna genomförabesparingar och avstå från att utnyttjaanvisade medel. Men en så generellfrihet för regeringen som propositionenönskar skulle kunna rubba relationenmellan riksdag och regering och inkräktapå finansmakt.Enligt regeringsformen (RF 9:2) fårinte statens medel användas på annatsätt än har bestämt. Riksdagenbör slå vakt om denna princip. Utskottetanser därför att 8 § i lagförslaget böravslås.4. Utnyttjande av anslagRoy () anser att den del avfinansutskottets yttrande i avsnittet"Utnyttjande av anslag" som underrubriken börjar med"Genom lagförslagets 8 §" och slutar med"K40 (mp) yrkande 2" bort ha följandelydelse:Budgetkontrollen har länge varit svag,inte minst under genomförandefasen. Detfinns därför all anledning att stärkakontrollen. En sådan förändring måsteemellertid genomföras med en starkkänsla för det parlamentariska ochdemokratiska systemet. Annars är riskenstor att en bättre budgetbalans uppnåstill priset av ett försvagat folkstyre.Det vore en både onödig och olyckligutveckling.Enligt utskottets mening är det framförallt i detta avseende som regeringensförslag brister. Utskottet delar därförMiljöpartiets uppfattning att några avde förslag till åtgärder som redovisas ipropositionen lägger alltför stor makt iregeringens händer. Dessa måste avvisas.Det gäller särskilt 8 och 42 §§,vilka tillsammans utgör ramverket föratt regeringen endast med prognoser somgrund och utan att höra kanbesluta om att medel på anvisade anslaginte får användas.Enligt utskottets mening bör dessaförslag avvisas av riksdagen.Konstitutionsutskottet bör såledesbiträda motion K40 (mp) yrkande 2 ochavslå propositionen i motsvarande del.5. Ekonomiska förpliktelserSonja Rembo, , och (alla m)anser att den del av finansutskottetsyttrande som i avsnittet Ekonomiskaförpliktelser börjar med har och slutar med motiverar detta bort ha följandelydelse:Finansutskottet har inga invändningarmot propositionens förslag till lagtexti denna del. Utskottet noterar dock attSvea hovrätt i sitt remissvar påBudgetlagsutredningen har vissasynpunkter på bestämmelsen om vilkaförpliktelser regeringen får iklädastaten för att den löpande verksamhetenskall fungera tillfredsställande (13 §).Enligt hovrättens remissvar, som i dennadel inte refereras i propositionen, ärden aktuella paragrafen allmänt hållen.Enligt hovrättens mening bör det närmareanges i lagtexten vilka slag avekonomiska förpliktelser som åsyftas.Vidare kan det övervägas att införa enregel om beloppstak. En ekonomisk rambör enligt uppställas förregeringens behörighet i detta avseende.Utskottet vill i detta sammanhangerinra om att det av propositionenframgår att de åtaganden som regleras iparagrafen inte får gå längre än vad somföljer av god praxis, affärssed ellerliknande inom ifrågavarandeverksamhetsområde om inte de särskildaförutsättningarna för statlig verksamhetmotiverar detta. Utskottet inser att detkan vara svårt att redovisa omfattningenav dessa åtaganden, men vill ocksåunderstryka vikten av att debegränsningar av åtagandenas omfattningsom framhålls i motivtexten följs.6. Överlåtelse av statens egendomSonja Rembo (m), (),(), () och () anser attden del av finansutskottets yttrande iavsnittet Överlåtelse av statensegendom som under rubrikenFinansutskottet börjar med Utskottetvill och slutar med avkonstitutionsutskottet bort ha följandelydelse:Utskottet vill med anledning avVänsterpartiets motion anföra följande.Utskottet tillstyrker regeringensförslag till utformning av lagförslagetom överlåtelse av statens aktier.Utskottet anser vidare att det finnsgoda skäl att fortsätta utförsäljningenav statliga aktieinnehav i olika bolag.Försäljningen av aktier uppmuntrar tillökat privat sparande och bidrar till ettbreddat ägande i samhället.Utförsäljningen sker lämpligast med dentyp av bemyndiganden till regeringen somriksdagen beslutade om i december 1991.Mot denna bakgrund bör motionen såledesavstyrkas av konstitutionsutskottet.7. Överlåtelse av statens egendomJohan () anser att den del avfinansutskottets yttrande i avsnittet Överlåtelse av statens