bet · GJ01KU30 · 1996-05-09 00:00:00 — Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning 1995/96KU30InledningEnligt 12 kap. 1 § regeringsformen skallkonstitutionsutskottet granskastatsrådens tjänsteutövning ochregeringsärendenas handläggning.Utskottet har rätt att för detta ändamålutfå protokollen över beslut iregeringsärenden och de handlingar somhör till dessa ärenden.Utskottet har erhållit protokoll somförts över regeringsbeslut, över beslutav statsministern och i konselj under1995.Underlaget för granskningen hardärutöver utgjorts av material framtagetinom utskottets kansli och, påutskottets begäran, inomregeringskansliet. Väsentliga delar avdetta material presenteras i bilaga A1.1-A 28.2 som bildar en särskild volym.För att inhämta ytterligare upplysningarhar utskottet företagit ett antaloffentliga utfrågningar. Uppteckningarfrån utfrågningarna utgör bilagorna B1-B 10 och redovisas också i en särskildvolym. Till underlaget för granskningenhör också regeringens skrivelse med enredogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringen(skr. 1995/96:15), vilken hänvisats tillutskottet av kammaren.I det följande lämnas först ensammanfattande redogörelse för åretsgranskningsarbete. De olikagranskningsfrågorna behandlas därefter ibetänkandets huvudavsnitt. Därpå följerde reservationer som fogats tillbetänkandet.De frågor som alltsedan 1971 har tagitsupp till granskning anges i ettsakregister som återfinns sist ibetänkandets huvudvolym. Behandlade frågor och frågeställningarI detta betänkande redovisas dengranskning som utskottet slutfört under1995/. Någragranskningsärenden har uppskjutits tillnästa år. Dit hör frågan om regeringenskontroll över verksamhet samtett större administrativtgranskningsärende rörande regeringensutnyttjande av anslag och anslagspostersom den i regleringsbrev ställt till sinegen eller ett departements disposition.Årets betänkande inleds med enredovisning av förändringar iregeringens sammansättning ochorganisation . Därefterföljer en statistisk redovisning av deregeringsärenden som avgjorts underföregående år och en översiktliggranskning av regeringsbesluten frånformella utgångspunkter. En redogörelselämnas även för personalutvecklingen iregeringskansliet, både när det gällerpolitiskt tillsatta tjänstemän ochövriga tjänstemän. Kommittéväsendetsutveckling behandlas också.På sedvanligt sätt har granskningenomfattat utgivningen av Svenskförfattningssamling (SFS). Utskottet harvidare gått igenom regeringensbehandling av beslut pågrundval av den skrivelse frånregeringen som lämnats till riksdagenoch de yttranden över skrivelsen som nioav de övriga utskotten har lämnat.Regeringen biträds i sitt arbete av ettstort antal organ med skiftandeuppgifter och olika rättslig status, somhar nära anknytning tillregeringskansliet och som i vissa fallkan anses ingå i detta. Hit hör detraditionella utredningskommittéerna menockså ett antal andra organ som sysslarmed utredning, rådgivning ochförvaltning. De senare förtecknas ibilaga 4 till kommittéberättelsen.Utskottet har i årets granskningföretagit en närmare kartläggning avdessa s.k. bilaga 4-kommittéer för åren1993 och 1994. Med anledning av ensärskild anmälan har utskottet ocksåuppmärksammat de rådgivande organ sominrättats av regeringen eller ettdepartement sedan oktober 1994.I granskningen har vidare vissauppgifter inhämtats om revisionen iregeringskansliet.Utbildningsdepartementets administrationtas upp med utgångspunkt i de senareårens granskning.En översiktlig redogörelse lämnas förregeringens organisation för hanteringav EU-frågor. Hur regeringen tillämpatreglerna om allmänna handlingar iärenden som berör förhållandetill EU tas upp i ett annatgranskningsärende. Undersökningen byggerpå en enkät som besvarats av samtligadepartement och Statsrådsberedningen.Utskottet har tagit upp till granskningett regeringsbeslut ompermutation av StiftelsenBostadskooperationens Garantifond. Iårets granskning behandlas frågan om jävvid detta regeringsbeslut. Utskottet