bet · GJ01FiU10 · 1996-05-28 00:00:00 — Motio-nerna Fi78 (m) yrkandena 8 och 9 samt Fi80 (v) yrkande 8 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande allmänna förutsättningar för kommunsektornatt med bifall till motion 1995/96:Fi81 yrkande 52 och med avslagpå motionerna 1995/96:Fi78 yrkandena 8 och 9 och 1995/96:Fi80 yrkande 8 somsin mening ger regering till känna vad utskottet anfört,38. Allmänna förutsättningar för kommunsektorn (mom. 12, motiveringen)() anser att den del av utskottets yttrande som under rubri-ken Allmänna förutsättningar börjar med "delar regering-ens" och slutar med "kostnader för arbetslösheten" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att verksamheten inom den kommunala sektorn är avcentral betydelse för medborgarna och att den också nära hänger samman medden allmänna samhällsekonomiska utvecklingen. Kommunsektorn får mindreresurser om tillväxten är svag. påverkar kommunsektorn i sig BNP-utvecklingen genom den stora andel av BNP som passerar genom den offentligasektorn. Av detta följer att en ekonomisk politik som innebär högarbetslöshet och dålig tillväxt försämrar den kommunala ekonomin och därmedockså serviceutbudet för medborgarna. På motsvarande sätt förbätt-rasvillkoren också för kommunerna och välfärden om den politik som förs ledertill en sundare ekonomisk utveckling.Den kommunala verksamheten bör enligt utskottet utsättas för samma krav påsparsamhet och effektivitet som ställs på andra verksamheter. Kommu-nernahar utsatts för ett mycket starkt omvandlingstryck, delvisframtvingat av den ekonomiska avmattningen. Under den förra man-datperiodentog förändringsarbetet på nivå ordentlig fart. Utskot-tetsbedömning är att kommuner och landsting i allmänhet har hanterat om-vandlingen bra och att oacceptabla välfärdsförluster har kunnat undvikas.Bidragande orsaker till detta är enligt utskottet den ökade friheten attorgani-sera olika verksamheter och det generella statsbidragssystem somgenomför-des av den borgerliga regeringen. Utskottet ser med oro på att denkonkur-rensutsättning och anbudsupphandling som intensifierades i början av90-talet nu tycks ha avstannat. Det försvårar kommunsektorns möjligheteratt erbjuda bra vård, omsorg och utbildning. Det är nu mycket viktigt attförny-elsearbetet kan fortsätta.Enligt utskottet är det införda bidrags- och utjämningssystemet istort sett bra. Vissa förändringar bör dock genomföras. Genom att sättanivån för inkomstujämningen till i stället för av skillnadenmellan den egna skattekraften och medelskattekraften får kommunerna en egendrivkraft att höja sina inkomster. Vidare är den långa införandetiden oac-ceptabel. Kostnadsutjämningen bör också ske i enlighet medutredningens ursprungliga förslag. Detta skulle ge de socialt mest utsattakommunerna bättre möjligheter att motverka segregation och utanförskap. Föratt värna det kommunala självstyret är det enligt utskottet viktigt attsträva efter klara och långsiktiga spelregler. Därför behövs ett hållbartoch rättvist utjämnings-sy-stem, utan en godtycklig s.k. kommunakut.39. Allmänna förutsättningar för kommunsektorn (mom. 12, motiveringen)() anser att den del av utskottets yttrande somunder rubriken förutsättningar börjar med "delarrege-ringens" och slutar med "kostnader för arbetslösheten" bort haföljande lydelse:Finansutskottet vill betona vikten av att den samlade offentliga sektorn an-passas till vad det samhällsekonomiska utrymmet medger. Detta framhävervikten av klara prioriteringar. Inom det kommunala området måste framförallt sjukvården, äldreomsorgen och skolan värnas. Enligt utskottet är utrym-met för ytterligare besparingar inom dessa områden obefintligt. I ställetkrävs ökade resurser för att kvaliteten skall kunna upprätthållas.Enligt utskottets mening skulle ett genomförande av den politik som för-ordas av i motion Fi82 innebära påtagliga förbättringarför kommunsektorn i förhållande till den