bet · GJ01LU11 · 1996-05-21 00:00:00 — Lag om företagsrekonstruktion, m.m. I betänkandet behandlar utskottetregeringens proposition 1995/96:5 Lag omföretagsrekonstruktion. Vidare behandlassju motioner som väckts med anledning avpropositionen och elva motioner från denallmänna motionstiden år 1995.I propositionen lägger regeringen framett förslag till en lag omföretagsrekonstruktion. Förslagetinnefattar ett nytt insolvensrättsligtförfarande inom vars ram åtgärder kanvidtas för att rekonstruera sådanaföretag i kris som bedöms ha utsiktertill en fortsatt lönsam verksamhet. Enrekonstruktion kan innefatta såvälåtgärder som förbättrar rörelsensresultat som en uppgörelse medborgenärerna i form av ackord.Ackordslagens bestämmelser om offentligtackord överförs till lagen omföretagsrekonstruktion. Under den tidsom en företagsrekonstruktion pågår harenligt förslaget näringsidkaren iprincip skydd mot exekutiva åtgärderfrån borgenärernas sida och mot attavtalsmotparter häver ingångna avtal.När en domstol beslutar omföretagsrekonstruktion skall densamtidigt utse en rekonstruktör. Dennesuppgift är att utreda näringsidkarensproblem och att lämna förslag till hurproblemen skall lösas. Borgenärernagaranteras insyn i och möjligheter attpåverka rekonstruktionsförfarandet. Föratt underlätta företagsrekonstruktionenföreslås att fordringar som uppstårunder förfarandet skall få bästaallmänna förmånsrätt.I propositionen föreslås vidareändringar i skuldsaneringslagen.Ändringarna innebär att fysiska personersom är näringsidkare skall kunnabeviljas skuldsanering, om det finnssärskilda skäl med hänsyn tillnäringsverksamhetens ringa omfattningoch enkla beskaffenhet.Lagen om företagsrekonstruktion ochövriga lagändringar var avsedda attträda i kraft den 1 februari 1996.I en motion yrkas avslag påpropositionen. I tre andra motioneryrkas att förslaget till ändring iskuldsaneringslagen skall avslås. Övrigamotioner gäller bl.a. olika moment irekonstruktionsförfarandet, vissarättsverkningar av ett beslut omföretagsrekonstruktion, rekonstruktörenskompetens, ackord, förmånsrättsordningenoch vissa frågor med anknytning tilldenna samt några spörsmål om konkurs.Konkursförvaltarkollegiernas föreninghar inför utskottet framfört synpunkterpå förslaget såvitt gällerförutsättningarna för beslut omföretagsrekonstruktion. I ärendet harockså inkommit skrivelser frånGrossistförbundet resp.Företagarnas Riksorganisation.I betänkandet behandlar utskottet ocksåett i proposition 1995/96:115 framlagtförslag till lag om ändring i det iproposition 1995/96:5 framlagdaförslaget till lag omföretagsrekonstruktion.Beträffande förutsättningarna för ettbeslut om företagsrekonstruktion,förordar utskottet en ändrad lydelse avbestämmelsen härom i syfte attmöjliggöra att ett sådant beslut kanmeddelas på ett tidigare stadium.Utskottet lägger också fram någraförslag som innebär lagtekniskajusteringar samt föreslår av lagtekniskaskäl avslag på ett par av regeringenslagförslag. Vidare föreslår utskottet,med bifall till två motioner,följdändringar i viss annanlagstiftning. I övrigt tillstyrkerutskottet bifall till lagförslagen medden ändringen att ikraftträdandet avlagstiftningen flyttas fram till den 1september 1996.Med anledning av ett motionsyrkande (v)förordar utskottet ett tillkännagivandeom att regeringen skall låta utredafrågan om rätt för gäldenären att hävaavtal efter ett beslut omföretagsrekonstruktion. Vidare förordarutskottet med anledning av tvåmotionsyrkanden (v resp. kds) etttillkännagivande om en utredning avfrågan om vilken myndighet som skallhandha statens borgenärsfunktion vidackord.