kansenare återkomma i fråga om regeringensbeslut som sådant.Frågan om förhållandet mellanregeringen och de statliga bolagen tasupp med anledning av två anmälningar.Den ena gäller ett påstått uttalande avf.d. näringsministern omett yttrande av chefen för . I det sammanhanget berör utskottetvissa principiella frågor som gäller enmyndighets eller statligt bolags frihetatt yttra sig offentligt i frågor somberör den egna myndighetens ellerbolagets verksamhet. Den andra anmälangäller hur staten utövat sitt ägande iApoteksbolaget.Regeringen från tillträdet ioktober 1994 till hargranskats med utgångspunkt iregeringsformens bestämmelse att vidtillsättning av statlig tjänst avseendeendast skall fästas vid sakliga grunder,såsom förtjänst och skicklighet.Flera av de till granskning upptagnafrågorna gäller regeringens handläggningav krigsmaterielexportfrågor. En förstadel av granskningen avser organisationenav tillståndsgivningen. Utskottet harundersökt fördröjningen i tillsättandetav posten som krigsmaterielinspektör ochav nya ledamöter i den dåvaranderådgivande nämnden förkrigsmaterielfrågor. Den nya nämndenssammansättning granskas också. Den 1februari 1996 inrättades en ny myndighetför bl.a. krigmaterielexportfrågor,,varvid den rådgivande nämndens uppgifterövertogs av Rådet förexportkontrollfrågor. En granskning harföretagits av beslutet att tillsättaledamöter i detta råd.En andra del av granskningen avkrigsmaterielexporten gäller regeringensbeslut om godkännande avlicenstillverkningsavtal, samarbetsavtaloch komponentleveranser. Utskottet hargått igenom samtliga avtal om upplåtelseeller överlåtelse avtillverkningsrättigheter mellan 1990 och1995 och utsatt fyra av dem för ettsärskilt ingående studium. Granskningenhar vidare avsett dels avtal om gemensamutveckling eller tillverkning, delsbruket av s.k. OPD-intyg (Own ProductionDeclaration). I en tredje del avgranskningen av krigsmaterielexportenbehandlas ingående regeringenshandläggning av och beslut i ett enskiltärende om tillstånd till export tillOman.Ett avsnitt behandlar regeringenshandläggning av vissa utlänningsärenden.Utskottet har granskat dels regeringensbeslut att avvisa ettantal bosnier med kroatiska pass, delsregeringens tillämpning av svensk lag iförhållande till FN:s konvention ombarnets rättigheter och dels regeringenshandläggning av utlänningsärendetangående de s.k. Åselefamiljerna.Utskottet har vidare granskatförsvarsministerns handläggning avfrågor som rör svensk medverkan medflygstridskrafter i samarbetet inomPartnerskap för fred (PFF). Granskningenhar gällt omständigheterna kringavbrytandet av ett uppdrag frånflygvapenledningen till () och besluten omsvenskt deltagande i PFF-övningar.I juli 1995 sände Försvarsmakten ut ettpressmeddelande som avsåg att klarläggaÖB:s uppfattning i frågan omutnyttjandet av FN-förbanden i Bosnieninklusive den nordiska bataljonen.Granskningen av denna fråga har bl.a.gällt om detta pressmeddelandetillkommit efter påtryckningar frånförsvarsministern.Utskottet har vidare granskatutrikesministerns uttalande omvetorätten inom EU:s gemensamma utrikes-och säkerhetspolitik samt uttalanden avsåväl regeringen som regeringenCarlsson om svenskt deltagande i EMU:stredje fas. Ett ärende somgäller näringsminister av frågor kring AtleFörvaltnings AB:s köp av aktier i vissariskkapitalbolag har slutbehandlatsefter det att en rättsprocess rörandeinsiderbrott avslutats med fällande dom.Utskottet har tagit in uppgifter omtillämpningen av rättsprövningslagen medanledning av att ett regeringsbeslut omatt vägra tillstånd till enlotteriförsäljningsautomat upphävts avRegeringsrätten genom rättsprövning.Vidare har utskottet granskatregeringens handläggning och beslut omsärskilda jämställdhetspengar på 1miljon kronor till filmBengbulan. Ett annat granskningsärendehar varit beredningav frågan om byggandet av ett tredjejärnvägsspår över Riddarholmen.Utskottet har också granskat anledningentill att Statens strålskyddsinstitutsaknade styrelse i drygt två