politik som förs av den nuvaranderegeringen. Genom en utebliven höjning av de avdragsgilla egenavgifternamed en procentenhet skulle skatteunderlaget förbättras motsvarande ytterli-gare till kommunsektorn. På liknande sätt skulle 80-procentsnivåer i försäkringssystemen och bibehållna regler förarbetsgivarpe-rioden i sjukförsäkringen medföra ökade skatteintäkter ochlättnader för kommunerna när det gäller kostnader för bl.a. socialbidrag.Sammantaget skulle denna alternativa inriktning leda till att kommuner ochlandsting hade mer att röra sig med i jämförelse medregeringens poli-tik. Dessa resurser skulle kunna användas tillförstärkningar av viktiga om-råden som vård, omsorg och skola.Det är av största vikt att kommunerna får allt stöd i arbetet med attförnya sina verksamhetsformer i det svåra ekonomiska läge som råder. Blanddet viktigaste är därvid att statsmakterna ger långsiktiga och stabilaspelregler, t.ex. när det gäller tillämpningen av den s.k.finansieringsprincipen. En an-nan viktig fråga är bidrags- ochutjämningssystemet. Enligt utskottet är det nya systemet riktigt i sinahuvuddrag. Modifieringar behöver dock göras i några av komponenterna ikostnadsutjämningen. Utskottet instämmer i det som anförs i motion Fi82 (kds) om att kompensationen för äldreomsorg och för hälso- och sjukvård börges större tyngd.40. Skatteinkomsternas och statsbidragens utveckling (mom. 13), , Per och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken och statsbidragens utveckling börjar med "har redan"och slutar med "(m) yrkande 10" bort ha följande lydelse:Finansutskottet har tidigare i samband med behandlingen av det statligautgiftstakets preliminära fördelning på utgiftsområden förordat enminskning av statsbidragen till kommuner och landsting med 14 772 miljonerkronor och med under utgiftsområde25 All-männa bidrag till kommuner. En sådan sänkning bör enligt utskottetvara möjlig om de åtgärder genomförs som förespråkas i Moderatasamlingsparti-ets partimotion Fi78 beträffande bl.a. avreglering ochkonkurrensutsättning av kommunsektorn, en ändrad familjepolitik ochsänkning av egenavgifterna inom sjukförsäkringen. Utskottet vidhåller dennauppfattning.Utskottet hävdar vidare bestämt principen att det som tas upp i skattlokalt för lokala uppgifter i enlighet med regeringsformen skall gå tillfullgörandet av uppgifter i den egna kommunen. Den omläggning avbidragssystemet som beslutades av höstriksdagen skedde i strid medden svenska grundlagens bestämmelser. Det innebär att vi har ettstatsbidragssystem som uttryckligen strider mot regeringsformen. Dettabelyses av att en parla-mentarisk utredning mot denna bakgrund förnärvarande överväger vilka grundlagsförändringar som är nödvändiga om detinomkommunala utjäm-ningssy-stemet skall fortsätta att gälla.Utskottet förordar för sin del att ett nytt statsbidragssystem skallinföras fr.o.m. som innebär följande:· att den svenska grundlagen respekteras· att lokalt uppburen skatt går till den egna kommunen och ej till ett om-fördelningssystem· att det är en statlig uppgift att ge bidrag till kommuner och landstingmed för sina uppgifter otillräcklig skattekraft· att fullt incitament att förbättra sin skattekraft föreligger för allakommu-ner och landsting· att regleringar mellan stat och kommun i enlighet med finansierings-principen m.m. sker genom den s.k. neutraliseringsavgiften i samband medutbetalningen av kommunalskattemedel samt· att systemet med individuell slutavräkning kommunvis återinförs.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi78 (m) yrkande 10.