Övriga motionsyrkanden avstyrks.Till betänkandet har fogats 17reservationer och ett särskilt yttrande. I proposition 1995/96:5 föreslårregeringen () -efter hörande av Lagrådet - attriksdagen antar de i propositionenframlagda förslagen till1. lag om företagsrekonstruktion,2. lag om ändring i ,3. lag om ändring i ,4. lag om ändring i lagen (1845:50 s.1) om handel med lösören, som köparenlåter i säljarens vård kvarbliva,5. lag om ändring i lagen (1927:77) omförsäkringsavtal,6. lag om ändring i förmånsrättslagen(1970:979),7. lag om ändring i lagen (1995:302) omändring i förmånsrättslagen (1970:979),8. lag om ändring i aktiebolagslagen(1975:1385),9. lag om ändring i lagen (1982:188) ompreskription av skattefordringar m.m.,10. lag om ändring iutsökningsregisterlagen (1986:617),11. lag om ändring i lagen (1995:307)om ändring i utsökningsregisterlagen(1986:617),12. lag om ändring i konkurslagen(1987:672),13. lag om ändring i köplagen(1990:931),14. lag om ändring i lagen (1991:980)om handel med finansiella instrument,15. lag om ändring i lagen (1993:891)om indrivning av statliga fordringarm.m.,16. lag om ändring i lagen (1993:892)om ackord rörande statliga fordringarm.m.,17. lag om ändring iskuldsaneringslagen (1994:334).Lagförslagen har intagits som bilaga 1i betänkandet.I proposition 1995/96:115 föreslårregeringen () efterhörande av Lagrådet - såvitt nu är ifråga (lagförslag 30) - att riksdagenantar i propositionen framlagt förslagtill lag om ändring i lagen (1995:000)om företagsrekonstruktion.Lagförslaget, som av justitieutskottetöverlämnats till lagutskottet, återfinnsi bilaga 2 till betänkandet. Övrigalagförslag i proposition 1995/96:115 harbehandlats av justitieutskottet ibetänkandet 1995/96:JuU17. Motioner väckta med anledning avproposition 1995/96:51995/96:L11 av m.fl.(kds) vari yrkas1. att beslutar om sådanändring i förmånsrättslagen (1970:979)att dels nuvarande 11 § skall upphöraatt gälla, dels att nuvarande 10 a §skall betecknas 11 § och att 12 och 15§§ skall kompletteras med följande: 12 §"Löper en uppsägningstid under konkursengäller förmånsrätten endast under dentid som gäldenärens näringsverksamhetfortsätter, dock längst ", 15 § "En fordran med allmänförmånsrätt tas i första hand ut uregendom som inte är föremål för särskildförmånsrätt. En fordran med allmänförmånsrätt enligt 10, 11 eller 12 §§tas dock, om det behövs, ut förefordringar" med särskild förmånsrättenligt 5 eller 12 §§ i annan lös egendomän tomträtt,2. att beslutar om sådanändring i lagen (1993:112) om ackordrörande statliga fordringar m.m. attstaten företräds avkronofogdemyndigheten,3. att avslår förslaget omändring av skuldsaneringslagen.1995/96:L12 av m.fl. (s)vari yrkas1. att beslutar om sådanändring i 11 kap. 20 § lagen (1987:667)om ekonomiska föreningar att beslut omföretagsrekonstruktion skall regi-streras hos registreringsmyndigheten,2. att beslutar om sådanttillägg i 16 § handelsregisterlagen(1974:157) att registrering av beslut omföretagsrekonstruktion skall ske.1995/96:L13 av m.fl.(fp, m, c) vari yrkas1. att avslår regeringensproposition (1995/96:5) omföretagsrekonstruktion,2. att begär att regeringenskyndsamt återkommer med nytt förslag omrehabilitering av företag.1995/96:L14 av m.fl. (m)vari yrkas1. att beslutar ändraregeringens förslag avseenderekonstruktionsplanen i enlighet medvad som anförts i motionen,2. att beslutar ändraregeringens förslag avseende ansökan omföretagsrekonstruktion i enlighet medvad som anförts i motionen,3. att beslutar ändraregeringens förslag avseende ackordunder företagsrekonstruktionen ienlighet med vad som anförts i motionen,4. att avslår regeringensförslag om att utvidgaskuldsaneringslagen till att omfattaäven små näringsidkare i enlighet medvad som anförts i motionen,5. att beslutar ändraregeringens förslag avseendeskattefordringars förmånsrätt i enlighetmed vad som anförts i motionen,6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om reformeringen av systemet medlöneförmånsrätt och lönegaranti.1995/96:L15 av Per m.fl. (v)vari yrkas1. att hos regeringen begärförslag enligt vad i motionen anförts omgäldenärens avtal, 6.4,2. att antar regeringensförslag när det gäller rekonstruktör medden ändring som följer av vad i motionenanförts om avsnitt 7.1,3. att antar regeringensförslag när