bet · GK01SfU3 · 1996-10-08 00:00:00 — Motdenna bakgrund framstår det, enligtutskottets mening, som naturligt attförsäkringskassan inte i andra ärendenän s.k. utlandsärenden skall behövalämna barnet biträde med indrivning avbarnets fordran på underhållsbidrag isamband med att kassan själv kräveråterbetalning.Med det anförda föreslår utskottet attyrkande 3 i motion Sf25 avstyrks.Stockholm den 20 augusti 1996På lagutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), TanjaLinderborg (v), (),(), (), () ochMarietta de ().Avvikande meningar1. () anser attden del av lagutskottets yttrande sombörjar med Utskottet anser och slutarmed bör avstyrkas bort ha följandelydelse:Mot denna bakgrund anser utskottet detvara fel att frikoppla ansvaret för denunderhållsskyldige föräldern frånföräldrarnas gemensamma ekonomiskaansvar för sina barn. Utgångspunkten böri stället vara att barnen ärföräldrarnas gemensamma ansvar ävenefter en separation mellan föräldrarna.Vidare bör, enligt utskottets mening,huvudprincipen vara att denbidragsskyldige föräldern betalarunderhållsbidraget direkt till barnetoch inte till en myndighet.Enligt utskottets mening innehållerpropositionen även vissa andra brister.En brist i regeringens förslag gällerunderlåtenheten att nu ta ställning tillfrågan om kostnader för umgängesresor.Barnets behov av nära och godarelationer till båda sina föräldrarkräver nämligen, enligt utskottetsmening, att problemet med resekostnaderi samband med umgänge får enlösning.Mot bakgrund av vad som anförts ovanställer sig utskottet avvisande tillpropositionens principiella lösningaroch förordar i stället, i likhet med vadsom anförs i motion Sf27, ett reformeratsystem för underhållsbidragensfastställande och förändrade regler förde utfyllnadsbidrag som skall utgå tillde barn som är i behov av ett ekonomisktstöd utöver barnbidrag ochbostadsbidrag. Utskottet anser därvidatt den nuvarande modellen för beräkningav underhållsbidrag bör ersättas medden modell som förespråkas i betänkandet(SOU 1995:26) Underhållsbidrag ochbidragsförskott, dvs. Vissa förbehållför den underhållsskyldige föräldern böravskaffas. Vidare bör samhällets stödtill barn till särlevande föräldrarinskränkas till ett behovsprövatutfyllnadsbidrag. Utskottet anser attregeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till ändring av systemet för statens stöd till barn tillsärlevande föräldrar i enlighet med vadutskottet nu anfört.Enligt utskottet bör dels medbifall till motion Sf27 yrkande 1 avslåpropositionen, dels med bifall tillmotion Sf27 yrkande 2 och med anledningav motion Sf24 yrkande 1 som sin meningge regeringen till känna vad utskottetanfört.2. , ochMarietta de (alla m)anser att den del av lagutskottetsyttrande som börjar med Lagutskottethar och slutar med bör avstyrkas bortha följande lydelse:Lagutskottet, som anser attpropositionens förslag är ett steg irätt riktning, anser att propositionen inu behandlad del bör tillstyrkas.Ställningstagandet innebär att motionSf27 bör avstyrkas. När det gällermotion Sf24 yrkande 1 har emellertidutskottet från sina utgångspunkterförståelse för det synsätt sommotionärerna gett uttryck för. Denföreslagna ordningen kommer nämligen attleda till att betydelsen av decivilrättsliga reglerna omunderhållsbidrag minskar avsevärt. Närunderhållsstöd lämnas kommer det i deflesta fall inte att finnas något behovav att få ett underhållsbidragfastställt enligt reglerna i FB. Somregel blir det bara i sådana situationerdär leder till ettunderhållsbidrag överstigandesamhällsstödets belopp som denbidragsberättigade kan ha ett intresseav att aktualisera frågan omunderhållsbidrag. Förslaget innebärvidare att bidragsskyldiga föräldrar istor utsträckning kommer att fåbetalningsförpliktelser mot staten istället för mot barnet. Det är inteorimligt att anta att vissa föräldrardärmed kan komma att uppleva att debetalar en form av avgift till samhälleti stället för ett underhållsbidrag tillsitt barn. Någon av remissinstansernahar pekat på att detta