bet · GK01UU1 · 1996-11-26 00:00:00 — Utskottet har särskiltnoterat att två utredningar genomförtsnyligen, inom de här aktuella områdena.1995 slutfördes en utredning om denmultilateralt finansierade marknaden i u-och östländer och utrikesförvaltningensroll vid främjandet av svenskprojektexport, och innevarande åravslutades en utredning med namnet Utredning om förutsättningarna försvenska företag att erhålla finansieringgenom andra länders bilaterala bistånd .Utrikesdepartementet arbetar ocksåfortlöpande med att anpassa verksamhetentill omvärldens krav, inom ramen fördepartementets verksamhetsplanering, medutgångspunkt i den nya organisationen.Utskottet noterar vidare att Riksdagensrevisorer beslutade attgranska utrikesförvaltningen. skall omfattautrikesförvaltningens organisation ochuppgifter, styrning, personalpolitik,revision och tillsyn. Avsikten är attett preliminärt utredningsresultat skallföreligga i december i år.Mot bakgrund av det ovan anförda serutskottet ingen anledning att nu gåmotionärerna tillmötes i kraven påytterligare utredningar rörandeUtrikesdepartementets verksamhet.Motionerna U302 (m) och U303 (m) yrkande2 avstyrks därmed.I ett motionsyrkande önskar motionärernase att anvisar ytterligare 50miljoner kronor under anslag A 1Utrikesförvaltningen.Utskottet har tidigare, i ett yttrandetill , tagit ställningtill de av regeringen föreslagnabudgetramarna, och därvid tillstyrktregeringens förslag (1996/97:UU1y).Finansutskottet har i sitt betänkande1996/97:FiU1 gjort samma bedömning.Detta innebär att det inte finnsförutsättningar att bifalla det häraktuella yrkandet. Motion U303 (m),yrkande 3, avstyrks.Utskottet tillstyrker propositionensförslag till belopp underverksamhetsområde A.B. Internationella organisationerPropositionen (s. 17-24)Regeringen föreslår att 931 miljonerkronor anslås under utgiftsområde 5 förInternationella organisationer.Härutöver finansieras äveninternationella organisationer underutgiftsområde 7 Internationellt bistånd.Inom verksamhetsområdet finansieras iförsta hand bidrag till Förentanationerna, , Organisationenför säkerhet och samarbete i (), den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken inom EU (GUSP),, Organisationenför ekonomiskt samarbete och utveckling() samt kostnader för fredsfrämjandeverksamhet.Genom en förändring i anslagsstrukturenomfattar anslaget B1 Bidrag till vissainternationella organisationer fr.o.m.år 1997 de tidigare anslagen tillFörenta nationerna, ,Organisationen för säkerhet ochsamarbete i (), dengemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken inom EU (GUSP),Permanenta skiljedomstolen i , dens.k. Fact Finding Commission ochskattejusteringsbidrag. I anslaget ingårockså de nya bidragen tillSchengensamarbetet ochHavsrättsdomstolen i har sedan medlemskapet 1946givit mycket betydande bidrag till FN:sfredsbevarande operationer, till medlingoch andra politiska insatser liksom tillorganisationens ekonomiska och socialaverksamhet. Detta engagemang skallfullföljas och få en bred inriktning påmilitära såväl som civila insatser.Från anslaget B 1.1 Förenta nationernabetalas obligatoriska kostnader förSveriges andel till FN:s reguljärabudget och till FN:s fredsbevarandeinsatser. Vidare har under anslagetmedel beräknats för Sverigesbidragsandel till förindustriell utveckling, UNIDO, till deninternationella kontrollorganisation somår 1996 avses etableras i för attövervaka efterlevnaden av FN:skonvention mot kemiska vapen samt föratt möjliggöra uppföljning av ingångnakonventioner.Förenta nationernas reguljära budget förtvåårsperioden l996-1997 fastställdes avden 50:e generalförsamlingen till . Den antagnatvåårsbudgeten innebär en klar realminskning av FN:s resurser. Sverigesbidragsandel, som för kalenderåret l996fastställts till , kommer år1997 att uppgå