det gäller borgenärens rollmed den ändring som följer av vad imotionen anförts om avsnitt 7.3,4. att godkänner vad imotionen anförts om upprättande av enrekonstruktionsplan, avsnitt 7.4,5. att hos regeringen begärförslag enligt vad i motionen anförtsom ackord under företagsrekonstruktion,avsnitt 7.5,6. att hos regeringen begärförslag enligt vad i motionen anförtsom ordningen mellan lönefordringar ochfordringar med säkerhet iföretagshypotek, avsnitt 8.2,7. att hos regeringen begärförslag enligt vad i motionen anförts omnytillkomna fordringar, avsnitt 8.4,8. att hos regeringen begärförslag enligt vad i motionen anförts omtidigare genomförda ändringar ilöneförmånsrätten och lönegarantin,avsnitt /96:L16 av m.fl. (m,fp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förstärktsakrättsligt skydd föråtertagandeförbehåll.1995/96:L17 av ochMarianne () vari yrkas attriksdagen beslutar om sådana ändringar iannan lagstiftning att bestämmelserna omföretagsrekonstruktion också omfattarekonomiska föreningar.Motioner väckta /951994/95:L301 av m.fl. (m)vari yrkas1. att hos regeringen begärförslag till ändring avförmånsrättslagen (1970:979) i enlighetvad som anförts i motionen omförmånsrätt för skattefordringar,2. att hos regeringen begärförslag till ändring avförmånsrättslagen (1970:979) i enlighetmed vad som anförts i motionen omförmånsrätt för lönefordringar,3. att beslutar om ändring ilagen (1984:649) om företagshypotek ienlighet med vad som anförts i motionen.1994/95:L302 av ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om en myndighet för obeståndsmåloch skuldsaneringsärenden.1994/95:L303 av m.fl. (m)vari yrkas1. att hos regeringen begärförslag till ändring i konkurslagen(1987:672) beträffande förvaltning ochtillsyn i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att hos regeringen begärförslag till ändring i konkurslagen(1987:672) i enlighet med vad somanförts i motionen,3. att hos regeringen begärförslag till ändring i aktiebolagslagen(1975:1385) i enlighet med vad somanförts i motionen.1994/95:L306 av ochSven-Åke () vari yrkas3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att begränsa möjligheternatill missbruk i konkursförfaranden,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att underlättarekonstruktionen av företag som bedömskunna bli livskraftiga.1994/95:L307 av m.fl. (v)vari yrkas1. att hos regeringen begärförslag om sådan ändring avförmånsrättslagen att arbetstagareslönefordran ges bästa förmånsrätt.1994/95:L308 av och () vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om återförsäljning av egendomtill tidigare ägare genom auktion,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om skärpning avnäringsförbudsregleringen,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljning avnäringsförbudsbesluten,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om bättre skydd förleverantörsfordringar,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanfört som obligatorisk prövning avföretagsrekonstruktion innan beslut omkonkurs.1994/95:L309 av . (fp, m, c) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om moderniseradföretagsrehabilitering,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en reformeradförmånsrättsordning.1994/95:L310 av m.fl. (c)vari yrkas1. att hos regeringen begärförslag om ändring i förmånsrättslagen(1970:979) beträffande s.k. produktivalönefordringar i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att hos regeringen begärförslag om ändring i förmånsrättslagen(1970:979) beträffande förmånsrätt förskatte- och avgiftsfordringar i enlighetmed vad som anförts i motionen.1994/95:L311 av m.fl.