förhållande kanmedföra negativa konsekvenser förkontakterna med barnet. Som Lagrådetvarit inne på i sitt yttrande kan denföreslagna ordningen också komma attuppfattas så att särlevande föräldrarsförsörjningsansvar för sina barnminskar. Därtill kommer, såsom ocksåLagrådet anfört, den omständigheten attbetalning skall erläggas till staten förmånga föräldrar kan kännas mindreangelägen än att betala direkt tillbarnet. En annan nackdel är attbetalningsskyldigheten enligt den nuföreslagna lagstiftningen skallbestämmas efter helt andra kriterier änunderhållsbidrag. Enligt lagutskottetsmening innebär förslaget en betydanderisk för att FB:s grundläggandeprinciper om föräldrarsunderhållsskyldighet gentemot sina barnkommer att undergrävas.Utskottet anser mot denna bakgrund attregeringen mer ingående skallöverväga möjligheten att bibehållasamordningen mellan reglerna förunderhållsbidrag i FB och reglerna förbidragsförskott och därvid sökaundanröja de nuvarande negativaverkningarna av denna samordning. Detbör ankomma på regeringen att återkommatill med erforderligalagförslag i enlighet med det anförda.Vad utskottet sålunda anfört omsambandet mellan den underhållsskyldigesåterbetalningsskyldighet ochföräldrabalkens regler om underhåll börriksdagen, med bifall till motion Sf24yrkande 1, som sin mening ge regeringentill känna.3. () anser att dendel av lagutskottets yttrande som börjarmed Utskottet konstaterar och slutarmed Sf25 avstyrks bort ha följandelydelse:Lagutskottet delar den uppfattning somkommer till uttryck i motion Sf25yrkande 3 och anser det sålunda önskvärtatt även ifortsättningen, i samband med sina egnaåterkrav, kan biträda barnet vidindrivning av överskjutandeunderhållsbidrag.Utskottet anser därför att regeringenbör återkomma till med förslagsom gör det möjligt förförsäkringskassan att vara ombud förbarnet och föranstalta om indrivning avbarnets fordran på underhållsbidrag ävennär den bidragsskyldige föräldern ärbosatt i utskottet sålunda anfört börriksdagen, med anledning av motion Sf25yrkande 3, som sin mening ge regeringentill känna.Socialutskottets yttrande1996/97:SoU6yUnderhållsstöd till barn till särlevandeföräldrar, m.m.Till socialförsäkringsutskottetInledningSocialförsäkringsutskottet har berettsocialutskottet tillfälle att avgeyttrande över proposition 1995/96:208Underhållsstöd till barn till särlevandeföräldrar, m.m. jämte eventuellamotioner som kan komma att väckas medanledning av propositionen.Socialutskottet bereder bl.a. ärendensom rör omsorg om barn och ungdom ochandra socialtjänstfrågor. Utskottet hartidigare även haft att bereda ärenden omstöd åt barnfamiljer inklusive bl.a.frågor om bidragsförskott och särskiltbidrag för vissa adoptivbarn. Sedan den15 bereds dock dessaärenden av socialförsäkringsutskottet,som också bereder ärenden om anslag inomutgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet förfamiljer och barn.Socialutskottet har mot denna bakgrundbeslutat yttra sig i ärendet. Utskottetbegränsar yttrandet i första hand tillförslaget till en ny lag omunderhållsstöd. Utskottet avstår frånatt yttra sig över frågor om detallmännas utgifter m.m. för det nyastödsystemet, kapitel 8 i propositionensamt motion Sf25 (v) yrkandena 2-4 och6.Fråga om avslag på propositionen m.m.I propositionen lämnas förslag till ettnytt samhällsstöd, kallatunderhållsstöd, som skall ersätta detnuvarande bidragsförskottet och detsärskilda bidraget till vissaadoptivbarn. Underhållsstöd skall enligtförslaget lämnas med per månadtill barn vars föräldrar inte bortillsammans. Om barnet har egnainkomster, skall understödsbeloppetminskas på visst sätt. Någoninkomstprövning av underhållsstödet motden s.k. boförälderns inkomster föreslåsinte.Underhållsstödet utgår till dess barnetfyller 18 eller om barnet går i skolanlängst till och med juni månad det årbarnet fyller 20 år.Underhållsstöd skall lämnas både närbarnet bor hos endast en av föräldrarnaoch när barnet bor växelvis hos bådaföräldrarna. I det senare fallet skallunderhållsstöd