egendom sombörjar med rubriken vill medoch slutar med avkonstitutionsutskottet bort ha följandelydelse:Utskottet vill med anledning avVänsterpartiets motion anföra följande.Det kan finnas goda skäl för staten attha kvar en minoritetspost i ettaktiebolag. Som exempel kan nämnas närstaten köpte, sedan dåvarande bolagetCementa AB blivit enda inhemskaproducent av cement, i kontrollsyfte enmindre aktiepost i bolaget.Aktiebolagslagen ger ett betydandeinflytande för aktieägare somtillsammans innehar en tredjedel avrösterna i ett bolag. Dettaminoritetsskydd innebär attbolagsordningen inte kan ändras i vissaavseenden utan stöd frånminoritetsägaren. Även aktieägare sominnehar en tiondel av aktierna i ettbolag har ett visst skydd mot ändringari bolagsordningen. Det finns såledesgoda skäl för att förbehållasig rätten att besluta om en försäljningav aktier i ett bolag trots att stateninte innehar en majoritet av rösterna.Utskottet anser därför i likhet med vadsom anförs i motion K38 (v) och iStatskontorets yttrande att regeringenbör inhämta medgivande tillförsäljning av aktier i statliga företagi samtliga fall då ägarandelen minskasoch sjunker under 30 respektive avröstvärdet i bolaget. Det får ankomma påkonstitutionsutskottet att utformalagtexten i 26 §. Utskottet tillstyrkermed det anförda motion K38 (v) yrkande3.8. Redovisning och revisionRoy () anser att den del avfinansutskottets yttrande i avsnittet Redovisning och revision som underrubriken börjar med har och slutar med återkommande miljöredovisningar bortha följande lydelse:Finansutskottet instämmer imotionärernas påpekande attmiljörevision måste tillämpas som ensjälvklar revisionsverksamhet i staten.Sådan verksamhet bedrivs sedanåtskilliga år både i hög och ökande gradinom näringslivet. Staten bör inteutgöra ett undantag härvidlag.Konstitutionsutskottet bör därför,enligt utskottets mening, föreslåriksdagen att med bifall till motion K40(mp) yrkande 7 besluta att miljörevisionskall ingå i den statliga revisionen.9. Uppföljning, prognoser och utfallRoy () anser att den del avfinansutskottets yttrande i avsnittet Uppföljning, prognoser och revision som under rubriken med Beträffande motionen ochslutar med denna del bort ha följandelydelse:Det är emellertid inte tillräckligt attbegränsa årsredovisningen till enbarttraditionella ekonomiska uppgifter. Enviktig förbättring i årsredovisningenbör göras genom att också ta meduppgifter om naturresurser,miljöeffekter i vid mening och socialaeffekter. I regeringens årsredovisningför staten bör därför ingå krav attredovisa en miljöjusteradnettonationalprodukt, miljöskuld ochnaturresursräkenskaper ellermotsvarande. Även lämpliga sociala måttbör ingå. Utskottet tillstyrker därmedmotion K40 yrkandena 5 och 6.10. Utgiftstak och utgiftsramarSonja Rembo (m), (),() och () anser att den del avfinansutskottets yttrande i avsnittet"Utgiftstak och utgiftsramar" som underrubriken börjar med"Moderata samlingspartiet anser" ochslutar med "K39 (m) yrkandena 1 och 2"bort ha följande lydelse:I förslaget till budgetlag ärbestämmelserna om utgiftstakfakultativa, dvs. regeringen kan men ärinte skyldig att lämna förslag omutgiftstak. Har beslutat atthänföra statsutgifterna tillutgiftsområden, dvs. avser attanvända sig av den s.k.rambeslutsmodellen, skall regeringen iden ekonomiska vårpropositionen redovisariktlinjer för hur den avser att fördelastatsutgifterna på utgiftsområden i sittkommande budgetförslag.Såsom Moderata samlingspartietframhåller i motion K39 skulleemellertid budgetprocessen få en störrestadga om regeringen alltid var skyldigatt lägga fram förslag om utgiftstak ochutgiftsramar. bördärför anpassa lagförslaget i enlighetmed detta. Ett obligatoriskt utgiftstakskulle ligga väl i linje med det mål somden förra regeringen lanserade att denoffentliga budgeten skall balanserasöver konjunkturcykeln.I likhet med vad som föreslås i sammamotion bör någon budgeteringsmarginalinte få räknas in i utgiftstaket. I detutgiftstak som fastställt för1997 ingår en budgeteringsmarginal på 15miljarder kronor.