(c, m, fp) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förstärktsakrättsligt skydd föräganderättsförbehåll.1994/95:L312 av m.fl. (s)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om missbruk avkonkursförfarandet,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om förändring iförmånsrättslagen.1994/95:Ju221 av m.fl. (m)vari yrkas8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om avskaffande avskatteprivilegiet. Allmän bakgrundEfterlevnaden av civilrättsliga reglerom betalningsskyldighet regleras i sistahand av att gäldenärens egendomtvångsvis genom konkurs kan användas föratt tillgodose fordringsägarna. Deväsentligaste bestämmelserna om konkursfinns i konkurslagen (1987:672). Vidsidan av konkurslagen finns flera andralagar som har betydelse förkonkursinstitutets funktion. Härvid kansärskilt nämnas förmånsrättslagen(1970:979), lönegarantilagen (1992:497)och ackordslagen (1970:847).Ett konkursförfarande inleds med atträtten på ansökan av gäldenär ellerborgenär beslutar om konkurs. Genomkonkursbeslutet förlorar gäldenärenrådigheten över den egendom som ingår ikonkursboet. Rådigheten tillkommer istället den förvaltare som utses avrätten. Förvaltarens uppgift är attrealisera tillgångarna i boet och delaut influtna medel till borgenärerna. skall förvaltaren ta tillvara borgenärernas gemensamma rätt ochbästa samt vidta alla de åtgärder somkan främja en förmånlig och snabbavveckling av boet. Konkursreglernautgår från att, när flera borgenärerinte kan få betalt fullt ut för sinafordringar, förlusten i princip skallfördelas proportionellt i förhållandetill vars och ens fordran. Konkursensprimära uppgift är att tillhandahållaett system för att tvångsvis tillgodosede konkurrerande betalningsanspråken.Den ordning i vilkenbetalningsanspråken skall tillgodosesregleras i förmånsrättslagen. I lagengörs beträffande förmånsrättsordningenskillnad mellan å ena sidan s.k.särskilda förmånsrätter, som belastarendast viss gäldenärens egendom och somgäller både vid utmätning och i konkurs,samt å andra sidan s.k. allmännaförmånsrätter, som avser all gäldenärensegendom och som gäller enbart i konkurs.Lönegarantilagen innebär att statengaranterar prioriterade fordringar pålön och pension samt att staten övertarsåväl fordringarna som den förmånsrättsom följer med dem. Staten inträdersåledes i konkursen som borgenär påresp. löntagares plats.Efter ett konkursbeslut kan enborgenär inte genom samförstånd medgäldenären eller genom att vidtaindrivningsåtgärder m.m. skaffa sigföreträde framför andra borgenärer. Föratt förhindra att enstaka borgenärerskaffar sig försprång i konkurrensenmellan fordringsägarna finns dessutomregler som ger konkursbeslutet en vissretroaktiv effekt. Sålunda kan betalningoch andra rättshandlingar som företasinom en viss tidsrymd före konkursen bliföremål för återvinning tillkonkursboet.En konkurs medför ofta värdeförstöring.Kravet på att konkursboet skallavvecklas kan sålunda medföra attegendom säljs till ett värde som intemotsvarar det verkliga. Regelsystemetkan vidare göra det svårt att underkonkursen driva verksamheten på ettaffärsmässigt sätt, och de värden somfinns i företaget, bl.a. good-will, kangå till spillo. Vidare kankonkursförvaltningen varakostnadskrävande. För att undvika denegativa effekterna av en konkurs kanborgenärerna träffa en uppgörelse medgäldenären genom ackord. En sådanuppgörelse innebär i princip attoprioriterade fordringar reduceras viss procent av det ursprungligabeloppet. Till skillnad från vad somgäller vid konkurs behåller gäldenärensin rådighet över egendomen underackordsförfarandet. Ackordslagenreglerar i princip bara offentligaackord, dvs. fall där uppgörelsen kommertill stånd genom ett beslut av domstolefter en offentlig ackordsförhandlingoch kan genomföras mot enborgenärsminoritets bestridande.Liknande bestämmelser finns också i 12kap. Detta gör det möjligtatt också inom ramen för en inleddkonkurs åstadkomma ett ackord. Vid sidanav offentligt ackord förekommerunderhandsackord. Sådana ackord ärformlösa överenskommelser som ingåsfrivilligt och kräver samtycke av allaberörda borgenärer.Reglerna om offentligt ackord harkommit till för att förhindra att eneller ett fåtal borgenärer av tredskaframtvingar en