bet · GJ01UU25 · 1996-05-23 00:00:00 — Verksamheten inom Europeiska unionen Utskottet behandlar i detta betänkanderegeringens skrivelse 1995/96:190Berättelse om verksamheten i Europeiskaunionen samt två motionerväckta med anledning av skrivelsen. Imotionerna framställs framföralltönskemål om att skrivelsen i framtidenskall göra en grundligare och merproblematiserande genomgång av deredovisade frågorna samt att ökadtyngdpunkt bör läggas vid analys avSveriges agerande i EU och avmedlemskapets konsekvenser på olikaområden.Utskottet anser att skrivelsen ger enförtjänstfullt utförlig presentation avverksamheten i EU och agerandeunder 1995. Flertalet av de frågor somaktualiseras i motionerna har varitföremål för överväganden iflera tidigare sammanhang, särskilt isamband med behandlingen av regeringensproposition om medlemskap i , senast , inom ramenför det svenska förberedelsearbetetinför EU:s nu pågåenderegeringskonferens. Utskottet anser, ilikhet med motionärerna, det angelägetatt konsekvenserna på olika områden avSveriges medlemskap i analyseras ochnoterar det utrednings- och analysarbetesom fortgår löpande och som kommer attfortsätta i syfte att även fåtill stånd en bred insyn i och aktivdebatt kring frågor om EU:s verksamhet,roll i unionen m.m.Utrikesutskottet har berett samtligaövriga utskott tillfälle att yttra sigöver skrivelsen jämte motionerna.Yttranden har avgivits avsocialförsäkringsutskottet samtbostadsutskottet. Yttrandena återges inextenso i bilaga till betänkandet.Utrikesutskottet anser bägge motionernatill sina huvuddelar besvarade. Med detsom anförts i betänkandet föreslårutskottet att läggerregeringens skrivelse 1995/96:190Berättelse om verksamheten i Europeiskaunionen till handlingarna.2 SkrivelsenI skrivelsen redogör regeringen förverksamheten i Europeiska unionen under1995 i enlighet med riksdagsordningens 3kap. Skrivelsen behandlarEuropeiska unionens övergripandepolitiska och institutionellautveckling, det ekonomiska och socialasamarbetsområdet, unionens förbindelsermed omvärlden samt det inrikes ochrättsliga samarbetet. 1995/96:U43 av m.fl. (v)vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om skrivelse 1995/96:190.1995/96:U44 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att aktuella frågoroch ärenden i det svenska EU-arbetet börbehandlas grundligare och i merproblematiserande form i framtidaskrivelser om verksamheten inom EU.4 Yttranden från andra utskott m.m.Utrikesutskottet har berett samtligaövriga utskott tillfälle att yttra sigöver skrivelsen jämte motioner i dedelar som har samband med respektiveutskotts beredningsområde. Yttranden haravgivits av socialförsäkringsutskottetsamt bostadsutskottet. Yttrandenaåterges in extenso i bilaga tillbetänkandet. 5.1 Skrivelsens huvudsakliga innehållSveriges första år som medlem iEuropeiska unionen har inneburit månganya erfarenheter. görs en kontinuerliguppföljning av dessa. Regeringen har,anförs det i skrivelsen, också lämnatkonkreta uppdrag när det gäller attanalysera det första årets erfarenheter.Som exempel på några viktiga intryckanges bl.a. den särskilda utmaning somhar bestått i att möta densammansmältning av inrikes- ochutrikespolitik som blir en effekt avsamarbetet i unionen. De beslut somfattas av gäller imånga fall lagstiftning om frågor avklart inrikespolitisk karaktär. Sverigeträdde som ett nytt medlemsland in iEU:s pågående berednings- ochförhandlingsprocess. Flertalet av defrågor som hade att ta ställningtill hade förberetts inom EUinnan blev medlem avorganisationen. Det har, anförregeringen, inneburit en vissansträngning att tränga in i de mångagånger komplicerade frågor som harbehandlats utan att, som de gamlamedlemsstaterna, ha haft möjlighet attfullt ut följa frågorna från början.Frågornas beredning sträcker sig intesällan . Enligt vad somanförs i skrivelsen har dock ,redan under detta första år, fåttkonkret gehör för sina ståndpunkter imånga frågor. deltar nu i dentidiga beredningen av olika EU-ärendenoch får