bet · GK01KU4 · 1996-11-21 00:00:00 — Förledningen av polismyndigheten finns enpolisstyrelse, vars ledamöter utompolischefen och dennes ställföreträdareutses av kommunfullmäktige, ompolisdistriktet omfattar endast enkommun, annars av landstinget.Polisstyrelsen avgör bl.a. viktigarefrågor om planering och inriktning avpolisverksamheten, viktigare frågor omorganisation och arbetsformer samtfrågor av större ekonomisk betydelse.I de föreslagna försökslänen finns iKalmar län och endast enpolismyndighet/distrikt och följaktligenen polisstyrelse. I det blivande Skånelän finns för närvarnade fempolisdistrikt med var sin styrelse.Enligt bedömningär det rimligt att anta att det i Skånelän kommer att finnas endast ettpolisdistrikt från den 1 januari 1998.Länsstyrelsen och polisstyrelsen har istort sett samma kompetensområde.Behovet av länsstyrelsebeslut föreliggerfrämst när länet har flerapolismyndigheter. När det endast finnsen myndighet har lagstiftarenrekommenderat att besluten i huvudsakläggs på polisstyrelsen, trots attviktigare polisfrågor enligtlänsstyrelseinstruktionen skallhandläggas av länsstyrelsernas styrelse.MotionenI följdmotion 1996/97:K5 hemställerMonica Widnemark och (bådas), att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att länets självstyrelseorganblir länets främsta företrädare (yrkande1) och att i konsekvens härmedsom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om attbenämningen landshövding ändras tillgeneraldirektör (yrkande 2). Med denordning som regeringen föreslår blirkonsekvensen med nödvändighet attsjälvstyrelseorganet övertar rollen somlänets främste företrädare. Motionärernaanser det principiellt viktigt attriksdagen tar ställning i denna fråga.Landshövdingeämbetet kommer enligtmotionärerna att i den nyalänsförvaltningen starkt ändra karaktär.Som en konsekvens av det ändradeansvaret bör enligt motionärerna chefenför benämnasgeneraldirektör i likhet med chefer förstatliga myndigheter.Bostadsutskottets yttrandeI sitt yttrande behandlarbostadsutskottet de frågor som tas upp imotion K5 (s). Enligt utskottets meningskulle inte något väsentligt stå attvinna på ett tillkännagivande enligtyrkande 1. Med den koppling som finnsmellan de båda yrkandena i motionenfinns inte heller anledning att i sakbehandla yrkande 2, varför motionen isin helhet avstyrks. Mot dettaställningstagande anför representantenför avvikande mening medhänvisning till vad som anförts imotionen.Länsstyrelsens länsexperterPropositionenRiksdagens revisorer har i en rapport(1994/95:9) anfört att kravet på attlänsstyrelsen skall ha länsexperterverkar styrande förorganisationsutformningen och attregleringen därför kan ifrågasättas.Riksdagen har med anledning avbostadsutskottets betänkande (bet.1995/96:BoU5) gett regeringen till kännaatt regeringen bör överväga om dennuvarande länsexpertfunktionen är denmest ändamålsenliga.Regeringen har enligt propositionen vidskilda tillfällen uttalat att det inteföreligger några organisatoriska hinderför olika lösningar när det gällerplaceringen av länsexperter.Länsstyrelserna har till regeringenuttalat att de ser regleringen avlänsexperterna mer som ett stöd förverksamheten än som ett hinder vidutformningen av organisationen. Defarhågor som revisorer gettuttryck för bör enligt regeringensmening kunna undanröjas genom attlänsstyrelserna strävar efter flexiblalösningar när det gäller utnyttjandet avsamtliga personella resurser ilänsstyrelserna. I propositionenframhålls att samverkan mellanlänsstyrelser vad gällerlänsexpertfunktionen kan vara ett sättatt utnyttja resurserna effektivt ochrationellt. Regeringen avser att göraytterligare förtydliganden omlänsexpertfunktionen ilänsstyrelseinstruktionen.MotionenI följdmotion 1996/97:K6 hemställerGudrun m.fl. (v) att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om länsexperter ijämställdhetsfrågor (yrkande 4). Denkompetens som byggts upp inomjämställdhetsområdet sedan tjänster somjämställdhetsexperter inrättades vidlänsstyrelserna är viktig ochbör tas till vara.Jämställdhetsexperterna bör få fortsättasin verksamhet inom ramen förförsöksverksamheten, anser motionärerna.Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet har i sitt yttrandebehandlat den här aktuella motionen K6yrkande 4 (v). Utskottet hänvisar därvidtill utskottets behandling avRiksdagens revisorers förslag omsamordnad länsförvaltning (bet.1995/96:BoU5), varvid utskottet föreslogatt skulle göra ett uttalandetill regeringen om länsstyrelsernaslänsexperter. Enligt riksdagensuttalande borde regeringen överväga omden nuvarande ordningen med länsexpertervar den mest ändamålsenliga. Deuttalanden som görs i den här aktuellapropositionen får enligt utskottetsmening ses som ett fullföljande avriksdagens uttalande. Att en prövning avbehovet av länsexperter ävenfortsättningsvis kommer att göras avregeringen får därvid enligt utskottetanses naturligt. Denna prövning får gevid handen om en länsexpert förjämställdhetsfrågor skall finnas vidvarje länsstyrelse eller om andralösningar bör sökas. Etttillkännagivande i frågan enligtmotionens intentioner bör enligtutskottet inte föras vidare tillregeringen. Mot denna uppfattning anförsavvikande mening av representanterna förCenterpartiet, liberalerna,, ochVänsterpartiet med hänvisning till vadsom anförs i motion K6 yrkande 4.Avvikande mening (v) iarbetsmarknadsutskottets yttrandeI anslutning tillarbetsmarknadsutskottets yttrande harrepresentanten för inomramen för en avvikande mening angåendevidgad samordnad länsförvaltning uttalatkritik mot förslaget om flexiblareregler när det gäller länsexperterna.Länsstyrelsen som överklagningsmyndighetPropositionenRegionberedningen har föreslagit attlänsstyrelsens överklagandefunktion försöver till länsrätten eller till annandomstol. Remissreaktionerna på förslagethar varit splittrade. Regeringen har isin bedömning av förslaget utgått frånen principiell ordning med länsrätt somförsta instans i de måltyper som prövasav förvaltningsdomstolarna. Dennaordning behöver dock inte gälla för allatyper av mål. Den nuvarande ordningenför handläggning och beredning avöverklagningsärenden innebär enligtregeringens mening att det finnstillräckliga garantier för attobjektiviteten upprätthålls. Eventuellarollkonflikter kan enligt regeringenklaras ut genom att överklagningsärendenhanteras av särskild juridisk expertissom är organisatoriskt skild fråntillsynsfunktionen. Enligt regeringensuppfattning har ävenframdeles en viktig funktion som instansför överklaganden. Det finns enligtregeringens bedömning inte tillräckligaskäl att flytta över överklagnings-ärenden från länsstyrelserna tilllänsrätt eller annan domstol.Utskottets bedömningI propositionen föreslås att enförsöksverksamhet med vidgad samordnadlänsförvaltning genomförs i länfrån till den 31december , innebärande attlänsarbetsnämnden ochskogsvårdsstyrelsen inordnas ilänsstyrelsens organisation. Härutöverkommer regeringen att tillkalla ensärskild utredningsman med uppgift attpröva förutsättningarna för att allmäntinordna länsarbetsnämnderna ilänsstyrelsens organisation.I motion 1996/97:K6 yrkande 5 (v)anförs att motionärerna är tveksammatill förslaget om länsarbetsnämndernasinordnande i länsstyrelserna medhänvisning till attarbetsmarknadspolitiken är en nationellangelägenhet. som isitt yttrande föreslår att motionenavstyrks vill inte motsätta sig vad somanförs i propositionen angåendeförutsättningarna att inordnalänsarbetsnämnderna i länsstyrelserna.Arbetsmarknadsutskottet anför i sittyttrande en viss tveksamhet medhänvisning till sektorsförvaltningensfördelar på det aktuella området. kan försöket få ett begränsatvärde med hänsyn till speciellaförhållanden och länets medverkan i denparallella försöksverksamheten medändrad regional ansvarsfördelning.Arbetsmarknadsutskottet motsätter sigtrots dessa reservationer inte att denföreslagna försöksverksamheten i dennadel