till l,. Regeringenbedömer preliminärt att 1 25 989 000 krbör avsättas för att betala Sverigesbidrag till FN:s reguljära . andel av deuttaxerade bidragen till budgetarna förFN:s fredsbevarande operationer uppgårlikaså till l,innevarandebudgetår och för till l,23 %.Det svenska bidraget till 249,3 miljonerkronor. Beräkningen innehåller dock ettstort mått av osäkerhet genom attSäkerhetsrådet löpande kan fatta beslutom nya insatser.Under 1996 bidrar med 2,53 %till reguljära budget.Inför år 1997 har ett budgettakfastställts (i intervallet 962-982miljoner FRF), men medlemsländerna harännu inte enats om hur bidragsskalanskall tillämpas efter inträdei organisationen (som ägde rum ifebruari).Regeringen bedömer preliminärt att34 bör avsättas för attbetala bidrag till Europarådetsreguljära budget och övrigaobligatoriska debiteringar budgetåret1997.OSSE, som utvecklats från endiplomatkonferens, fortsätter attutvecklas för att finna en lämpligtavvägd organisatorisk form för sin rollsom regionalt säkerhetsfrämjande organ.OSSE:s insatsberedskap behöverförstärkas. Regeringen söker aktivtbidra till att organisationen utvecklasoch ges en tydlig roll som regionalsäkerhetsorganisation samt attorganisationen ges resurser som står isamklang med det politiska uppdraget.Från anslagsposten betalas obligatoriskakostnader för andel av budget (sammanlagt etttjugotal delbudgetar), gemensamtbeslutade särskilda budgetar, , skiljedomstolenenligt konventionen om förlikning ochskiljedom inom (den s.k.Stockholmskonventionen) samt vissa andraav organisationen debiterade gemensammakostnader. andel av gemensammabudgetar uppgår f.n. till 3,55 %.Bidragen uttaxeras normalt iösterrikiska schilling.Sverige deltar somobservatör i iavvaktan på att förhandlingarna ommedlemskap skall slutföras. Underobservatörskapet skall bidratill administrativabudget. Bidraget beräknas uppgåtill 4 253 000 kr.Sverige arbetar för ett starkarenordiskt samarbete genom medlemskapet iNordiska ministerrådet. Från anslagetB 2 betalaskostnader för andel tillNordiska ministerrådets budget inklusivebidraget till Nordiskahälsovårdshögskolan. Anslaget har avregeringen beräknats till 303 700 000 krför nästa budgetår. För att få sammaförhållande beträffandefinansieringsansvaret som i de övriganordiska länderna överförs anslaget fr.o.m.1997till , utgiftsområde9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg.Sverige arbetar genom medlemskapet iOECD för långsiktig ekonomisk tillväxtoch finansiell stabilitet imedlemsländerna och för expansion avvärldshandeln på multilateral och ickediskriminerande basis.I anslaget B 3 inkluderas även Sverigesbidrag exempelvis till detinternationella energiorganet(; IEA),Atomenergiorganet (Nuclear EnergyAgency; ), (EuropeanConference of Ministers of Transport;ECMT), Centret för utbildningsforskning(andInnovation; ) samt olikaspecialprogram.Från och med föreslåsanslaget för Fredsbevarande verksamhetunder huvudtiteldelas upp på två utgiftsområden.Kostnader som avser fredsfrämjandeverksamhet med trupp, inklusive PFF-övningar, belastar därmed utgiftsområde6 Totalförsvar, medan annanfredsfrämjande verksamhet (se vidareinledningsavsnittet underverksamhetsområde B) belastarutgiftsområde 5 ochinternationell samverkan.Anslaget Fredsbevarande verksamhetföreslås fr.o.m. nästa budgetår benämnasFredsfrämjande verksamhet eftersom dettablivit en accepterad samlingsbenämningför olika typer av insatser inklusivekonfliktförebyggande, fredsskapande,fredsbevarande, fredsframtvingande ochfredsbyggande.Målet för verksamheten är att kunnabidra till internationelltfredsfrämjande, i första hand inom FNoch men också i EU:s regi och inomramen för Partnerskap för fred (PFF).Det är angeläget att svenska insatserkan göras även utanför så attSveriges globala engagemang görstrovärdigt.Sverige