därmed möjlighet till denframförhållning som är en förutsättningför ett framgångsrikt arbete i EU. Detförsta medlemskapsåret har, anförregeringen, visat att små medlemsländerhar goda möjligheter till inflytande närde är väl förberedda och argumenterarför genomtänkta förslag. Andramedlemsländer förväntar sig dessutom attSverige skall vara pådrivande inomområden, exempelvis öppenhetsfrågorna,där har viktiga erfarenheter.Den sammantagna erfarenheten är, anförregeringen, att kan påverka iEU. Det mindre medlemslandet är enfaktor att räkna med. Med konsekvens ochfasthet, med samverkan med andramedlemsländer och med vilja att bidratill gemensamma europeiska lösningar,kan ett för betydande inflytandenås över unionens gemensamma politik.Också den kulturella aspekten avmedlemskapet har givit viktiga nyaerfarenheter, påpekas det i skrivelsen.Sveriges företrädare har verkat i en nymiljö både vad gäller organisation ocharbetsformer och andra medlemsländerstraditioner och synsätt inom olikasakområden. Stor kraft har ägnats åt attta till sig de faktiskaarbetsprocesserna liksom att lära sigförstå andras synsätt och förmedlakunskap om våra egna. I detta sammanhangnämner regeringen särskilt språkfrågan.Franska är det viktigaste arbetsspråketinom stora delar av EU:s institutioner.Det innebär att många dokument först tasfram på franska innan de översätts tillövriga språk, vilket sker med vissfördröjning. Tolkning till och frånsvenska har skett i begränsad men ökandeutsträckning. Institutionernasöversättnings- och tolkningskapacitethar successivt men dock intefullt byggts ut. Det är, anförregeringen, ur synvinkel settytterst viktigt att hävda det svenskaspråkets ställning i EU.I skrivelsen noteras vidare att Sverigehar gått in i medlemskapet utan attfrångå den svenska förvaltningsmodellen.Arbetsfördelningen mellan ochregeringen och mellan regeringen ochmyndigheterna har förblivit i principoförändrad. Någon ändring har inteheller skett beträffande statsmakternasförhållande till intresseorganisationeroch andra berörda organ. Däremot har,som nämnts ovan, medlemskapet inneburitatt i första hand arbetsmetoderna haranpassats till de nya förhållandena. Medanledning av den svenskaförvaltningsmodellens särskilda strukturhar regeringen uppdragit åtStatskontoret att kartlägga ochanalysera hur EU-medlemskapet under detförsta året påverkat statligamyndigheters organisation ocharbetsformer och hur formerna församverkan mellan regering ochförvaltningsmyndigheter har utvecklats.Statskontoret skall i en huvudrapportunder redovisa sin bedömning av densvenska förvaltningsmodellensändamålsenlighet i ett EU-perspektiv ochvilka för- och nackdelar den medfört idet praktiska arbetet.I skrivelsen hänvisas bl.a. till 1995års regeringsförklaring vari regeringenangett vilka områden som ges högprioritet i EU-arbetet, nämligensysselsättning och tillväxt, en högskyddsnivå inom miljöområdet, öppenhet iEU:s institutioner, jämställdhet mellankvinnor och män, större inflytande förkonsumenterna, regional utjämning,frihandel, östutvidgningen, fred i detforna , kampen motinternationell brottslighet inklusivenarkotikabekämpning, fusk och bedrägerimed gemenskapsmedel samt samarbetet inomÖstersjöområdet. har vidare, vidsidan av att hävda det svenska språketsställning i samtliga institutioner, lagtstor vikt vid att den tilldelade kvotenav svenska tjänstemän vid EU:sinstitutioner uppfylls och att unionenspersonalpolitik främjar jämställdhetmellan könen. I ett särskilt kapitel iskrivelsen redovisas utvecklingen i EU-institutionerna och bl.a.arbetet med rekrytering av svenskar , som består avmedlemsländernas stats- ochregeringschefer, möts normalt i slutetav varje ordförandeskapsperiod, dvs. Ordförandeskapetsslutsatser från i Esseni och års tvåmöten i och återfinns ibilagor till skrivelsen. möte i var detförsta av EU:s toppmöten där ,och deltog somfullvärdiga EU-medlemmar. (De treländerna hade dock i praktiken deltagitfullt ut vid mötet i i december1994.) De viktigaste