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande skatteinkomsternas och statsbidragens utvecklingatt med bifall till motion 1995/96:Fi78 yrkande 10 hos re-geringen begär förslag om ett grundlagsenligt statsbidragssystem förkommuner och landsting från i enlighet med vad utskottetanfört,41. Minskning i särskilda fall av det generella statsbidraget till kommuneroch landsting (mom. 14)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken i sär-skilda fall av det generella statsbidraget till kommuner och landsting åren1997 och 1998 börjar med "anser det" och slutar med "(mp)yrkande 51" bort ha följande lydelse:Finansutskottet kan inte tillstyrka att kommuner och landsting som höjersin utdebitering åren 1997 eller 1998 skall bestraffas genom minskadestatsbi-drag. Förslaget bör avvisas av såväl principiella som ekonomiskaskäl. Såda-na ingrepp bör göras endast i yttersta undantagsfall om detfinns reella hot att kommunerna genom okontrollerade skattehöjningarriskerar att allvarligt skada samhällsekonomin i sin helhet.Något sådant hot föreligger enligt utskottets mening inte för närvarande.Dagens kommunpolitiker är mycket väl medvetna om det pressade ekono-miskaläget för kommuninnevånarna och kommer givetvis i det längsta att undvikaatt höja kommunalskatten. Trots detta kan det ändå för några få kommunereller landsting finnas lägen där skattehöjningar kan kommaatt framstå som det minst dåliga alternativet. Exempel på sådana utsatttalägen kan vara extrema inkomstminskningar till följd av det nyaskatteutjämningssystemet eller ett uppkommet krisläge för de kommunalabostadsföretagen. Utskottet kan inte acceptera att staten på detta sättdetalj-reglerar enskilda kommuners ekonomiska handlingsutrymme. Det står iuppenbar strid mot de grundläggande principerna för det kommunala själv-bestämmandet.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi81 (mp) yrkande 51.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande minskning i särskilda fall av det generella statsbi-dragettill kommuner och landsting åren 1997 och 1998att med bifall till motion 1995/96:Fi81 yrkande 51 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,42. ekonomi i balans (mom. 16), , Per och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken eko-nomi i balans börjar med "vill hänvisa" och slutar med "(m)yrkande 11" bort ha följande lydelse:Finansutskottet har noterat att regeringen i propositionen anmäler ett kom-mande förslag som innebär att ett uttryckligt krav i kommunallagen på ba-lans i de kommunala budgetarna skall införas först med flera årsfördröjning. Det är olyckligt att regeringen på detta sätt ställer lägrekrav på budgetdis-ciplin för kommunsektorn än för staten ochsocialförsäkringssektorn. Denna signal kan tolkas som om kommuner ochlandsting under en ny övergångstid skulle kunna låna till sina löpandeutgifter och verksamhet. Om så skulle ske försämras de offentligafinanserna genom ökande underskott i kommunsek-torn. Nödvändigastrukturreformer i den kommunala verksamheten kommer sannolikt attfördröjas. Enligt utskottets mening bör regeringen därför lägga fram sittförslag för så att det kan träda i kraft fr.o.m. år 1997.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi78 (m) yrkande 11.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande ekonomi i balansatt med bifall till motion 1995/96:Fi78 yrkande 11 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,43. ekonomi i balans (mom. 16, motiveringen)() anser att den del av utskottets yttrande som under rubri-ken ekonomi i balans börjar med "vill hänvisa"och slutar med "(m) yrkande 11"bort ha följande lydelse:Finansutskottet finner i likhet med vad som anförs i Vänsterpartietspartimo-tion Fi80 att regeringens aviserade förslag till detaljreglering avkravet på balans i de kommunala budgetarna kan komma att försvåra en merlångsiktig och flexibel inriktning av den kommunala verksamheten. mening sätter redan dagens kommunallag tydliga gränser mot enkontinuer-lig underbalansering av de kommunala budgetarna. En kommun ellerett landsting som under en följd av år redovisat underskott är enligtgällande regler skyldiga att balansera sin ekonomi. Motion Fi78 (m) yrkande11 av-styrks av utskottet.44. Tilläggsbudget (textavsnittet), , Per