månadersommaren 1995. Slutligen hargranskningen gällt regeringensbefattning med frågan om Trav- ochgaloppskolans framtida lokalisering.Vissa resultat av granskningenUtskottet har påpekat attandelen för sent utgivna lagar ochförordningar är alldeles för hög och attåtgärder bör vidtas för att bringa neddenna andel. Den fortsatt höga andelensena författningar visar att utskottetspåpekanden inte har lett till önskatresultat. Utskottet kommer därför att ikommande granskningar närmare analyseraförfattningsutgivningen. En aspekt somär av intresse i sammanhanget är tillvem författningarna riktar sig. Det ärav särskild vikt att författningar somriktar sig till enskilda publiceras igod tid innan de träder i kraft.Kartläggningen av de organ förutredning, rådgivning och förvaltningsom förtecknas i bilaga 4 tillkommittéberättelsen har enligt utskottetinte gett någon entydig bild av dessakommittéer. I de flesta fall användsdessa kommittéer för utredande ändamålmen det är oklart vari denegentliga skillnaden består mellan dekommittéer som redovisas ikommittéberättelsens huvuddel och demsom redovisas i bilaga 4. Utskottetanser därför att regeringen skallöverväga vilka principer som skall gällaför kommittéredovisningen i framtiden.Utskottet har under en följd av årkunnat iaktta olika brister i ärendensom handlagts inomUtbildningsdepartementet. I åretsgranskning konstaterar utskottet attutgivningen av lagar och förordningarinom områdeutmärks av en större andel sent utgivnaförfattningar än i något annatdepartement. Detta är heller ingettillfälligt fenomen utan sammaförhållande har rått under flera av desenaste åren. Det är enligt utskottetsmening svårt att undgå misstanken att debrister i ärendehandläggningen somutskottet uppmärksammat har singemensamma grund i dålig organisationoch bristfälliga administrativa rutiner.Utskottet avser därför att i samarbetemed revisorer göra en samladgenomgång och översyn avUtbildningsdepartementets organisationoch arbetsrutiner.Utskottet konstaterar att AndersSundström har deltagit i regeringensbeslut i ett ärende som rört enekonomisk förening där han före sittinträde i regeringen varitstyrelseledamot och även under en tidordförande i styrelsen. Han hade därförinte bort delta i beslutet, vilket nuockså är hans egen bedömning. Utskottetunderstryker att det yttersta ansvaretför att jäv anmäls då detta bör skeligger och bör ligga på vederbörandestatsråd. bär såledesansvaret för att han kom att delta iregeringens beslut, trots att han bortavstå från det. På grund avsvårigheterna för enskilda statsråd attpå egen hand bevaka eventuella jäv iregeringsärenden krävs hjälp av rutineroch system inom regeringskansliet.Sådana rutiner borde ha funnits.Utskottet konstaterar att StenHeckscher inte gjort något uttalande omett yttrande av Vattenfallchefen av deninnebörd som påståtts i entidningsartikel. I sammanhanget uttalarutskottet att myndigheterna har enskyldighet att inom sitt ansvarsområdeföra fram sådana förhållanden tillregeringen som kan motivera någon åtgärdfrån regeringens sida. Den dialog somförs mellan regering och myndigheter börenligt utskottets mening bygga på ettömsesidigt förtroende, vilket inteutesluter att olika uppfattningar kanuttalas. När det gäller förhållandetmellan regeringen och de statligabolagens ledningar anser utskottet attbolagsstyrelsen och den verkställandeledningen inte skall motarbetastatsmakternas politik och beslut på detaktuella verksamhetsområdet. När detgäller spelutrymmet i den offentligadebatten för en verkschef eller en VD iett statligt bolag anser utskottet attpersoner i dessa ställningar självfallethar rätt att delta i samhällsdebattensom alla andra medborgare. Dennarättighet måste emellertid utövas imedvetande om att de i sådanasituationer på goda grunder uppfattassom företrädare för den verksamhet de äransvariga för.När det gäller utövandet av statensägande i Apoteksbolaget har utskottetfunnit att det saknats särskildadirektiv eller instruktioner beträffandehandläggningen av