frågorna somdiskuterades i varsysselsättningen, ekonomiska ochmonetära unionen (EMU), förbindelser medomvärlden, inrikes och rättsliga frågorsamt förberedelser förregeringskonferensen . möte i i december 1995behandlade framför allt EMU,sysselsättning, utvidgningsfrågan ochregeringskonferensen. Regeringenredovisar även utförligare det s.k.partnerskapet somgrundlades vid iBarcelona . Enförteckning över viktigare rättsaktersom antagits av rådet finnssom bilaga till skrivelsen. Också EU:sbudget 1995 redovisas i särskild bilaga.Arbetet för sysselsättning och tillväxthar lett fram till rekommendationer tillmedlemsländerna att koncentrera sinasysselsättningsfrämjande åtgärder tillfem nyckelområden. har, enligtvad regeringen anför i skrivelsen,förordat att arbetet inriktas på deområden som skall stärka arbetskraftenskompetens och företagens konkurrenskraftsamt öka arbetskraftens rörlighet påarbetsmarknaden, såväl geografiskt somyrkesmässigt. En annan viktig del avEU:s åtgärder för att skapa tillväxt,sysselsättning och konkurrenskraft ärsatsningen på de s.k. transeuropeiskanätverken inom sektorerna transport,telekommunikationer och energi. Ettomfattande arbete har bedrivits underåret, men några slutliga beslut har intefattats. De små och medelstora företagenspelar enligt svensk uppfattning enviktig roll i arbetet med att åstadkommatillväxt och sysselsättning. Inom EUbedrivs ett omfattande samarbete inomdetta område, bl.a. i form av ettsärskilt program för dessa företag.När det gäller den ekonomiska ochmonetära unionen fastslog stats- ochregeringscheferna vid rådetsmöten i och att EMU:stredje fas skall inledas den l januari1999. Man antog även ett scenario förinförandet av den gemensamma valutan, euro . redovisade isitt konvergensprogram hur man avser attuppnå de s.k. konvergenskriterierna.Det svenska konvergensprogrammet mottogsväl av rådet.En av de frågor som särskiltdrivit har gällt öppenheten,framför allt i rådets arbete. Genom inteminst svenska och danska ansträngningarhar öppenhetsfrågorna nu en given platspå EU:s dagordning, anförs det iskrivelsen. En av framgångarna detförsta året är att resultatet frånrådets omröstningar ilagstiftningsärenden alltid skalloffentliggöras. Dessutom skall protokollsamt förklaringar som EU-länderna avgerom beslutade rättsakter förutsättas varaoffentliga om inte ett enskiltmedlemsland begär motsatsen.EU:s regeringskonferens som skall seöver och revidera har förberetts av enreflektionsgrupp bestående avföreträdare för samtliga medlemsstater.I skrivelsen redovisas förberedelsernainför konfersen utförligare. I denslutrapport som reflektionsgruppenöverlämnade vid iMadrid analyserades och presenteradesolika lösningar och konsekvenser aveventuella fördragsändringar.En stor del av det ekonomiska samarbetetinom unionen sker inom ramen för EG ochrör den inre marknaden - fri rörlighetför varor, tjänster, personer ochkapital - och angränsandepolitikområden. Den sociala dimensionenav samarbetet syftar till att motverkanegativa konsekvenser av den inremarknaden och berör framför alltarbetstagare. Utgångspunkten församarbetet inom den gemensammavarumarknaden har varit att säkerställaden fria rörligheten. Regelverket förden inre marknaden är i huvudsak påplats. Den intensiva lagstiftningsfasenhar gått över i en fas där tyngdpunktenläggs vid att få de gemensamma reglernaatt fungera effektivt. Inomtjänsteområdet beslutade rådet om fleradirektiv som rör den finansiellasektorn. Avregleringen av unionenstelekommunikationsmarknad harfortskridit och skall vara genomfördsenast . , somredan har en avreglerad telemarknad,bevakar att arbetet bedrivs enligttidsplanen.Inom jämställdhetsområdet har Sverigebl.a. drivit frågorna om s.k.mainstreaming (integrering av ettjämställdhetsperspektiv inom allapolitikområden) och om kvinnorsinflytande på beslutsprocessen i EU:sinstitutioner.Svenska prioriteringar inommiljösamarbetet är kampen mot försurningoch klimatpåverkan, kemikaliekontroll,kretsloppsanpassning