lämnas som ettutfyllnadsbidrag som bestäms med hänsyntill att båda föräldrarna bidrar tillbarnets försörjning genom att ha barnethos sig. Underhållsstödet skalladministreras av . Denförälder som barnet inte bor tillsammansmed skall vara skyldig att återbetalahela eller viss del av underhållsstödettill staten. Återbetalningsskyldighetenskall fastställas till en viss procentav inkomsten. Återbetalningsskyldighetenskall justeras årligen.Den nya lagstiftningen omunderhållsstöd föreslås träda i kraftden och tillämpas förstagången i fråga om underhållsstöd somavser tiden efter den 31 januari 1997.Ändringarna i föreslåsträda i kraft den 1 februari 1997.Förslagen beräknas minska det allmännasutgifter för stödsystemet med , 1 535 miljonerkronor och 1 800 miljoner kronorår 1999.I motion Sf27 (fp) hemställs attriksdagen avslår propositionen (yrkande1) och hos regeringen begär förslag tilländring av systemet för statens stödtill särboende föräldrar enligt deprinciper som redovisas i motionen(yrkande 2). Motionärerna anser att detär fel att frikoppla ansvaret för denunderhållsskyldige föräldern frånföräldrarnas gemensamma ekonomiskaansvar för barnen, ett ansvar som juockså slås fast i . Det ärenligt motionärernas mening dettagemensamma ansvar som skall varagällande även om båda föräldrarna intebor ihop med barnet.Det finns ingen anledning till att ettgemensamt ansvar för gemensamma barnplötsligt skall reduceras till attvardera föräldern åläggs en form av ett halvt ansvar efter en separation, ochi den mån detta halva ansvar inte kantas, det allmänna åtar sig att fylla utdetta halva ansvar.I regeringens förslag är det så att denunderhållsskyldige föräldern intebetalar sin del av underhållsstödet tillbarnet utan återbetalar det tillförsäkringskassan.Utöver denna grundläggande invändningmot regeringens förslag finns enligtmotionärerna ett antal andra brister ipropositionen, något som även en del avremissinstanserna påpekat. De är bl.a.:- att inte den ekonomiska förmågan hosboföräldern beaktas vid utbetalning avsamhällsstödet,- att inte ställning tas tillumgängesresor,- att återbetalningsskyldighetfastställs och dessutom räntebeläggstrots att beloppet inte går att driva inpå grund av underhållsföräldernsbristande ekonomiska resurser,- oklarhet när man skall användaföräldrabalkens bestämmelser vidberäkning av underhållsbidrag samt- att fler föräldrar hamnar inomsystemet.Regeringen bör enligt motionärernaåterkomma till höstriksdagen med en nyproposition som utgår från dessaprinciper för stöd till barn tillsärlevande föräldrar.I motion Sf24 (m) hemställs attriksdagen hos regeringen begär enutredning om möjligheterna att heltavskaffa systemet med underhållsbidrag ienlighet med vad som anförts i motionen(yrkande 4). Grundprincipen skall enligtmotionärerna alltid vara att föräldrarnaaldrig kan komma ifrån sittförsörjningsansvar. För att inte ettavskaffande av bidragsförskottet skallinnebära att det offentliga gerincitament för separering - liknande detamerikanska stödet till ensamståendemammor - anser motionärerna att i defall den underhållsskyldige inte kanbetala eller där faderskapet är okänt -vilket är ytterst ovanligt - fårsocialtjänsten pröva rätten tillsocialbidrag, på samma sätt som gällerandra situationer där de egnainkomsterna inte täcker de nödvändigautgifterna. Det innebär också eninkomstprövning i varje enskilt fall,vilket ger systemet en merfördelningspolitiskt attraktiv profil.De som har störst behov av stödgaranteras också detta. Vid de fall denunderhållsskyldige är känd, men förtillfället inte kan betala, adderas hanseller hennes skuld på samma sätt somt.ex. Det statligaengagemanget blir då att se till att manbevakar denna skuld och ser till att denåterbetalas. De medel som då kommer ingår till den kommun som utbetalateventuellt socialbidrag. Harsocialbidrag inte betalats ut, trots attunderhållsstöd inte utgått, tillfallerpengarna ändå barnet som skulle haerhållit stödet från början. På så sättgaranteras kopplingen