och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken /96 börjar med "För att bibehålla" och slutar med"förslag till tilläggsbudget" bort ha följande lydelse:Finansutskottet noterar att regeringen hävdar att det är synnerligenviktigt att utgiftsökningar och inkomstminskningar finansieras fullt utgenom beslutade utgiftssänkningar eller inkomstökningar. Det ärdärför med förvå-ning utskottet kan konstatera att regeringen inte harföljt denna princip för beslut på tilläggsbudget under innevarande budgetår. Dels har regeringen lagt förslag till utgifter som den inte heltfinansierat, dels har finansiering skett på tvivelaktigt sätt. Den nyabudgetprocessen innebär att skall få bättre kontroll över destatliga utgifterna genom utgiftstak och ut-giftsramar för olikapolitikområden. Kraven på kontroll över utgifterna och prioriteringarmellan olika anslag och verksamhetsområden gäller även för beslut om anslagpå tilläggsbudget. Utskottet förväntar sig att regeringen i fortsättningeninte kommer att lägga förslag till nya utgifter utan att också presenteraförslag till finansiering, vilket i första hand skall vara besparingar.45. Anslaget (mom. 20)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken (fjärde huvudtiteln) börjar med "Genom minskningen skapas" ochslutar med "yrkande 39 avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet anser inte att ytterligare till Statensförsvarshi-storiska museer är en försvarbar utgiftsökning med hänsyn tilldet statsfinan-siella läget. Regeringens förslag i denna del avstyrkssåledes medan motion Fi81 (mp) yrkande 39 tillstyrks.dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande anslaget med bifall till motion 1995/96:Fi81 yrkande 39 avslårförslaget i proposition 1995/96:150 yrkande 15 om en ökning av ram-anslagetStatens försvarshistoriska museer,46. Anslaget Flygtekniska försöksanstalten (mom. 21)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken (fjärde huvudtiteln) börjar med "Vidare tillstyrks regeringens"och slutar med "(mp) yrkande 40" bort ha följande lydelse:Med hänvisning till det statsfinansiella läget anser utskottet att extramedel inte skall anvisas till Flygtekniska försöksanstalten påtilläggsbudget. Ut-skottet tillstyrker därmed motion Fi81 (mp) yrkande 40medan propositio-nens förslag i denna del avstyrks.dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande anslaget Flygtekniska försöksanstaltenatt med bifall till motion 1995/96:Fi81 yrkande 40 avslårförslaget i proposition 1995/96:150 yrkande 16 om en ökning av ram-anslagetFlygtekniska försöksanstalten,47. Läkemedelsförmånen (mom. 22), , Per och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken m.m. (B 2) - Läkemedelsförmånen börjar med "Finansut-skottetvill i denna" och slutar med "Fi97 (fp) yrkande 3" bort ha följande lydelse:Finansutskottet vill i denna fråga framhålla följande. Under föregående århöjdes egenavgifterna i läkemedelsförmånen kraftigt. Denna höjning gavenligt regeringen inte avsedd besparingeffekt. Sambandet mellan egenavgif-terna, högkostnadsskyddet och den statliga läkemedelsförmånens kostnaderbyggde inte på korrekta analyser.Den utformning som högkostnadsskyddet fått har medfört att kostnader, somtidigare burits av landstingen men som genom ädelreformen överförts tillkommunerna, har kommit att belasta läkemedelsförmånen. För att minskastatens kostnader för läkemedel föreslår regeringen därför en kraftighöjning av högkostnadsskyddet. Enligt utskottets mening är en sådan höjningoac-ceptabel och kommer att drabba dem som har störst behov av vård och lä-kemedel.I avvaktan på att systemet med läkemedelsförmåner reformeras, föreslårutskottet att högkostnadsskyddet höjs med till fr.o.m. den1 . Därefter bör en höjning med genomföras t.o.m. år1999.Utskottet tillstyrker således bifall till motion Fi88 (m) yrkandena 1 och 2och avstyrker regeringens förslag liksom motionerna Fi79 (fp) yrkande 13,Fi80 (v) yrkande 12, Fi81 (mp) yrkande 32, Fi82 (kds) yrkande 2 och Fi97 (fp) yrkande 3.