samt biologiskmångfald. har, anför regeringen,varit mycket pådrivande, och ett svensktinitiativ inom försurningsområdet harlett till att kommissionen nu utarbetaren särskild strategi mot försurningar.Sverige har också stött åtgärder somskall skapa en miljömässigt hållbarutveckling inom transportsektorn. Inomdenna sektor fattades också ett förSverige mycket viktigt beslutbeträffande lastbilars längd. Beslutetinnebär att svenska lastbilar i inrikestrafik även i fortsättningen får vara 24meter långa. Enligt ettkommissionsförslag skulle lastbilarslängd i samtliga EU-länder anpassas tillhögst . Den föreslagnaändringen hade, enligt vad som anförs iskrivelsen, kunnat innebära negativakonsekvenser för ur såvälekonomisk som miljömässig synvinkel samtbeträffande trafiksäkerheten. Tilltransportpolitiken hör ocksåsjösäkerhetsfrågorna som ger högprioritet i EU-arbetet. harrådet t.ex. antagit en förordning omsäkerhetsorganisationen på vissa färjor.Inom regionalpolitiken har bl.a.utformats utvecklingsprogram för vissasärskilt behövande regioner. Inte minstglesbygdsstödet och socialfondens bidragtill bekämpandet av arbetslöshet hargetts hög prioritet från svensk sida.Kommissionen har till rådet överlämnatett analysunderlag om konsekvenserna förden gemensamma jordbrukspolitiken medanledning av dels de nya åtagandena ivärldshandelsorganisationen , delsförberedelserna inför EU:s framtidautvidgning. har pekat på behovetav att modernisera jordbrukspolitikenför att kunna minska unionensmarknadsregleringar och sänka de internaprisnivåerna. har under 1995utarbetat ett miljöprogram förjordbruket. En av de viktigare frågornainom animalieområdet har varitförhandlingarna om ett temporärt avtalmellan och i syfte attbibehålla existerande handel medbearbetade jordbruksprodukter.Användning av hormoner inomanimalieproduktionen har varit i högstagrad aktuell . verkat för att det nuvarandeförbudet mot hormoner iproduktionshöjande syfte inte skalluppluckras.I juni 1995 antog ministerrådet ettdirektiv som fastställer regler omtransporttider, raster ochveterinärbesiktningar viddjurtransporter. var ett av demest pådrivande länderna för sådanaregler, men kunde inte rösta förförslaget, eftersom transporttiderna förvissa djurslag är för långaoch rasterna för korta.Höstens förhandlingar om nya fiskeavtali ledde tillöverenskommelser mellan och ifråga om och . Däremotkunde förhandlingarna om det bilateralaavtalet mellan EU () och (det s.k. ) inte slutföras.EU:s utvidgning har, enligt vad somanförs i skrivelsen, varit en fråga somprioriterats högt av den svenskaregeringen . serutvidgningen som ett viktigt politiskt,ekonomiskt och miljöpolitiskt steg förett enat . antogi en vitbok omanpassning av de berörda central- ochösteuropeiska staternas lagar ochadministrativa strukturer tillregelverket på EU:s inre marknad. ICannes fastställdes också attförhandlingarna om och Cypernsanslutning till unionen skall efter det attregeringskonferensen avslutats. I Madridi underströk utvidgningens politiska ochekonomiska betydelse för EU och uttaladesom sin strävan att den inledandeförhandlingsfasen för de associeradeländerna i skallsammanfalla med att förhandlingarna medCypern och inleds. drevståndpunkten att de baltiska staternaskulle behandlas likvärdigt med övrigacentral- och östeuropeiskakandidatländer, vilket också hörsammadesi Europeiska rådets slutsatser.Regeringen erinrar i skrivelsen om densvenska målsättningen attmedlemskapsförhandlingar för samtligakandidatländer skall inledas sex månaderefter regeringskonferensens avslutande.Europeiska unionens förbindelser medomvärlden har ytterligare utvecklatsunder . Till de viktigaste frågorna,anförs det i skrivelsen, har hörtfredsprocesserna i f.d. ochi , EU:s relationer medTurkiet, och andra stater iCentral- och , och Kanadasamt länderna i södra . Dengemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken (GUSP) har avnaturliga skäl till stor del handlat omatt nå en varaktig fred i f.d.Jugoslavien. Fredsprocessen, som