bet · GJ01UU14 · 1996-02-20 00:00:00 — Förnyad förklaring enligt artikel 46 i I detta betänkande behandlas regeringens() proposition1995/96:126 innehållande ett förslag omatt skall avge en förklaringenligt artikel 46 i den europeiskakonventionen angående skydd för demänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna. Enligtförslaget skall förklaringen avges utankrav på ömsesidighet och utanbegränsning i tiden. Inga motioner harväckts med anledning av propositionen.Utskottet tillstyrker propositionensförslag. I proposition 1995/96:126 föreslårregeringen () attriksdagen godkänner att utanvillkor avger sådan förklaring som avsesi artikel 46 i den europeiskakonventionen angående skydd för demänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna. Sammanfattning av propositionenInledningEnligt artikel 46 i den europeiskakonventionen angående skydd för demänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna () kan konventionsstaternaavge förklaring att Europadomstolensjurisdiktion i frågor om tolkning ochtillämpning av konventionen är tvingandeför staten.Det svenska erkännandet av domstolensbehörighet har förnyats i femårsperiodervarvid det första började gälla den 13maj 1966. Den senast avgivnaförklaringen om erkännande löper ut imaj 1996.I regeringens proposition ominkorporering av ochandra fri- och rättighetsfrågor (prop.1993/94:117) föreslog regeringen medutgångspunkt i Fri- ochrättighetskommitténs delbetänkandeInkorporering av attSverige, utan begränsning i tiden ochutan förbehåll om ömsesidighet, börerkänna jurisdiktionnär det nu gällande tidsbegränsadeerkännandet av domstolens jurisdiktionlöper ut. Fri- och rättighetskommitténsbetänkande har remissbehandlats.Europakonventionen och desstilläggsprotokollEuropakonventionen ratificerades avSverige . harSverige också ratificerat elvatilläggsprotokoll till konventionen. Detvå sista protokollen, vilka behandlaromröstningsreglerna i respektive enreformering av övervakningssystemetenligt konventionen, har ännu inte trätti kraft.Samtliga stater som ratificeratkonventionen har numera avgettförklaringar enligt artikel 46. Ocksårätten för enskilda enligt artikel 25att anföra klagomål till kommissionenhar erkänts av samtligakonventionsanslutna stater.Konventionen och protokollen nr 1-8till denna har införlivats med svenskrätt genom lagen (1994:1219) om deneuropeiska konventionen angående skyddför de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna. Lagen trädde ikraft . Ocksåprotokoll nr 9 har med verkan från den 1augusti 1995 införlivats med svenskrätt.Domstolens verksamhet m.m.Domstolen hade vid utgången av år 1995avgjort 527 mål. Av de mål som domstolenavgjort rör 31 (en kortfattadbeskrivning av målen finns i bilaga tillpropositionen). I 21 av dessa mål harfastställts att har brutit motkonventionen. Tio av de fällande domarnarör avsaknaden av möjlighet tilldomstolsprövning av förvaltningsbeslut,i ett fall kombinerat med äganderättskränkning. Fyra mål rör frågor ianslutning till omhändertagande av barnenligt lagen (1990:52) med särskildabestämmelser om vård av unga. Några målrör kravet på opartisk domstolsprövningoch rätten till muntlig förhandlinginför domstol. De övriga fällandedomarna rör andra rättsområden.För närvarande är endast ett mål motSverige anhängigt i domstolen. Detta rörfrågan huruvida fackliga stridsåtgärder,vidtagna mot en oorganiseradarbetsgivare för att förmå denne attträffa kollektivavtal, kan anses utgöraen kränkning av arbetsgivarens rätt tillskydd för sin negativa föreningsfrihetoch om staten, genom att i lagstiftningeller på annat vis ha underlåtit attskydda arbetsgivaren motstridsåtgärderna, kan ådra sig ansvarför konventionsbrott.