skall fortsatt bidra med såvälmilitär som civil personal tillinternationell fredsfrämjandeverksamhet. Den svenska bataljon som förnärvarande tjänstgör inom ramen för denmultinationella fredsstyrkan iBosnien utför ett mycket värdefulltarbete. Truppinsatser av detta slag ärsamtidigt kostsamma.Sverige deltar med en pluton i FN:sförebyggande styrka i MakedonienUNPREDEP. I övrigt har underåret deltagit med militära och civilaobservatörer, civilpoliser ochsanktionsövervakare i ett 15-talmissioner runt om i världen. Denna bredainriktning om det fredsfrämjande arbetetskall fortsätta.Anslaget Fredsfrämjande verksamhet underutgiftsområde 5 skall användas för attbekosta insatser med observatörer, olikatyper av övervakare, civilpoliser, förplanerings- och förhandlingsarbete samtför att stödja seminarier, studier samtvissa utbildningsinsatser i och kringämnet fredsfrämjande. Därutöver kan ävenfinansieras svensk kursverksamhet inomPFF.Kostnaden för den militärafredsfrämjande verksamheten har underbudgetåret l995/96 blivit betydligthögre än vad som förutsågs när förrabudgetpropositionen skrevs.Kostnadsökningar har uppstått till följdav krav på högre löner samt ändradtillämpning inom Försvarsmakten avskattelagstiftningen.Den del av anslaget som gällerfredsfrämjande verksamhet med militärtrupp överförs tillutgiftsområde 6. Därigenom bör styrningoch uppföljning kunna effektiviseras.Uppdelningen av fredsfrämjandeanslagetpå två utgiftsområden får emellertidinte hindra regeringen från att, vidbehov, kunna fatta snabba beslut omsvenska insatser. Enligt regeringensbedömning bör sådana kunna inrymmas inomden maximala gränsen för anslagskreditpå . Under pågående budgetår kan detdock inträffa att anslagsutrymmet måsteutökas utöver vad som ryms inomkreditgränsen. Sådana tillfälligautgiftsbehov bör i avvaktan på ettriksdagsbeslut likvidmässigt hanterasgenom en ökad kredit påräntekontokrediten för Fredsfrämjandeverksamhet inom den allmänna, avriksdagen fastställda, kreditramen. (Seäven volym 1, avsnitt 4.4.6. )Inom regeringen kommerUtrikesdepartementet även ifortsättningen att ha det övergripandeansvaret för den säkerhetspolitiskadimensionen av deltagande iinternationella fredsfrämjande insatser.MotionenSchengensamarbetet behandlas i motionU304 (mp). Den frihet det innebär förmedborgarna i att fåslippa visa passet när de passerargränser har ett mycket högt pris,eftersom rörligheten begränsas avsevärtför dem som inte tillhör denprivilegierade gruppen. Motionärernamenar att storebrorsamhället vinnerytterligare fäste, med ökad övervakning,främst mot asylsökande. Reglerna hamnarockså utanför demokratisk kontroll,eftersom har avhänt sig rättenatt bestämma över sin politik på en radviktiga områden. I konsekvens medMiljöpartiets principiella inställningtill motsätter sigmotionärerna att bidrar tillSchengensamarbetets administrativabudget. Motionärernas förslag tillfördelning av anslag inom utgiftsområde5 avviker därför i yrkande 1 med4 från regeringens förslag ipropositionen. vill attanslaget B 1, Bidrag till vissainternationella organisationer, minskasmed denna summa, motsvarande Sverigesbidrag till , och harunder utskottets överläggning anfört attdessa medel bör omfördelas till anslagetE 4 Bidrag till organisationer förmänskliga rättigheter och folkrätt. Iyrkande 2 görs en motsvarande minskningav anslaget B 1 beträffande de beräknadeutgifterna . Manönskar se att de beräknade beloppen fördessa år reduceras med samma summa.Utskottets övervägandenI de under detta avsnitt aktuellamotionsyrkandena motsätter sigmotionärerna att bidrar tillSchengensamarbetets administrativabudget.Utskottet hade i betänkande 1995/96:UU23anledning att uppehålla sig vidSchengensamarbetet, och konsekvensernaför bl. a. den nordiska passfriheten.Utskottet konstaterade då