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande läkemedelsförmånenatt med bifall till motion 1995/96:Fi88 yrkandena 1 och 2 samtmed anledning av proposition 1995/96:150 yrkande 12 och med avslag påmotionerna 1995/96:Fi79 yrkande 13, 1995/96:Fi80 yrkan-de 12, 1995/96:Fi81yrkande 32, 1995/96:Fi82 yrkande 2 och 1995/96:Fi97 yrkande 3 antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1981:49) ombegränsning av läkemedels-kostnader, m.m. med de ändringarna att i 7 §talet 2 500 byts mot talet 1 900 och att i punkt 2 iövergångsbestämmelserna ordet gäller ikraftträdandet ersätts med ordengäller vid ikraftträdandet och som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,48. Läkemedelsförmånen (mom. 22)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken m.m. (B 2) - Läkemedelsförmånen börjar med "Finansut-skottetvill i denna" och slutar med "Fi97 (fp) yrkande 3" bort ha följande lydelse:Enligt finansutskottets uppfattning innebär regeringens förslag om höjt hög-kostnadsskydd en besparing som drabbar dem som har störst behov av sjuk-vård och läkemedel. Bland dessa grupper återfinns också de med lägst in-komster. Det alternativa förslag som socialförsäkringsutskottet arbetatfram är i det avseendet inte bättre än regeringens och bör därför likaledesavstyr-kas.Utskottet tillstyrker med det anförda motionerna Fi80 (v) yrkande 12, Fi81(mp) yrkande 32 och Fi82 (kds) yrkande 2 samt avstyrker propositionenyrkande 12 och motionerna Fi79 (fp) yrkande 13, Fi88 (m) yrkandena 1 och 2samt Fi97 (fp) yrkande 3.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande läkemedelsförmånenatt med bifall till motionerna 1995/96:Fi80 yrkande 12, 1995/96:Fi81 yrkande 32 och 1995/96:Fi82 yrkande 2 avslår proposi-tion 1995/96:150yrkande 12 och motionerna 1995/96:Fi79 yrkande 13, 1995/96:Fi88 yrkandena 1och 2 och 1995/96:Fi97 yrkande 3,49. Läkemedelsförmånen (mom. 22)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken m.m. (B 2) - Läkemedelsförmånen börjar med "Finansut-skottetvill i denna" och slutar med "Fi97 (fp) yrkande 3" bort ha följande lydelse:Enligt finansutskottets mening är den höjningen av högkostnadsskyddet somregeringen föreslagit alltför socialt okänslig i och med att den slårhårdast mot dem som har en svår ekonomisk situation. Redan nu visarrapporter att enskilda med svag ekonomi inte har råd att vare sig anlitasjukvården eller att köpa nödvändiga läkemedel.I likhet med vad som föreslås i motionerna Fi79 (fp) yrkande 13 och Fi97 (fp) yrkande 3 förordar utskottet en mer begränsad höjning. Högkostnads-skyddet bör således endast höjas till och delas upp påtvå lika stora högkostnadsskydd, ett för patientavgifter och ett förläkemedel. skall patienten betala maximalt i vardera systemet. Detta innebär således att ingen skall behövabetala mer än 2 000 för läkemedel och besök i den öppna hälso- ochsjukvården.Utskottet anser vidare att det är angeläget att utreda frågan om ett totalthögkostnadsskydd som inkluderar även andra kostnader än dem för läkeme-deloch läkarbesök.Med det anförda tillstyrker utskottet motionerna Fi79 (fp) yrkande 13 ochFi97 (fp) yrkande 3 samt avstyrker propositionen yrkande 12 och motionernaFi80 (v) yrkande 12, Fi81 (mp) yrkande 32, Fi82 (kds) yrkande 2 samt Fi88 (m) yrkandena 1 och 2. Vad utskottet här anfört bör som sin me-ning ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande läkemedelsförmånenatt med bifall till motionerna 1995/96:Fi79 yrkande 13 och 1995/96:Fi97 yrkande 3 avslår proposition 1995/96:150 yrkande 12 och motionerna1995/96:Fi80 yrkande 12, 1995/96:Fi81 yrkande 32, 1995/96:Fi82 yrkande 2och 1995/96:Fi88 yrkandena 1 och 2 samt som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,50. Tandvårdsförsäkringen (mom. 23), , Per och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken m.m. (B 2) - Tandvårdsförsäkringen