genomförs i län.Konstitutionsutskottet anser att denföreslagna försöksverksamheten bör kommatill stånd. Enligt utskottets mening börförsöket kunna ge värdefull erfarenhetmed betydelse förarbetsmarknadspolitikens framtidahantering och organisation. Utskottetställer sig alltså bakom propositionensförslag i denna del, innebärande attriksdagen föreslås godkänna regeringensförslag om en försöksverksamhet medvidgad samordnad länsförvaltning iGotlands län, och avstyrker motion K6yrkande 5.Vad gäller länsstyrelsernas uppgifteroch ledning i försökslänen föreslås ipropositionen bl.a. att länsstyrelsernasledningsform bör reformeras så att någonny styrelse för inte utsesi , och län förtiden efter och attlandshövdingen därefter ensam lederlänsstyrelsen i dessa län.Beslutanderätten i de frågor somlänsstyrelsen får ett fortsatt ansvarför och som brukar behandlas somstyrelseärenden bör enligt propositionentillkomma landshövdingen men kan ocksåläggas på särskilda nämnder som inrättasför bestämda ansvarsområden. Enligtpropositionen finns också möjlighet attinrätta rådgivande organ för dessaärendetyper.I motion 1996/97:K6 yrkande 3 (v)föreslås att parlamentariskt förankradesamrådsgrupper bör inrättas för frågorsom ligger under länsstyrelsensstyrelse, t.ex. polisverksamheten.Bostadsutskottet avstyrker förslaget imotionen med hänvisning till demöjligheter som finns förlänsstyrelserna att inrätta rådgivandeeller beslutande organ för frågor somlänsstyrelserna föreslås få fortsattansvar för.Beträffande hanteringen avpolisfrågorna finner utskottet motbakgrund av vad som här redovisats i detföregående att borttagandet avlänsstyrelsens styrelse i försökslänen iprincip inte påverkar ledningsfunktionenvad gäller polisverksamheten i Kalmarlän eller , eftersom det idessa län endast finns ett polisdistriktoch en polisstyrelse, och inte heller iSkåne län, förutsatt att en nyorganisation med endast ettpolisdistrikt kommer till stånd i dettalän. Här bör dock dualismen iregelverket beträffande varpolisfrågorna skall ligga, ilänsstyrelsens styrelse eller ipolisstyrelsen, beaktas.Beslutanderätten i de polisfrågor som ligger på styrelseövergår i försökslänen tilllandshövdingen, om inget annat beslutas.Om landshövdingen får en sådanbeslutanderätt, kan frågan om inrättandeav ett rådgivande organ elleralternativt inrättande av en beslutandenämnd i enlighet med vad som anförs ipropositionen komma att aktualiseras.Med hänvisning till det anförda avstyrksmotion K6 yrkande 3.I motion 1996/97:K5 (s) attlandshövdingetiteln med hänsyn till attde föreslagna självstyrelseorganen blirlänens främsta företrädare, ändras tillgeneraldirektör. Bostadsutskottetavstyrker motionen med hänvisning tillatt inget väsentligt står att vinna påett tillkännagivande tillregeringen i denna fråga.Konstitutionsutskottet instämmer ibostadsutskottets bedömning ochavstyrker därför motion 1996/97:K5.Riksdagens uttalande under förrariksmötet om att regeringen bordeöverväga om den nuvarandelänsexpertfunktionen är den meständamålsenliga har, som bostadsutskottetframhåller, fullföljts genom regeringensuttalanden i den här aktuellapropositionen. De farhågor som framförtsangående läns-expertfunktionens styrandeverkan på länsstyrelsernas organisationbör enligt propositionen kunnaundanröjas genom ett mer flexibeltuttnyttjande av personalresurserna ilänsstyrelserna och genom samverkanmellan länsstyrelserna. Regeringenaviserar förtydliganden ilänsstyrelseinstruktionen med dettainnehåll.I motion 1996/97:K6 yrkande 4 (v)föreslås att jämställdhetsexperterna börfå fortsätta sin verksamhet inom ramenför försöksverksamheten. Utskottetinstämmer i de bedömningar sombostadsutskottet redovisar i sittyttrande vad avser den prövningregeringen framgent kommer att göra ifrågan om hur expertfunktionen förjämställdhetsfrågor skall organiseras påden regionala nivån. Utskottet delarbostadsutskottets uppfattning om att etttillkännagivande i frågan enligtmotionens