mellanbetalningsskyldigheten och det egnabarnet. Grundprincipen måste, enligtmotionärernas bestämda uppfattning, varaatt skulden till de egna barnen är denviktigaste skulden att reglera och somden betalningsansvarige inte skall kunnadra sig undan.Riksdagen bör ge regeringen i uppdragatt skyndsamt utreda den ovan skisserademodellen och återkomma till riksdagenmed förslag.Utskottets bedömningEtt barn har rätt till god omvårdnad,trygghet och fostran. Det bästa förbarnet är normalt att leva tillsammansmed sina föräldrar under stabila ochtrygga förhållanden. Detta uppmuntrasockså i lagstiftningen. Emellertidförekommer det inte sällan attslitningar av olika skäl uppkommer iäktenskap och samboförhållanden.Lagstiftningen bör då inte tvingakvinnor och män att av ekonomiska skälstanna kvar i konfliktfyllda och dåligarelationer.Det grundläggande ekonomiska stödettill barnfamiljerna består av två delar,det allmänna barnbidraget, som alla fårdel av, och det inkomstprövadebostadsbidraget, som är kopplat till enfamiljs försörjningsbörda. Vidare finnsstöd i vissa situationer. Till dettastöd hör bl.a. ersättning frånföräldraförsäkringen, som gör detmöjligt för nyblivna föräldrar att varahemma under barnens första levnadsår,bidragsförskott, som ger ett ekonomisktgrundskydd som är särskilt viktigt förensamföräldrar, barnpensioner samtvårdbidrag för handikappade barn.Bidragsförskottssystemet har spelat enviktig fördelningspolitisk roll ochgjort det möjligt för ensamföräldrar attge sina barn rimlig ekonomisk standardäven när den andra föräldern inte kunnateller velat betala ett underhåll avtillräcklig storlek. Bidragsförskottethar underlättat ensamstående föräldrarsibland svåra situation.Reglerna om bidragsförskott har underen följd av år kritiserats i olikasammanhang. Systemet medför storakostnader för staten. Denförsörjningsbörda som åvilar denförälder som inte bor tillsammans medbarnet har i stor utsträckning kommitatt fullgöras av det allmänna.Bidragsförskotten anses i en inteobetydlig omfattning betalas till barnvars föräldrar har goda ekonomiskaförhållanden och har i stor utsträckningkommit att få en omvändfördelningsprofil. Kritik har ocksåriktats mot det nära sambandet mellanden offentligrättsliga regleringen avbidragsförskott och de civilrättsligareglerna om underhållsbidrag. Sambandetleder i vissa fall till oönskadekonsekvenser.Bidragsförskotten har därför under långtid varit föremål för omfattandeutredningsarbete. Flera förslag tilländringar av systemet har lagts fram.Här kan nämnas Familjelagssakkunnigasbetänkande (SOU 1977:37) Underhåll tillbarn och frånskilda, 1987 årsunderhållsbidragskommittés betänkanden(SOU 1990:8 och 1990:48) Samhällsstödtill underhållsberättigade barn ochdepartementspromemorian (Ds 1992:53)Ensamförälderstöd. Av olika skäl harförslagen inte lett till lagstiftning.Det nu framlagda förslaget tillunderhållsstöd tillgodoser enligtutskottet i allt väsentligt de krav sommåste ställas på systemet, nämligen attge barn till särlevande föräldrar ettgaranterat bidrag till sin försörjning.Stödet görs i huvudsak oberoende avföräldrabalkens regler omunderhållsbidrag. Reglerna har utformatsså att det tydligt framgår att det iförsta hand är föräldrarna som har detekonomiska ansvaret för sitt barn. Debesparingar som är nödvändiga åstadkomsgenom att försörjningsförmågan hos denförälder som barnet inte bor hos tas ianspråk i större omfattning än vad somför närvarande är fallet. Reglerna ärenkla och tydliga och svårare attmanipulera.Från sina utgångspunkter har utskottetingen erinran mot förslagen ipropositionen och anser därför attmotion Sf27 (fp) bör avstyrkas.Utskottet vill bestämt motsätta sig attensamföräldrar i de fall denunderhållsskyldige inte kan eller villsörja för sitt barn eller är okänd skallvara hänvisade att söka socialbidrag omhan eller hon inte ensam kan klaraförsörjningen. En bidragsprövning ivarje enskilt fall skulle också blikostsam och administrativt betungande.