börjar med "gör samma" och slutar med "Fi97 (fp) yrkande 9" bort ha följandelydelse:Finansutskottet kan inte godta de ändringarna i tandvårdstaxan som rege-ringen aviserat. I stället förordar utskottet att ett nytt högkostnadsskyddinförs, vilket bör träda in redan vid behandlingskostnader överstigande . Upp till denna nivå bör dessutom fri prissättning råda. För kostna-der däröver bör en åtgärdstaxa införas som fastställs av Riksförsäkringsver-ket. Denna taxa bör också inkludera tandvårdstekniska produkter.Vad utskottet nu förordar innebär såväl besparingar i tandvårdsförsäkring-en som en god tandvård. I syfte att premiera den preventiva tandvården kanockså utskottet tänka sig ett system där de patienter som regelbundetbesöker tandläkare och sköter sin tandhygien erhåller en viss rabatt.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi88 (m) yrkandena 3 och som sin mening ge till känna för regeringen. Motion Fi82 (kds)yrkande 3 blir därmed tillgodosett. Utskottet avstyrker motionerna Fi80 (v)yrkande 13, Fi82 (kds) yrkande 4 samt Fi97 (fp) yrkande 9.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande tandvårdsförsäkringenatt med bifall till motionerna 1995/96:Fi88 yrkandena 3 och 4samt 1995/96:Fi82 yrkande 3 och med avslag på motionerna 1995/96:Fi80yrkande 13, 1995/96:Fi82 yrkande 4 och 1995/96:Fi97 yrkande 9 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet an-fört,51. Tandvårdsförsäkringen (mom. 23)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken m.m. (B 2) - Tandvårdsförsäkringen börjar med "gör samma" och slutar med "Fi97 (fp) yrkande 9" bort ha följandelydelse:Finansutskottet kan inte godta de ändringarna i tandvårdstaxan som rege-ringen aviserat. Utskottet föreslår i stället att självrisken höjs till . Utskottet kan också tänka sig ändrade ersättningsnivåer iförsäkringen för behandlingskostnader upp till högkostnadsskyddet.Vad utskottet här föreslagit med anledning av motion Fi97 (fp) yrkande 9bör som sin mening ge till känna för regeringen. Utskottet avstyr-ker motionerna Fi80 (v) yrkande 13, Fi82 (kds) yrkandena 3 och 4 samt Fi88(m) yrkandena 3 och 4.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande tandvårdsförsäkringenatt med bifall till motion 1995/96:Fi97 yrkande 9 och med avslagpå motionerna 1995/96:Fi80 yrkande 13, 1995/96:Fi82 yrkan-dena 3 och 4 och1995/96:Fi88 yrkandena 3 och 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,52. Tandvårdsförsäkringen (mom. 23)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken m.m. (B 2) - Tandvårdsförsäkringen börjar med "gör samma" och slutar med "Fi97 (fp) yrkande 9" bort ha följandelydelse:Finansutskottet kan inte godta de ändringarna i tandvårdstaxan som rege-ringen aviserat. Redan genomförda besparingar har medfört att många i dagtvingas avstå från nödvändig tandvård.Utskottet anser att regeringen borde sammankalla en parlamentarisk gruppvars syfte skall vara att komma med förslag till hur resurserna inom tand-vårdsförsäkringen skall fördelas solidariskt.Vad utskottet här föreslagit med anledning av motion Fi80 (v) yrkande 13bör som sin mening ge till känna för regeringen. Utskottet avstyr-ker motionerna Fi82 (kds) yrkandena 3 och 4, Fi88 (m) yrkandena 3 och 4samt Fi97 (fp) yrkande 9.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande tandvårdsförsäkringenatt med bifall till motion 1995/96:Fi80 yrkande 13 och med avslagpå motionerna 1995/96:Fi82 yrkandena 3 och 4, 1995/96:Fi88 yrkandena 3 och4 och 1995/96:Fi97 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,53. Tandvårdsförsäkringen (mom. 23)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken m.m. (B 2) - Tandvårdsförsäkringen börjar med "gör samma" och slutar med "Fi97 (fp) yrkande 9" bort ha följandelydelse:Finansutskottet anser att den ändring i tandvårdstaxan som regeringen avise-rat ger ökat stöd till dem med minst behov och minskat stöd till dem medstörst behov.