leddefram till fredsavtalet i , harhaft såväl den somde övriga medlemsländernas fulla stöd.Utvecklingen av EU:s relationer med decentral- och östeuropeiska länderna,inklusive de baltiska staterna, harfortsatt genom slutande av s.k.Europaavtal. EU har vidare under 1995förlängt olika samarbetsavtal medRyssland och övriga OSS-stater,, samt medMercosur-staterna i . EUingick också en tullunion med . Ibilagor till skrivelsen återfinnssammanställningar över de viktigasteavtalen och överenskommelserna somslutits mellan EG och dessmedlemsstater och tredje land samt överde gemensamma ståndpunkter, åtgärder ochdeklarationer som antagits inom ramenför den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken.Sverige har traditionellt ett starktengagemang för frihandel och strävarefter att EU:s gemensamma handelspolitikäven fortsatt, och i ökad utsträckning,skall drivas i frihandelsvänligriktning. I bilaga till skrivelsenåterfinns statistiska uppgifter överSveriges handel med EU:s medlemsstater1994 och 1995. En central fråga underåret har varit att fullborda rollen förden nya världshandelsorganisationen (/WTO).Medlemskapet har visat sig ge oss godamöjligheter, anser regeringen, atttillsammans med andrafrihandelsinriktade medlemsländerpåverka EU:s handelspolitik i positivriktning. Exempelvis har lyckatsfå igenom kraftiga sänkningar av EU:stullar på elektronikkomponenter.Genom medlemskapet i EU deltar Sverigeäven i den gemensamma biståndspolitiken.EU:s bistånd (inklusive samarbete medCentral- och ) uppgick 1995till ca 4,8 miljarder ecu. Sverigebidrar till den gemensammabiståndspolitiken via medlemsavgiftenoch dessutom med 350 miljoner ecu tillEuropeiska utvecklingsfonden förkommande femårsperiod.EU har också arbetat mycket aktivt förde mänskliga rättigheterna. Under 1995har EU publicerat ett flertaldeklarationer och genomfört ett stortantal uppvaktningar i tredje land därallvarliga kränkningar av mänskligarättigheter förekommit eller hotat.Nedrustning och icke-spridning avmassförstörelsevapen har ägnats ettintensivt samarbete, bl.a. införförlängningen och granskningen av icke-spridningsavtalet och utarbetandet avskärpta internationella regler förtruppminor och laservapen.Inom ramen för samarbetet på det inrikesoch rättsliga området har bl.a. åtgärdervidtagits för atteffektivisera kampen mot narkotikahandeloch annan grov kriminalitet. Detinternationella polissamarbetet harfördjupats inom flera områden. Denstrategi för narkotikabekämpning somdiskuterats syftar till attminska både utbud och efterfrågan.Europolkonventionen om den europeiskapolisbyrån, Europol, undertecknades ijuli 1995. En viktig fråga som återståratt besluta är behörighetatt tolka konventionen.Medlemsstaterna har också sökteffektivisera det civil- ochstraffrättsliga samarbetet. En nykonvention om ett förenklatutlämningsförfarande undertecknades imars 1995. Vad avser arbetet inom asyl-och invandringsområdet har arbetet medatt dels ratificera den s.k.Dublinkonventionen, dels försökaslutföra förhandlingarna om yttregränskontrollkonventionen fortgått. Intei något av fallen har arbetet kunnatslutföras. En resolution omminimigarantier för asylsökande har dockantagits, och rådet har också enats omen gemensam ståndpunkt rörande enharmoniserad tolkning av flykting-begreppet.Samarbetet på tullområdet har bl.a.resulterat i den s.k. CIS-konventionensom undertecknades . Densyftar till att förhindra, utreda ochsakföra allvarliga brott motnarkotikalagar avseende införsel ochutförsel av narkotika. Dessutom omfattarkonventionen penningtvätt vidnarkotikahandel. Arbete har ocksåbedrivits med förslag till en konventionom ökat tullsamarbete, den s.k. . Åtgärderna mot fusk ochbedrägeri med gemensamma EU-medel harprioriterats högt, såväl av unionen somhelhet som av . När det gäller derent rättsliga åtgärderna som vidtagitshar t.ex. medlemsstaterna skrivit underden s.k. bedrägerikonventionen i juli1995. Genom konventionen straffbeläggsolika former av bedrägerier som