VD:sanställningsvillkor. Utskottet finnerdet otillfredsställande att det råttosäkerhet beträffande vilka regler somgällt, hur kompetensfördelningen varitmellan styrelsen och dess ordförande ochvilka kontrollmöjligheter styrelsen hafti de här aktuella frågorna. I den månförhållandena i andra statliga bolag ärlikartade, finns enligt utskottetsmening anledning att efterlysa enskärpning generellt vad gäller formernaför hur den verkställande ledningensanställningsvillkor bereds och beslutas.Utskottsmajoriteten anser att deutnämningar som regeringen är förenliga med föreskriften iregeringsformen att endast sakligagrunder såsom förtjänst och skicklighetskall vara tillämpliga vid tillsättningav statlig tjänst. Att vissa personerhar en öppet deklarerad politiskståndpunkt kan inte få hindra regeringenfrån att utnämna dem.Utskottsmajoriteten vill också framhållaatt politisk erfarenhet ofta kan vara enviktig erfarenhet när det gäller attleda offentliga verksamheter. Enligt enreservation (m) har granskningen tydligtvisat att regeringen harutnyttjat utnämningspolitiken till detegna partiets fördel. I praktiken hardärmed dörrarna öppnats för ett systemdär en ny regering omprövar samtligachefsförordnanden.I fråga om tillsättningen av det nyaexportkontrollrådet finner utskottetsmajoritet att regeringen handlatformellt korrekt och i överensstämmelsemed etablerad praxis. Enligt enreservation (mp) har regeringenshandläggning brustit i flera avseenden.För detta kan f.d. statsrådet undgå kritik.Vid den granskning av upplåtelse ochöverlåtelse av tillverkningsrätter somutskottet genomfört har enligtutskottsmajoriteten inga fel ellerbrister i hanteringen kunnatkonstateras. Dokumentationen har gettett intryck av god ordning och reda.Samma omdöme gäller beträffande ärendenavseende utveckling för annans räkning,gemensam utveckling eller tillverkningoch export med OPD-intyg. Även i dennadel har representantanmält en reservation. Enligt denna börregeringen kritiseras för att dengodkänt ett avtal enligt vilket någraländer, till vilka direktexport bedömtssom olämplig, blivit möjliga mottagareav vidareexport från samarbetslandet.Beträffande regeringens beslut atttillåta export till av ett marintledningssystem anserutskottsmajoriteten, bestående av s ochm, att regeringen följt riktlinjernasintentioner vad avser respekten förmänskliga rättigheter. Majoritetenavstår från att i det aktuella falletbedöma vilken vikt som skall tillmätasden långsiktiga tendensen i fråga ommänskliga rättigheter i ett enskilt landi relation till en faktiskt inträffadoch dokumenterad kränkning.Utskottsmajoriteten, som här ocksåomfattar fp och c, anser vidare att detär anmärkningsvärt att ansvarigt statsråd inte fickkännedom om de massarresteringar somägde rum i . Samma majoritetanser att frågan om följd- ochkompletteringsleveranser behöverundersökas närmare vad gäller bl.a.utvecklingen av praxis. Utskottet avseratt ta initiativ till en sådanundersökning och redovisa denna isamband med nästa års granskning.Mot majoritetens bedömning reserverarsig dels fp och c, dels v och mp.I sin reservation anför fp och c attdet är principiellt felaktigt att somregeringen gjort i det aktuella falletföra in nya grunder för att avgöra omett land uppfyller kravet på respekt förmänskliga rättigheter. En positivlångsiktig tendens får inte ursäktaenskilda kränkningar, anserreservanterna.Företrädarna för v och mp anser attrespekt för mänskliga rättigheter är ettabsolut begrepp och att kränkningarskall bedömas i varje enskilt fall försig och inte längs en tidsskala. Enligtsamma partier framstår Hellströmsokunskap om massarresteringarna i Omansom närmast uppseendeväckande.Reservanterna hänvisar till deninformation beträffande händelserna iOman 1994 som fanns tillgänglig i olikaoberoende källor ochsom inte utnyttjades. Vänsterpartietsoch representanter anserockså att det sätt på vilket regeringentänjt på riktlinjernas intentioner närdet gäller tolkningen av följd- ochkompletteringsleveranser inte