oförmånligavvecklingsform. Ackordsförfarandetenligt ackordslagen kan indelas i tvåstadier. Det första inleds med attdomstolen på ansökan av gäldenärenförordnar en god man som skall utredaoch förhandla med borgenärerna omackord. Om en frivillig uppgörelse intekan träffas men förhandlingarna ändå gerett någorlunda positivt resultat inledsdet andra stadiet i ackordsförfarandetgenom att gäldenären ansöker omförhandling om offentligt ackord. Föratt ackordsförslaget skall kunna godtasoch fastställas fordras att detuppfyller vissa krav i fråga omackordsprocent m.m. samt att vissmajoritet av de oprioriteradeborgenärerna biträder förslaget.Ackordet blir inte gällande förrän detgodkänts av rätten.Den huvudsakliga skillnaden mellanackord och konkurs är att vid ackordgäldenärsföretaget består och avsesfortsätta med sin verksamhet medan såinte är fallet vid konkurs. Konkurseninnebär nämligen i allmänhet attgäldenärsföretaget upplöses och att dessverksamhet avvecklas, antingen genomförsäljning till ett företag somfortsätter driften eller genomrealisation av tillgångarna ochnedläggning av driften. Även ackord kanleda till avveckling men avsikten medförfarandet är främst att få till ståndrekonstruktion av ett företags finanser.Utöver konkurs- och ackordsinstitutenfinns inte någon lagreglerad form förrekonstruktion av företag. I detpraktiska rättslivet har dock vid sidanav konkurs och ackord utvecklats enordning med betalningsinställelse somofta föregår konkurs eller ackord. Någonallmän civilrättslig reglering avformerna för och verkan avbetalningsinställelse finns inte, mensärskilda bestämmelser om verkan avbetalningsinställelse finns i olikaförfattningar. Sålunda skall exempelvisenligt konkurslagen en gäldenär ansesvara insolvent om han har förklarat sigställa in sina betalningar.Betalningsinställelse utgör således enpresumtion för obestånd.Frågor om ett särskilt rättsligtförfarande med syfte att återställalivskraften hos i grunden lönsammaföretag som hamnat i ekonomisk kris hardiskuterats och i olikasammanhang. behandladeutskottet ett antal motioner vari sådanafrågor togs upp. Också motioner somrörde skuldsanering för fysiska personerbehandlades i detta sammanhang. godkända betänkande1987/88:LU12 uttalade utskottet attsjälva konkursförfarandet i sig ofta gergoda möjligheter till rekonstruktion avföretag som är på obestånd men som påsikt kan vara livskraftiga. Konkurs sominstrument för företagsrekonstruktionerinnebär emellertid vissa nackdelar. i kris är konkurs ofta ensista utväg som tillgrips då andraåtgärder inte visat sig kunna lösaproblemen. Den ekonomiska obalansen iföretaget kan då ha förvärrats ochmöjligheterna till en rekonstruktion kandärför vara begränsade ellerobefintliga. En annan nackdel, anfördeutskottet vidare, är att konkursregelmässigt innebär värdeförstöringsamt kan leda tillsysselsättningsproblem och svårigheterför underleverantörer ochlegotillverkare. Till bilden hör ocksåatt det kan vara svårt för ettkonkursdrabbat företag att fortsätta sinverksamhet eftersom möjligheterna att fåerforderliga krediter från banker ochleverantörer är små. Mot denna bakgrundfinns det, framhöll utskottet, anledningatt närmare överväga om man intelagstiftningsvägen kan införa en ordningsom medger att företag i kris får rådrumför att lösa sina problem.Rekonstruktionsförsök skulle därmedkunna påbörjas på ett tidigt stadium ochutsikterna till en ändamålsenligåteruppbyggnad av livskraftiga företagkunna öka. Det anförda ledde utskottettill att frågan om nya former förrekonstruktion av företag borde bliföremål för en allsidig ochförutsättningslös översyn. Vid en sådanöversyn borde också den näraliggandefrågan om sanering av fysiska personersskulder övervägas. Vad utskottet sålundaanförde gav som sin meningregeringen till känna (rskr.1987/88:57).Med anledning av riksdagsbeslutettillkallade regeringen enutredning med uppdrag att utreda ettantal spörsmål på konkursrättens område.I uppdraget ingick att överväga fråganom ett nytt rekonstruktionsförfarandeför företag i ekonomisk kris. Därutöverskulle utredningen med förtur behandlafrågan om skuldsanering för fysiskapersoner. Utredningen, som antog namnetInsolvensutredningen (Ju 1988:02),överlämnade delbetänkandet(SOU 1990:74) Skuldsaneringslag. I detämnet antog enskuldsaneringslag (1994:334), som träddei kraft (prop.1993/94:123, bet. Genomskuldsaneringslagen har möjligheterinförts för privatpersoner som inte ärnäringsidkare att under vissaförutsättningar helt eller delvisbefrias från en övermäktig skuldbörda.