Även motion Sf24 (m) yrkande 4 om enutredning i syfte att avskaffa systemetbör enligt utskottet avstyrkas.Underhållsstödets storlekEnligt propositionen skallunderhållsstödet uppgå till permånad och barn.Om barnet har egna inkomster, skallunderhållsstödets belopp minskas. Vidinkomster som överstiger perår skall underhållsstödet minska med 50procent av överskjutande belopp.Det finns enligt propositionen fleraskäl som talar mot en behovsprövning avunderhållsstödet med beaktande avboförälderns ekonomiska förhållanden.Som det framgår av bl.a.Underhållsbidrags- ochbidragsförskottsutredningens betänkande(SOU 1995:26) är det en mycket litengrupp boföräldrar som har högainkomster. Statens utgifter församhällsstödet skulle inte minska annatän marginellt om en behovsprövninginförs. Underhållsstödets belopp ärbestämt så att det skall motsvara halvanormalkostnaden för ett barn sedanhänsyn tagits till det allmännabarnbidraget. Det är rimligt att barntill särlevande föräldrar tillförsäkrasett sådant stöd. Boföräldern svararregelmässigt för en motsvarande del avbarnets försörjning och ofta betydligtmer. Därtill kommer att vårdnadshavaremed goda och medelgoda inkomster vid eninkomstökning ofta får lägrebostadsbidrag och höjda avgifter förbarnomsorg. Marginaleffekterna för dessaföräldrar är således stora ,och en behovsprövning skulle förstärkadem. Dessutom innebär en behovsprövningadministrativa merkostnader.Det anförda visar enligt propositionenatt en behovsprövning är förenad medmånga nackdelar. Mot denna bakgrund kanden marginella utgiftsminskning somskulle uppkomma för staten inte anses såbetydelsefull att en behovsprövning börinföras.I tre motioner begärs attunderhållsstödet skall behovsprövas.I motion Sf24 (m) framförs invändningarmot förslaget att underhållsstödetsutfyllnadsdel skall utgå som en allmängrundläggande trygghet för alla barntill särlevande föräldrar (yrkande 2).Utöver det stöd som generellt ges tillbarn skall staten således särskilt gynnabarn till särlevande föräldrar. Dettakan motionärerna inte acceptera.Målsättningen för statens insatser pådet familjepolitiska området måste varaatt barn lever i nära relationer tillsåväl sin mor som sin far. Då får maninte på detta sätt gynnafamiljesplittring. Motionärerna anseratt såväl underhållsstödets förskottsdelsom själva utfyllnadsbidraget skallbehovsprövas.I motion Sf28 (kds) anförs att det inuvarande statsfinansiella läge, medbesparingar inom snart sagt varje områdei välfärdssystemen, är stötande attstatligt stöd skall komma vårdnadshavarei de högsta inkomstskikten till del(yrkande 1). En sådan ordning riskerarenligt motionärerna att undergrävalegitimiteten i systemet. I de fall dåden underhållsskyldigesåterbetalningsskyldighet inte är likastor som underhållsstödet bör därförinkomstprövning ske. Regeringen börsåledes återkomma till medförslag till en modell som även beaktarvårdnadshavarens ekonomi. En sådanmodell måste utformas så attmarginaleffekter minimeras och så attadministrationskostnaderna inte ökar.Motionärerna i motion Sf26 (mp) anseratt det finns starka skäl för attnärmare pröva om inte även boföräldernsinkomst skall påverka denbidragsskyldiges underhållsstöd (yrkande5).I en motion, Sf25 (v), hemställs attriksdagen beslutar att underhållsstödetindexeras enligt vad som anförs om attstödet skall följa den allmännalöneutvecklingen (yrkande 5).I motion Sf28 (kds) hemställs om etttillkännagivande om vad som anförts omensamföräldrar med tonårsbarn (yrkande3). Ett par av remissvaren påpromemorians förslag för fram tanken attunderhållsstödet bör relateras tillbarnets ålder. Synpunkten är enligtmotionärerna relevant av två skäl. Fördet första torde det vara ett faktum attomkostnaderna för ett tonårsbarn ärhögre än för ett yngre barn. För detandra minskar det offentligas allmännastöd när barnet går ur . Dåförsvinner nämligen tre av tolvbarnbidrag. Med enarbetsmarknadssituation som ger få 16-till 18-åringar möjlighet att få arbetepå kvällar, och lov kansituationen för många ensamföräldrar medtonårsbarn vara mycket pressad.Regeringen