riktarsig mot EU:s finansiella intressen. Islutet av 1995 beslutade därefter rådetatt även anta en förordning omadministrativa åtgärder och sanktionersom skall vidtas vid exempelvis missbrukav gemenskapsmedel. Den svenskakommissionären, , äransvarig för dessa frågor inomkommissionen.5.2 Sammanfattning av motionernaI kommitttémotionen U43 (v) anförs attregeringens skrivelse kan sägas ge engod översikt över vilka frågor sombehandlats i unionen och attden kan vara en källa till baskunskaperom EU-frågor. Motionärerna anser dockatt skrivelsen ger skönmålandebeskrivningar av konsekvenserna av EU-medlemskapet. I skrivelsen anförs attSverige fått inflytande över deneuropeiska kontinentens, och därmed sinegen, framtid. Däremot sägs inte, anförmotionärerna, att de övriga 14medlemsländerna fått ökat inflytandeöver . Beslutsmakten har, anförsdet i motionen, flyttats från riksdagtill regering och initiativrätten frånriksdagen till . Samrådetmed fungerar av flera olikaskäl illa.Motionärerna anser att EU är enrikemansklubb med stormaktsambitioner.Då och då, hävdar de, finns en tendensinom EU att betrakta världens tillgångarsom en resurs just för det rikaVästeuropa. Som exempel nämns bl.a. enbeskrivning som kommissionen gjort avBarentsregionen som kommande Ruhrområde . En av de frågor somdiskuterats mest inom EU -kärnvapenprov i Stilla havet- behandlas inte explicit i skrivelsen,påpekas det. Någon mer ingåendesäkerhetspolitisk analys finns inteheller i skrivelsen. Ej heller ges någonbeskrivning av mer svenska självständigasäkerhetspolitiska ställningstaganden,anför motionärerna. Även påhandelsområdet är EU en stormakt. Någonanalys av konse-kvenserna för Sverigesutrikeshandel av EU-medlemskapet gesdock inte i skrivelsen.I motionen tas också upp den ökandeojämlikheten i världen och EU-staternasbistånd, bl.a. inom ramen förLomékonventionen. Det påpekas attlivsmedelsbistånd, som ingår i EU:solika former av bistånd, måste vara välsamordnat med de mottagande staternasjordbruks- och livsmedelspolitik så attinte den lokala livsmedelsförsörjningenslås ut. I motionen sägs också att EU-staternas vapenexportpolitik skämmerbilden av ett EU som en union som verkarför regional säkerhet, fred ochstabilitet. I skrivelsen markeras inteatt avser behålla sin egenkontroll av krigsmateriel.Genom EU-medlemskapet har ,anförs det vidare, fått en lägre profili andra internationella organisationer,bl.a. måste såväl inom somutom EU mer kraftfullt stå upp förinternationell solidaritet och rättvisasamt försvara de små ländernas rätt i envärld där en ogenomtänktstormaktspolitik kan hota fred ochstabilitet. Motionärerna anser attanklagelserna att EU utvecklas mot en fästning synes bli alltmerberättigade. Oron gäller särskiltasylrätten och den personligaintegriteten. Svensk flyktingpolitik harblivit mer restriktiv, hävdas det imotionen. förstärkeryttterligare dessa negativa tendenser. Iskrivelsen analyseras intekonsekvenserna av alla de åtgärder somnu vidtas för att skärpa kontrollen avsåväl EU:s egna medborgare sommedborgare i länder utanför EU.I motionen hänvisas vidare till vadVänsterpartiet tidigare anfört om sinsyn på EMU. Regeringens skrivelseinnehåller inte någon närmare analys avsambandet mellan EMU:s konvergenskravoch kraven på den ekonomiska politikenefter det att den gemensamma valutaninförts. Där diskuteras heller inte detdemokratiska problemet med att flyttabesluten över penning- ochvalutapolitiken från en myndighet underriksdagen till en av regeringar ochparlament oberoende ledning för eneuropeisk centralbank. Vidare saknashänvisning till någon analys som skullepeka på att just EU är ett s.k. optimaltvalutaområde.När det gäller skyddet för miljö, hälsaoch säkerhet anförs i motionen att detav skrivelsen framgår att det ännu intefinns full klarhet över vad som skallhända med undantag för våralite hårdare regler när övergångstidenlöper ut. Situationen i EU:smedlemsstater präglas av arbetslöshet,ekonomisk kris och nedskärningar avsociala utgifter.