År 1995 registrerades 165 klagomål motSverige hos kommissionen. Flertalet avde klagomål som har riktats mot Sverigehar dock prövats av kommissionen utanatt något brott mot konventionenkonstaterats.Genom den tolkning som domstolen hargivit vissa av konventionensbestämmelser har det visat sig attsvensk rätt och svensk rättstillämpninginte i alla delar stått iöverensstämmelse med åtagandenenligt konventionen. Domstolensavgöranden har därför lett tilllagstiftningsåtgärder på olika områden.Som exempel kan nämnas att ettexpropriationstillstånd numera förfallerom saken inte fullföljts genom ansökanom stämning från dettillståndet beviljades. Det har ocksåskett ändringar i häktnings- ochanhållandereglerna innebärande attdomstolar måste hållahäkningsförhandling efterdet att den misstänkte berövatsfriheten. Vidare har den tidigareavsaknaden av möjlighet tillrättsprövning av vissaförvaltningsbeslut, som ansetts röra denenskildes civila rättigheter, lett tillatt ett nytt prövningsförfarande(rättsprövning) införts.Den rättspraxis som utvecklas avdomstolen får allt större betydelse förkonventionsstaternas internalagstiftning. I kan - särskilt iHögsta domstolens praxis - iakttas attkonventionsorganens avgöranden i ökadutsträckning tas i beaktande vidtolkningen av svenska rättsregler. Ilagstiftningsarbetet är det numera inteovanligt att utförliga resonemang försom konventionsförenligheten av sådanalagförslag som berör den enskildeskonventionskyddade rättigheter.Regeringens överväganden och förslagRegeringen föreslår att riksdagengodkänner att regeringen avgerförklaring enligt artikel 46 iEuropakonventionen att utanvillkor erkänner Europadomstolensjurisdiktion i fråga om tvister omtolkningen och tillämpningen avEuropakonventionen.I propositionen anförs att nuunder har varit underkastatEuropadomstolens jurisdiktion. Samtligaövriga konventionsanslutna stater harnumera också godtagit Europadomstolensjurisdiktion.Erkännande av domstolens jurisdiktionenligt artikel 46 och av den enskildaklagorätten, enligt artikel 25, har förde stater som blivitmedlemmar av kommit att blien förutsättning för medlemskap. Iregeringens proposition om inkorporeringav och andra fri- ochrättighetsfrågor föreslog regeringen attSverige utan begränsning i tiden ochutan förbehåll om ömsesidighet börerkänna jurisdiktionnär det nu gällande tidsbegränsadeerkännandet av domstolens jurisdiktionlöper ut. Genom att godkänna protokollnr 11 till konventionen har riksdagenockså godtagit att utantidsbegränsning eller andra villkorunderkastar sig den nya Europadomstolensjurisdiktion såvitt gäller tolkningenoch tillämpningen av Europakonventionen.Erkännandet behöver enligt regeringensbedömning inte längre förknippas medömsesidighetsvillkor. Det skall avsedomstolens behörighet enligt såvälkonventionen som det första, det fjärdeoch det sjunde tilläggsprotokollet.Utskottets övervägandenDet är ett viktigt led i svenskutrikespolitik att verka för respektenför de grundläggande mänskliga fri- ochrättigheterna och för ett starkt skyddför dessa. verkar också starktpådrivande vad gäller normernasefterlevnad, vilket även bl.a.framhållits i betänkande 1994/95:UU12Reformering av övervakningssystemetenligt . Utskottetkonstaterar att samtliga länder som nutillträtt konventionen har erkäntdomstolens jurisdiktion samt attutfästelse om erkännande av domstolensjurisdiktion och av enskilds klagorätthar varit en förutsättning förmedlemskap i för de ländersom blivit medlemmar.Utskottet delar regeringens bedömningatt förklaringen ej bör villkoras medkrav på ömsesidighet. Utskottet finnerinte heller skäl att erinra motförslaget att godkännandet skall avgesutan tidsbegränsning. I detta sammanhangkonstaterar dessutom utskottet attriksdagen genom att godkänna det elfteprotokollet till den europeiskakonventionen om skydd av mänskligarättigheter (se ovan nämnda betänkande)villkorslöst, utan begränsning i tideller på annat sätt, godtar den nyadomstolens jurisdiktion. Elfteprotokollet innebär en reformering av denuvarande övervakningsorganen på så sättatt den existerande kommissionen ochdomstolen kommer att ersättas av en nypermanent domstol. Kravet på förklaringför godkännande av domstolensjurisdiktion har tagits bort.Med hänvisning till vad som ovan anförtstillstyrker utskottet att riksdagengodtar den i proposition 1995/96:126föreslagna förklaringen. Utskottet hemställerbeträffande förklaring enligtartikel 46 i Europakonventionenatt godkänner att Sverigeutan villkor avger sådan förklaringsom avses i artikel 46 i deneuropeiska konventionen angående skyddför de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna.Stockholm den 20 februari 1996På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: ViolaFurubjelke (s), Axel (),(), Inga-BrittJohansson (s), (),(), (),(), (),(), (), (), (), (), (), () ochCarina ().Gotab, 1996