bör därför noga följa ochuppmärksamma denna grupp och övervägajusteringar i stödsystemet enligtmotionärerna.Utskottets bedömningUtskottet delar inställningen ipropositionen att en behovsprövning ärförenad med många nackdelar och därförinte bör införas. Motionerna Sf24 (m)yrkande 2, Sf26 (mp) yrkande 5 och Sf28(kds) yrkande 1 bör därför avstyrkas.När det gäller frågan omunderhållsstödet bör indexeraskonstaterar utskottet att regeringenenligt propositionen anser det rimligtatt framtida ökade betalningar från deunderhållsskyldiga föräldrarna kommerderas barn till godo. Utskottet harsamma uppfattning. Underhållsstödet bördock inte indexeras. Motion Sf25 (v)yrkande 5 bör avstyrkas.Utskottet anser att underhållsstödet iprincip bör utgå med samma belopp föralla barn. Förslaget i motion Sf28 (kds)yrkande 3 om att underhållsstödet börrelateras till barnets ålder bör därmedavstyrkas.Återbetalningsskyldigheten mot statenI propositionen framhålls att denförälder som inte bor tillsammans medbarnet skall vara återbetalningsskyldiggentemot staten för det underhållsstödsom lämnas till barnet.Återbetalningsskyldighet skall bestämmasenligt en schabloniserad procentmetod.Återbetalningsskyldigheten skallberäknas på inkomst av tjänst, intäkt avkapital och inkomst avnäringsverksamhet. Avdrag underinkomstslaget kapital skall intebeaktas. Inkomst av näringsverksamhetskall ökas genom att vissa avdrag somhar karaktär av vinstdispositioneråterläggs. Dessa är avsättning tillperiodiseringsfonder, avdrag för egenpension (viss del) samt ökning avexpansionsmedel Även avdrag förunderskott från tidigare beskattningsårskall återläggas.Tillägg skall göras avskattepliktig förmögenhet som överstiger800 samt för inkomst, inklusivekostförmån, som beskattas enligt lagen(1958:295) om sjömansskatt ochstudiemedel i form av studiebidrag. Detsålunda framräknade beloppet skallminskas med 24 000 kr.Återbetalningsskyldigheten skallfastställas till en viss procent av detpå så sätt framräknade beloppet.Procentsatsen är för ett barn, 6,per barn för två barn och per barnför tre barn. Den totala procentsatsenökar med en procentenhet för varjeytterligare barn utöver tre. Alla denåterbetalningsskyldiges biologiska barnoch adoptivbarn räknas med i antaletbarn. Om återbetalningen skulle blilägre än per barn och månadbortfaller återbetalningsskyldigheten.Återbetalningsskyldighet skall justerasårligen.I motion Sf24 (m) hemställs om etttillkännagivande om vad som anförts omsambandet mellan den underhållsskyldigesåterbetalningsskyldighet ochföräldrabalkens regler om underhåll(yrkande 1). Motionärerna motsätter sigförslaget att frikoppla denunderhållsbidragsansvariga föräldernsskyldighet att återbetala tillförsäkringskassan den del avunderhållsstödet som inte är det s.k.utfyllnadsbidraget, från föräldrabalkensregler om underhåll. Skulden somföräldern får relateras således tillstaten och kopplas inte till barnet.Motionärernas utgångspunkt är attskulden till de egna barnen alltid skallvara prioriterad och direkt kopplad tillföräldraansvaret i övrigt.I motion Sf26 (mp) hemställs om etttillkännagivande om vad som anförts ombeskattningsbar inkomst som underlag förberäkning av återbetalningsskyldigheten(yrkande 4). Motionärerna framhåller attregeringens förslag innebär att denunderhållsskyldige skall betala ettvisst bidrag som andel av sinbruttoinkomst. Detta har emellertid enallvarlig nackdel för de fall däromkostnaderna för inkomstens förvärvandeär höga och där således denbeskattningsbara inkomsten är avsevärtlägre. Det kan t.ex. gälla boende iglesbygd som måste företa långapendlingsresor för att kunna försörjasig. Regeringen bör därför pröva omunderhållsstödet i stället skallberäknas som andel av beskattningsbarinkomst. Eventuellt borde ävenstudieskulder medföra rätt till avdragpå liknande sätt.I två motioner hemställs att riksdagenbeslutar att grundavdraget fråninkomsten vid bestämmande avåterbetalningsskyldighet skall vara 48000 kr.I motion Sf24 (m) yrkande 3 framhållssålunda följande.