ärförsvarligt. Den omanska flottan ärendast till en del beroende av svenskmateriel, och därför kan det inte ansesoskäligt att inte bevilja tillstånd förny export i det aktuella fallet.Enligt utskottsmajoriteten harregeringen hanterat beredningsprocesseni Omanärendet på ett efteromständigheterna godtagbart sätt. Medhänsyn till de uppenbara oklarheterna omdet faktiska innehållet i beskedet frånett av partierna vidunderhandskontakterna kan regeringeninte klandras för den tolkning somregeringen gjorde beträffande partiernasståndpunkt eller att man gick vidare iberedningen på denna grund. Enligtreservationen (fp, v, mp) harberedningsprocessen skadats genom attdet normala och formaliserade samrådet irådgivande nämnden, som vid tillfälletvar suspenderad av regeringen, intekunde äga rum. Dessutom har detansvariga statsrådet själv avstått frånatt samråda med partierna och i ställetöverlåtit samrådet på flera olikapersoner. Reservanterna anser attutrikeshandelsminister ,med hänsyn till sitt sammantagnaagerande i detta sammanhang, inte kanundgå kritik.Beträffande regeringens beslut ifebruari 1995 att avvisa ett antalbosnier med kroatiska pass påpekarutskottsmajoriteten att regeringen intefunnit att det förelåg sådana humanitäraomständigheter att sökandena på dengrunden skulle beviljasuppehållstillstånd. Beredningen somgjordes inför beslutet var ingående. reservation (fp, v, mp) erinras omatt regeringen beslutade attbevilja sökande med samma bakgrundtidsbegränsade uppehållstillstånd.Enligt reservationen borde regeringenredan i februari ha insett attsituationen i var sådan att detfanns anledning att anse att deasylsökande hade behov av skydd här ilandet.Utskottsmajoriteten konstaterar iutlänningsärendet angående de s.k.Åselefamiljerna att regeringen,och mellan åren 1993 och 1996prövat familjernas flyktingskäl vid ettflertal tillfällen. Prövningen har intenågon gång visat att skäl för attbevilja uppehållstillstånd förelegat.Vidare hänvisas till attbarnkonventionen inte utesluter att ävenandra hänsyn än hänsynen till barnetsbästa får tas. Statsrådet haranfört att regeringen i sinaöverväganden även tagit hänsyn tillbehovet av en reglerad invandring.Reservanterna (fp, c, v, mp) anser atthänsynen till den reglerade invandringeni och för sig inte skulle ha hindratregeringen från att fatta ett beslut avmotsatt innebörd. Att med hänsyn tillbarnets bästa låta familjerna stanna iSverige hade dessutom stått i bättreöverensstämmelse med barnkonventionensanda. Reservanterna anser vidare attfrågan om utlämnande avambassadrapporten var känslig och attdet rörde sig om ett tveksamt fall.Prövningen borde därför i enlighet med 7§ departementsförordningen ha ankommitpå departementschefen eller annatstatsråd i departementet. På grund avatt beslutet fattades påtjänstemannanivå är det intekonstitutionsutskottets uppgift attgranska beslutet.I fråga om ärendet rörande svenskmedverkan med flygstridskrafter isamarbetet inom PFF har enligtutskottsmajoritetens uppfattningförsvarsministerns ochFörsvarsdepartementets agerande vadgäller kontakterna med Försvarsmaktenvarit väl motiverat med hänsyn till dentolkning departementet gjorde avuppdragets innehåll. Utskottsmajoritetenfinner att försvarsministern varit i sinfulla rätt att inte beviljaFörsvarsmakten tillstånd tillflygföretag med stridsflyg utomlands ide aktuella fallen. Enligt reservationen(m, fp) var beslutet att avbrytauppdraget till FMV flygvapenchefens.Denne har dock uppgett att han inte hadeåterkallat uppdraget om han inte fåtttydliga signaler från statssekreteraren.För att undvika misstanken attförsvarsministern ellerFörsvarsdepartementets tjänstemänförsökte styra Försvarsmaktensverksamhet på egen hand hade det enligtreservationen varit mera korrekt attförsvarsministern föreslagit regeringenatt genom ett formellt beslut avbrytauppdraget. Försvarsministerns ochFörsvarsdepartementets åtgärder vardärför olämpliga. En viktig konsekvensav att analysarbetet avbröts är att deti dag saknas värdefullt beslutsunderlag,som