intentioner inte bör göras ochavstyrker därför motion 1996/97:K6yrkande 4.När det gäller frågan om länsstyrelsensom överklagningsmyndighet instämmerutskottet i regeringens bedömning attdet inte finns tillräckliga skäl attflytta över överklagningsärenden frånlänsstyrelserna till länsrätt ellerannan domstol.LagförslagenUtskottets kommentarer och förslag tilländringarBeträffande förslag till lag omförsöksverksamhet med ändrad regionalansvarsfördelning2 §tredje punkten: Här föreslås attuttrycket vissa (statsbidrag) byts utmot uttrycket enligt vad som närmareföreskrivs av regeringen som placerasefter kulturinstitutioner .fjärde punkten: Här föreslås attuttrycket vissa (regionalpolitiskaetc) byts ut mot uttrycket enligt vadsom närmare föreskrivs av regeringen som placeras efter utvecklingsmedel .Motivet till ändringen är att undanröjaoklarheten i fråga om vilka medel detfaktiskt gäller. Av de föreslagnaändringarna torde framgå att regeringenfattar beslut i särskild ordning ommedlen och deras användning.5 §Utskottet har vid beredningen avförslaget till lag om försöksverksamhetmed ändrad regional ansvarsfördelningfunnit att innebörden av paragrafensandra stycke är något oklar, eftersominnehållet i uppräkningen inte heltstämmer överens med vad som föreskrivs i7 a § förordningen (1982:877) omregionalt utvecklingsarbete till vilkenhänvisas i 2 §. Utskottet har frånInrikesdepartementet underhand erfaritatt avsikten med uppräkningen i 5 §andra stycket är att tillgodose önskemålfrån kommunalt håll om att det regionalautvecklingsansvarets innehåll och deregionala självstyrelseorganens ansvarbör vara preciserade. I paragrafenförtydligas innehållet i det regionalautvecklingsansvar som regleras iden nämnda förordningen och som deregionala självstyrelseorganen i sinhelhet tar över i enlighet med 2 § 1. Pådenna grund finner utskottet attparagrafen kan stå kvar i oförändratskick.ÖvrigtLagförslaget i övrigt tillstyrks efteren språklig ändring i 9 §.Beträffande förslag till lag omförsöksverksamhet med regionförbund iKalmar län och län15 §Som framgår av en skrivelse frånSkånestyrelsen till utskottet äravsikten att kommun skall vararepresenterad i regionförbundet intebara som kommun utan också på grund avatt kommunen handhar uppgifter sommotsvarar landstingsverksamheten. EnligtSkånestyrelsen bör kommun väljaledamöter och ersättare tillregionförbundets fullmäktigeförsamlingbåde från den kvot som skall väljas avkommunerna och från den kvot som väljsav landstingen. Med den utformninglagtexten har i propositionen är ettsådant förfarande inte möjligt. Därförbör lagtexten ändras enligt följande:15 § I län skall antalet ledamöteri förbundsfullmäktige uppgå till 99. Avdessa skall 66 väljas av länets samtligakommuner. Övriga 33 skall väljas avlandstingen och kommun.39 §Paragrafen synes uppbyggd med 4 kap. 10§ kommunalförbundslagen (SFS 1985:894)som förebild. För symmetrins skull bördärför i början av andra stycket införasett tillägg enligt följande: I fråga omöverklagande av länsrättens besluttillämpas 10 kap. 14 § kommunallagen .Innebörden av ändringen är att villkorenför laglighetsprövning i denna del blirdesamma som kommunallagens. Enligt 10:14kommunallagen får vid beslut som gåttklaganden emot bara klaganden självöverklaga beslutet.ÖvrigtLagförslaget i övrigt tillstyrks efterspråkliga ändringar i 5, 9 och 38 §§.Förslag till lag om ändring i lagen(1978:438) om huvudmannaskap för visskollektiv persontrafikÖvergångsbestämmelserSkånestyrelsen har i skrivelse tillutskottet framhållit att detföreliggande förslaget är oklart ochinte stämmer överens med den allmännamotiveringen (s. 47 f. i propositionen).Enligt motivtexten skulle kommunerna ochlandstingen kunna komma överens om attföra över ansvaret för trafiken till ettregionförbund. Förslaget tillövergångsbestämmelse täcker emellertidinte en sådan lösning. För attåstadkomma ett sådant förtydligandeföreslås ett tillägg till texten avföljande lydelse: Kommunerna och landstingen kan dock medstöd av 2 a § komma överens om attregionförbundet i stället skall varahuvudman. Lagförslaget i övrigt tillstyrks.Förslaget till lag om upphävande avlagen (1996:946) om val av ledamöter istyrelsen för i länLagförslaget tillstyrks. beträffande avslag påpropositionens förslag avseendeinförande av regionförbund i Kalmarlän och länatt avslår motion1996/97:K11 yrkande 1,2. beträffande avslag påpropositionens förslag avseendeinförande av regionförbund i Kalmarlän m.m.att avslår motionerna1996/97:K8 och 1996/97:K10 yrkandena1-5 och yrkandena 7-9,res. 1 (m)3. beträffande försöksverksamheti länatt avslår motion1996/97:K3,4. beträffande försöksverksamheti länatt med avslag påmotionerna 1996/97:K4 och 1996/97:K10yrkande 6 godkänner propositionen idenna del,res. 2 (m)5. beträffande försöksverksamheti och länatt med avslag påmotionerna 1996/97:K13 yrkandena 1och 2 samt 1996/97:K12 yrkande 2godkänner propositionen i denna del,res. 3 (v, mp)6. beträffande utökat ansvar iförsöksverksamhetenatt avslår motion1996/97:K13 yrkande 5,7. beträffande hantering avmedel från EG:s strukturfonderatt avslår motion1996/97:K6 yrkande 2,res. 4 (v)8. beträffande ansvar förkollektivtrafikenatt med avslag på motion1996/97:K13 yrkande 4 godkännerpropositionen i denna del,res. 5 (v, mp)9. beträffande fördelningen avkulturpolitiska medelatt med avslag påmotionerna 1996/97:K7, 1996/97:K9 och1996/97:K11 yrkande 2 godkännerpropositionen i denna del,res. 6 (m, fp)10. beträffande regionalsamverkan i länatt avslår motionerna1994/95:K622, 1994/95:K624 och1994/95:K630 yrkande 1,11. beträffande lokalisering avstatliga och regionala organ i Skånelänatt avslår motion1996/97:K2,12. beträffande utgångspunkterför det fortsattautvecklingsarbetetatt avslår motion1996/97:K12 yrkande 1,13. beträffande Gotlandsställning som självständigt länatt avslår motion1996/97:K13 yrkande 3,14. beträffande en samladstrategi för regionaliseringen avstatliga verk och myndigheteratt avslår motionerna1996/97:K6 yrkande 1 och1996/97:K507,res. 7 (c)15. beträffande landstingsfriheti ett länatt avslår motion1996/97:K11 yrkande 3,16. beträffande inrättande avlänsparlament m.m.att avslår motionerna1994/95:K505, 1994/95:K608,1994/95:K619 yrkande 1 och1996/97:A432 yrkande 9,res. 8 (c, mp)17. beträffande stärkande av denregionala demokratin i Stockholmslänatt avslår motion1994/95:A467 yrkande 2,18. beträffande vidgad samordnadlänsförvaltning i länatt med avslag på motion1996/97:K6 yrkande 5 godkännerpropositionens förslag om enförsöksverksamhet,res. 9 (fp, v)19. beträffande länsstyrelsernasuppgifter och ledning iförsökslänenatt med avslag på motion1996/97:K6 yrkande 3 godkännerpropositionen i denna del,res. 10 (v)20. beträffande ändring avlandshövdingetitelnatt avslår motion1996/97:K5,21. beträffandelänsexpertfunktionens ställningatt avslår motion1996/97:K6 yrkande 4,res. 11 (fp, c, v,mp)22. beträffande lagen omförsöksverksamhet med ändrad regionalansvarsfördelningatt antar det ipropositionen framlagda lagförslagetmed den ändringen att 2 och 9 §§ fården lydelse som i bilaga 2 betecknassom utskottets förslag,23. beträffande lagen omförsöksverksamhet med regionförbund iKalmar län och länatt antar det ipropositionen framlagda lagförslagetmed den ändringen att 5, 9, 15, 37och 39 §§ får den lydelse som ibilaga 3 betecknas som utskottetsförslag,24. beträffande lagen om ändringi lagen (1978:438) om huvudmannaskapför viss kollektiv persontrafikatt antar det ipropositionen framlagda lagförslagetmed den ändringen attövergångsbestämmelser får följandelydelse:Denna lag träder i kraft den 1januari 1997. I fråga om länskall dock fram till utgången av år1998 finnas en huvudman i vardera dendel av länet som utgjort länoch län. Därvid skall2, 5 och 6 §§ i deras äldre lydelsegälla. Kommunerna och landstingen kandock med stöd av 2 a § komma överensom att regionförbundet i ställetskall vara huvudman.25. beträffande lagen