År 1992 överlämnade Insolvensutredningensitt slutbetänkande (SOU 1992:113) Lagom företagsrekonstruktion. Betänkandethar remissbehandlats och ligger tillgrund för förslagen i nu förevarandeproposition.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås en lag omföretagsrekonstruktion. Lagentillhandahåller ett nyttinsolvensrättsligt förfarande - benämntföretagsrekonstruktion - inom vars ramåtgärder kan vidtas för att rekonstruerasådana företag i kris som bedöms hautsikter till en fortsatt lönsamverksamhet.En företagsrekonstruktion kan innefattasåväl en rekonstruktion i sak av ennäringsidkares verksamhet som enfinansiell rekonstruktion. Den kanalltså syfta både till en förbättring avverksamhetens resultat och till enuppgörelse med borgenärerna. En sådanuppgörelse kan ske genom en frivilligöverenskommelse eller med tillämpning avregler om offentligt ackord. Detföreslås att ackordslagen upphävs ochatt bestämmelser om offentligt ackord istället tas in i lagen omföretagsrekonstruktion.Under den tid som enföretagsrekonstruktion pågår harnäringsidkaren i princip ett skydd motexekutiva åtgärder från borgenärernassida och mot att avtalsmotparter häveringångna avtal. När en domstol beslutarom företagsrekonstruktion skall densamtidigt utse en rekonstruktör. Dennesuppgift är att dels utredanäringsidkarens problem, dels ge förslagtill hur problemen skall lösas.För att underlätta rekonstruktionen,bl.a. genom att göra det lättare förnäringsidkaren att få ny kredit,föreslås också att fordringar somuppstår under en företagsrekonstruktionskall få bästa allmänna förmånsrätt.Vissa andra förändringar föreslås ocksåi förmånsrättslagen.I propositionen föreslås vidare attfysiska personer som är näringsidkareskall kunna beviljas skuldsanering, omdet finns särskilda skäl med hänsyn tillnäringsverksamhetens ringa omfattningoch enkla beskaffenhet.Lagen om företagsrekonstruktion ochövriga lagändringar föreslås träda ikraft den 1 februari 1996.Allmänna övervägandenKonkursinstitutet är nödvändigt i ettutvecklat och dynamiskt samhälle.Konkurser kan ses som en integrerad delav en fungerande marknadsekonomi. Är detfråga om ett gäldenärsföretag som integår att rekonstruera, t.ex. på grund avbrist på tillgångar, är konkurs enoundviklig metod för att avvecklaföretaget i syfte att tillgodoseborgenärerna. Finns det anledning attanta att gäldenären sökt gynna någonborgenär framför de övriga, kan konkursäven visa sig vara den lämpligasteutvägen för att möjliggöra återvinningav en otillbörlig transaktion eller föratt förhindra ytterligare sådanatransaktioner. Kan man misstänka brottmot borgenärer framstår konkurs somregel som oundviklig av den orsaken.Då förslag tilllag om företagsrekonstruktion lades frami var antaletföretagskonkurser rekordhögt och imarkant stigande . Under år1993 minskade dock antalet konkurser meddrygt och antalet företagskonkurseruppgick till närmare 19 000. År 1994hade antalet sjunkit till omkring 16000. Den sjunkande tendensen har hålliti sig även . Enligt uppgiftminskade företagskonkurserna då med 20 %och uppgick till omkring 11 500.Förhållandena nu är således i viss månannorlunda än då Insolvensutredningenpresenterade sitt förslag. Antaletkonkurser, som i viss utsträckning ärbetingat av det allmännakonjunkturläget, måste dock fortfarandeanses vara högt.Av vad som framgår av propositionenförekommer ackord i mycket ringautsträckning.