skulle komma till användning, omregeringen framgent vill förberedasvenska flygstridskrafter för ettengagemang i internationella insatser påt.ex. humanitär grund.När det gäller tillkomsten av ÖB:spressmeddelande om den nordiskabataljonens uppgifter i Bosnienkonstaterar utskottsmajoriteten att ÖBenligt samstämmiga uppgifter från ÖBsjälv och försvarsministern sänt utmeddelandet på eget initiativ utaninblandning av eller påtryckning frånförsvarsministern. Reservanterna (m, fp)anser att det inte kan uteslutas att desamtal som fördes mellanstatssekreteraren iFörsvarsdepartementet och tjänstemän ihögkvarteret ytterst syftade till attförmå ÖB att offentligt ge uttryck förFörsvarsdepartementets ochförsvarsministerns uppfattningar. Vidarefinner reservanterna det anmärkningsvärtatt försvarsministern inte ansåg detfinnas anledning för honom själv ellerFörsvarsdepartementet att informera ÖBom de felaktiga uppgifterna ipressmeddelandet, trots attförsvarsministern enligt egen uppgiftinsåg bristerna i pressmeddelandet.Försvarsministern kan, med hänsyn tillhans sammantagna agerande i dettasammanhang, inte undgå kritik.Ärendet rörande jämställdhetspengartill filmen har enligtutskottsmajoriteten beretts enligtrådande praxis i ochdokumenterats på ett nöjaktigt sätt.Enligt reservanterna (m, fp) bryterförfaringssättet mot den princip omopartiskhet och saklighet som bör liggatill grund för varje beslut omdisponering av offentliga medel. Fördetta kan som ansvarigtstatsråd inte undgå kritik.I ärendet om svenskt deltagande i EMU:stredje fas och regeringarna Bildts ochCarlssons uttalande i denna fråga anserutskottsmajoriteten att dessa uttalandenger uttryck för officiellainställning. Företrädarna förVänsterpartiet och menaratt dessa uttalanden stämmer illaöverens med de förpliktelser som Sverigemåste anses ha åtagit sig genom sinanslutning till . Tvåregeringar har, uppenbarligen medvetet,sökt ge sken av att hela frågan skallavgöras i ett självständigt svensktbeslut. Varken ellerIngvar som statsminister förefolkomröstningen kan undgå kritik fördetta.1. Regeringens sammansättning ochregeringsarbetets organisationSammansättningen av regeringen ändrades under år1995. Statsministern entledigadestatsrådet med verkan frånden . Statsrådet enligt 7 kap. 8§ regeringsformen utsetts tillställföreträdare för statsministern.Efter entledigandet av statsrådet ingen ställföreträdare förstatsministern. Vid förfall förstatsministern övertogs därmedstatsministerns uppgifter enligt 7 kap.8 § regeringsformen av det av detjänstgörande statsråden som har varitstatsråd längst tid. Enligt dessa reglervar det därmed statsrådet och chefen förUtrikesdepartementet övertog statsministerns uppgiftervid förfall 1995 fattade statsministern trebeslut om förordnanden enligt 7 kap. 5 §regeringsformen för statsråd att idepartementschefs ställe handläggaärende eller grupp av ärende. Efter attstatsrådet entledigatsförordnades statsrådet från isocialministerns ställe föredra ärendensom gäller jämställdhet mellan kvinnoroch män. Vidare hör, enligt sammaförordnande, till statsrådetUlvskogs ansvarsområde.Statsministern förordnade den 9 juni1995 statsrådet att iutrikesministerns ställe föredraförvaltningsärenden rörande förbud mottillverkning och utförsel avkrigsmateriel. Vidare förordnadesstatsrådet att föredralagstiftningsärenden rörande kontrollöver tillverkningen av krigsmateriel ochförbud mot utförsel av krigsmateriel.Även ärenden som gällerexportkontrollfrågor avseende produktermed såväl civil som militär användningfördes till statsrådet ärenden hade fram till den 9 juni1995 föredragits av statsrådet . Den dagen utfärdadestatsministern ett nytt förordnandeenligt 7 kap. 5 § regeringsformen förstatsrådet . StatsrådetHellström behöll därmed ansvaret förövriga ärenden han tidigare förordnatsatt föredra.Under år 1995 har fem förändringar idepartementsförordningen (1982:1177)trätt i kraft. Tre av dessa ändringarnoterades redan i förra åretsgranskningsbetänkande (1994/95:KU30, s.14-15).