att enväsentlig utvidgning av den friarörligheten för enskilda människor iEuropa uppnås genom en samverkan mellande nuvarande tio medlemsstaterna iSchengensamarbetet och de fem nordiskaländerna. Detta, underströk utskottet,bidrar till att förverkligamålsättningen om medborgarnas Europa.Utskottet anförde vidare attSchengensamarbetet är kopplat till dengrundläggande fråga som hela EU-medlemskapet vilar på, nämligen önskanatt riva gränserna mellan EU:s länderoch att öppna dem för de människor somlever i EU.Utskottets bedömning avSchengensamarbetets allmänna karaktärkvarstår oförändrad.Regeringen aviserade attSverige ville få observatörsstatus iSchengensamarbetet, med avsikt att blimedlem. Schengens exekutivkommittéfattade formelltbeslut om att ge sådan status,och deltar Sverigesom observatör, i avvaktan på attförhandlingarna om medlemskap skallslutföras. De formellamedlemskapsförhandlingarna inleddes ioktober, sedan det stod klart attförhandlingarna rörande ochNorges samarbetsavtal fortskredplanenligt. Det har för samtliganordiska länder varit en förutsättningför förhandlingar, att den nordiskapassfriheten kan bevaras.Avsikten är att både samarbetsavtalenför och , ochanslutningsavtalen för , Danmarkoch skall kunna undertecknas vidsamma tillfälle, i år.Under observatörskapet skall Sverigebidra till Schengensamarbetetsadministrativa budget.Motion U304 (mp), yrkandena 1 (delvis)och 2, avstyrks.Från och med budgetåret l997 föreslåsanslaget för Fredsbevarande verksamhetunder huvudtiteldelas upp på två utgiftsområden.Kostnader som avser fredsfrämjandeverksamhet med trupp, inklusive PFF-övningar, belastar därmed utgiftsområde6 Totalförsvar, medan annanfredsfrämjande verksamhet enligtregeringens förslag skall belastautgiftsområde 5.Utrikesförvaltning ochinternationell samverkan.Regeringen föreslår att anslagetFredsbevarande verksamhet fr.o.m. nästabudgetår benämns Fredsfrämjandeverksamhet eftersom detta blivit enaccepterad samlingsbenämning för olikatyper av insatser inklusive konflikt-förebyggande, fredsskapande,fredsbevarande, fredsframtvingande ochfredsbyggande.Målet för verksamheten är att kunnabidra till internationelltfredsfrämjande, i första hand inom FNoch men också i EU:s regi och inomramen för Partnerskap för fred (PFF).Regeringen understryker att det ärangeläget att svenska insatser kan görasäven utanför så att Sverigesglobala engagemang görs trovärdigt.Sverige skall fortsatt bidra med såvälmilitär som civil personal tillinternationell fredsfrämjandeverksamhet.Anslaget Fredsfrämjande verksamhet underutgiftsområde 5 är avsett att användasför att bekosta insatser medobservatörer, olika typer av övervakare,civilpoliser, för planerings- ochförhandlingsarbete samt för att stödjaseminarier, studier samt vissautbildningsinsatser i och kring ämnetfredsfrämjande. Därutöver kan ävenfinansieras svensk kursverksamhet inomPFF.Genom att den del av anslaget som gällerfredsfrämjande verksamhet med militärtrupp överförs tillutgiftsområde 6, bör styrning ochuppföljning kunna effektiviseras.Utskottet vill liksom regeringen ipropositionen betona att uppdelningen avfredsfrämjandeanslaget på tvåutgiftsområden inte får hindraregeringen från att, vid behov, kunnafatta snabba beslut om svenska insatser.Utskottet noterar attUtrikesdepartementet även ifortsättningen inom regeringskanslietkommer att ha det övergripande ansvaretför den säkerhetspolitiska dimensionenav deltagande i internationellafredsfrämjande insatser.Utskottet tillstyrker propositionensförslag till belopp underverksamhetsområde B.C Information om i utlandetPropositionen (s. 25-29)Informationen om i utlandetutgör en viktig del av svenskutrikespolitik. Det förtroende och dengoodwill som byggs upp i omvärlden genominformationsinsatser, kulturutbyte samtutbildnings- och forskningsutbyte