omupphävande av lagen (1996:946) om valav ledamöter i styrelsen förLänsstyrelsen i länatt antar det ipropositionen framlagda lagförslaget.Stockholm den 21 november 1996På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), CatarinaRönnung (s), Axel (), BarbroHietala (), (), (), (), (), (),(), (), (), NilsFredrik (), (), Elisebeht () och OlaKarlsson (m). Avslag på propositionens förslagavseende införande av regionförbund iKalmar län m.m. (mom. 2), ,och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 14 börjar med Mot bakgrundav och slutar med K8 och K10 i dennadel (yrkandena 1-5 och 7-9) bort haföljande lydelse:I den moderata partimotionen1996/97:K10 erinras om att frågan om denregionala självstyrelsen debatteratsunder . Det finns mycket somtalar mot att ett genomförande avregeringens förslag tillförsöksverksamhet med förändratregionalt utvecklingsansvar i fyra läninnebär att en starkare demokratiskförankring uppnås. Det kan på godagrunder hävdas att det demokratiskainslaget i de föreslagna regionförbundenblir tämligen svagt.Liksom motionärerna tar utskottetavstånd från regeringens förslag sominnebär att en tredje politisk nivåformellt tillskapas. Det finns intenågra bärande skäl för detta förslag.Med den homogena samhällsstruktur vi hari vårt land saknas behov av att införaregionparlament och liknande organ medhög grad av självstyre. I andra länder,t.ex. med historiskt starkaregioner och med enstatsbildning som bygger på en federatividé, är förhållandena annorlunda.Nationalstatens roll i ären annan än den var för bara några årsedan. Uppgifter flyttas från centralnationell nivå dels upp till Europanivå,dels ner till kommunnivå. En viktigutgångspunkt för beslut om samhälletsorganisatoriska uppbyggnad är den s.k.närhetsprincipen. Denna innebär bl.a.att om en fråga kan avgöras på lokalnivå får den avgöras på högre nivå baraom det leder till bättre resultat. Ävenav andra skäl är ett överförande avstatliga uppgifter till regionalasjälvstyrelseorgan betänkligt.Utskottet delar motionärernasuppfattning att varje land skallutveckla och bevara ensamhällsorganisation som är bäst lämpadutifrån det unika landets förhållanden.Inte heller i detta hänseende ärregeringsförslaget acceptabelt.Grundkraven på samhällets organisationär egentligen bara två.Samhällsorganisationen skall varademokratisk, dvs. ge medborgarnamöjlighet till inflytande ochdelaktighet. Den skall vara utformad påså sätt att den förser medborgarna medde tjänster som de vill ha på ettbilligt och effektivt sätt. För dettakrävs dels en central statlig nivå, somsvarar för de övergripande frågorna ochför fördelningen av samhällets resurser,dels en lokal nivå, som bygger på denkommunala självstyrelsens princip. Ettgenomförande av regeringens förslaginnebär en konstitutionell förändringgenom att en tredje nivå införs, ochdetta utan att denna blivit föremål förpolitisk förankring, beredning ellerdebatt. Redan med försöksverksamhetenuppstår en glidning i denna riktning somriskerar att urholka den kommunalasjälvstyrelsen.Utskottet anser liksom motionärerna attSverige bara behöver ha två direktvaldapolitiska nivåer med egenbeskattningsrätt, nämligen den statligaoch den kommunala.När en verksamhet behöver organiserasför ett större geografiskt område änvarje kommun för sig, dvs. när behov avregional samverkan uppstår, bör detöverlåtas till kommunerna att självaavgöra hur denna samverkan skallutformas och anpassas till de behov somskall tillgodoses. Här finns enligtutskottets uppfattning ingen givenpatentlösning avseende formen församverkan, då behovet av samverkanskiftar från fråga till fråga och övertid och rum. Det innebär att olikasamverkansformer, med olika aktörer, kanbehövas i skilda frågor, och olikageografiska områden kan vara berörda.Samverkansformerna måste därför varamånga och flexibla.Olika möjligheter står till buds förregional samverkan på frivillighetensgrund, inom ramen för redan nu gällandelagstiftning.