lederäven till export, ökad turism tillSverige och ökade investeringar iSverige och därmed till tillväxt ochsysselsättning. Det bör därför fästasstor vikt vid informationen om iutlandet i utlandsmyndigheternasverksamhet.Anslaget C 1, som är Svenska Institutetshuvudanslag, finansierar informations-,kultur- och erfarenhetsutbyte medutlandet. Genomförandet sker isamverkan med bl.a. den svenskautrikesförvaltningen. anslag och uppdragsmedel förbiståndsrelaterade insatser i Central-och och i tredje världen(utgiftsområde 7), för uppdrag påutbildnings- och forskningsområdet(utgiftsområde 16), och för insatser somrör internationellt kulturutbyte(utgiftsområde 17). Till detta kommerett antal särskilda uppdrag.Svenska Institutet spelar en mycketcentral roll när det gällerinformationen om i utlandet.Omvärldens krav och förväntningar påinstitutet är stora och har ökat markantpå senare år. Det statsfinansiella lägetmedger dock inte enhöjning av anslaget för att möta denobalans som konstaterats mellanefterfrågan på och behov av institutetstjänster och institutets nuvaranderesurser.De utgifter som belastar anslaget C 2Övrig information om i utlandetfinansierar i första hand särskilda, avregeringen prioriterade,informationsinsatser genom de svenskautlandsmyndigheterna. De svenskautlandsmyndigheterna utgör regeringensviktigaste instrument för att att ökaförtroendet för sominternationell samarbetspartner ochdärigenom främja svenska intressen ochbidra till tillväxt och sysselsättning.Anslaget används även till person- ochjournalistinbjudningar samt seminarieroch visst kulturutbyte.Utskottets övervägandenInformationen om i utlandetutgör en viktig del av svenskutrikespolitik. Det förtroende och dengoodwill som byggs upp i omvärlden genominformationsinsatser, kulturutbyte samtutbildnings- och forskningsutbyte lederäven till export, ökad turism tillSverige och ökade investeringar iSverige och därmed till tillväxt ochsysselsättning. Samordningen mellan destatliga organens informationsinsatser,liksom samspelet mellan stat, näringslivoch folkrörelser är av störstabetydelse. Det svenska samhälletsförväntningar och krav ökar behovet avinformationsinsatser.Utskottet finner regeringens förslagtill anslagsfördelning inomverksamhetsområdet 5 C Information omSverige i utlandet väl motiverat.Utskottet tillstyrker propositionensförslag till belopp underverksamhetsområde C.D Nedrustnings- och säkerhetspolitiskafrågorPropositionen (s. 27-29)Målet med anslaget D 1 Utredningar ochandra insatser på det utrikespolitiskaområdet är att ge stöd till verksamhetsom främjar svensk utrikespolitik,framför allt vad gäller nedrustnings-och säkerhetspolitik. Som exempel påbidrag från detta anslag underinnevarande budgetår kan nämnas stöd förseminarium om seismisk verifikation isamband med provstoppsförhandlingarnasamt bidrag till utgivning av en bok omminskador.Regeringen beslutar, efter yttrande aven beredningsgrupp, om fördelning avmedel från anslaget D 2 Information ochstudier om säkerhetspolitik ochfredsfrämjande utveckling i enlighet medförordningen (1993:983) om statligt stödför information och studier omsäkerhetspolitik och fredsfrämjandeutveckling. Bidrag lämnas somorganisationsstöd eller projektbidrag.Stockholms internationellafredsforskningsinstitut, , har tilländamål att i enlighet med de grundersom fastställt bedrivaforskning i konflikt- ochsamarbetsfrågor. Syftet med forskningenär att ge bidrag till förståelsen avbetingelserna för fredliga lösningar avkonflikter och för en stabil fred.Målet med anslaget D 4 Forskning tillstöd för nedrustning och internationellsäkerhet är att tillföraUtrikesdepartementet teknisk ochvetenskaplig sakkunskap från Försvaretsforskningsanstalt (FOA) vidförhandlingar om nedrustning,rustningsbegränsning, internationellsäkerhet samt vid internationelltsamarbete för att motverka spridning avmassförstörelsevapen.Anslaget till UtrikespolitiskaInstitutet är avsett att främja intresseför internationella frågor samt att ökakunskapen om detta ämne genom forskningoch information till allmänheten.Institutets information genompublikationer, seminarier m.m. riktadtill en bred svensk allmänhet fyller enviktig funktion genom att främjaintresset och kunskapen förutrikespolitiska frågor.Huvuddelen av medlen under anslaget D 6finansierar ett särskiltsäkerhetspolitiskt forskningsprogram vidUtrikespolitiska Institutet. Därutöverfördelar regeringen direkt stöd åtframför allt yngre forskare inom utrikes-och säkerhetspolitik från detta anslag.MotionenI motion U303 (m), yrkande 4, anförs attdet inte är rimligt att vissa enskildaorganisationer särbehandlas, medutgångspunkt i inriktningen av derasverksamhet. En sådan särbehandling kanenligt motionärerna lätt skapa ettberoende av statsmakten som inte ärönskvärt. Fria och frivilligaorganisationer bör få stöd enligtgenerella principer och inte styras medspecialdestinerade anslag, heter detvidare. Anslaget D 2 Information ochstudier om säkerhetspolitik ochfredsfrämjande utveckling bör därföravvecklas.Utskottets övervägandenTill grund för regeringens beslut omstöd till enskilda organisationer som ärverksamma med frågor rörandesäkerhetspolitik och fredsfrämjande,ligger förordningen (1993:983) omstatligt stöd för information ochstudier om säkerhetspolitik ochfredsfrämjande utveckling. Utskottetfinner att bidrag till verksamhet avdetta slag ligger väl i linje medSveriges allmänna utrikespolitiskaöverväganden, där säkerhetspolitiskafrågor har kommit att få en allt störrebetydelse, i och med de omvälvandeförändringarna i det säkerhetspolitiskamönstret alltsedan ochSovjetunionens upplösning. Utskottet serdet som positivt att regeringen på dettasätt har en möjlighet att stödja enverksamhet som ger viktiga bidrag ökad förståelse av förändringar ivår omvärld.Motion U303 (m), yrkande 4, avstyrks.Utskottet finner propositionens förslagunder verksamhetsområde D välmotiverade, och tillstyrkerpropositionens förslag till belopp.E Övriga utrikespolitiska frågorPropositionen (s. 31-33)Genom en förändring i anslagsstrukturenhar innevarande budgetårs anslag E 11Inspektionen för strategiska produkteroch anslagsposten B 6. 9 New Forumslagits ihop till ett anslag förstrategisk exportkontroll E 1.Inspektionen för strategiska produkter() inrättades den 1 februari 1996genom att Krigsmaterielinspektionen inomUtrikesdepartementets handelsavdelningombildades till myndighet (prop.1995/96:31, bet. 1995/96:UU3, rskr.1995/96:93). Inspektionen sköter tillsynoch annan kontroll enligt lagen(1992:1300) om krigsmateriel och lagen(1991:341) om strategiska produkter.ISP skall sköta tillsyn och annankontroll enligt lagen om krigsmaterieloch lagen om strategiska produkter.Inspektionen skall också vara nationellmyndighet enligt åtaganden inomramen för icke-spridning av kemiskavapen. Inspektionen prövarförvaltningsärenden om kontroll överkrigsmateriel och andra strategisktkänsliga produkter.Kostnaderna för verksamheten täcks avavgifter, som redovisas mot särskildinkomsttitel på statsbudgeten. Avgiftentas ut av de företag vars produkteromfattas av kontrollen överkrigsmateriel och andra strategisktkänsliga produkter.Stiftelsen harsom syfte att främja kunnandet i Sverigeom den ekonomiska utvecklingen i Central-och och OSS-området.Stiftelsen bildades sedan avtalträffats mellan staten och ett antalintressenter från näringslivet.Genom detta avtal åtar sig statenliksom övriga stiftare att lämna årligabidrag för att täcka institutetskostnader. Behovet av kvalificeradanalys genom ett internationellt erkäntforskningsinstitut som ÖstekonomiskaInstitutet är därvid uppenbar.