bet · GK01NU1 · 1996-12-03 00:00:00 — För denna typ av stöd tillprojekt för marknadsintroduktionföreslås i motionen en ökning av A 2-anslaget med 20 miljoner kronor.De unga teknikföretagen behöver vidarekompetensutveckling, anför motionärerna.De anser att de större företagen börstimuleras att ta på sig rollen som tidiga kunder och att småföretag börfå stöd för att bygga upp partnerskapmed andra företag och externaforskningsresurser för projektsamarbetei eller . För avseende denna typ avnätverksbyggande för teknik ochkompetens föreslås en ökning av A 2-anslaget med 50 miljoner kronor.Teknikupphandling har visat sig vara eneffektiv metod för att få fram nyaprodukter, anför motionärerna. Viateknikupphandlingar där (tidigareStyrelsen för teknisk utveckling STU)har medverkat har en fakturering på över2 miljarder kronor uppnåtts, vilketskall ställas i relation till en statliginsats på , påpekarmotionärerna och föreslår en ökning av A2-anslaget med . Föratt stödja kvinnors företagande i detregionalpolitiska stödområdet har NUTEKgett stöd till kvinnliga affärsrådgivarei kommunerna, erinrar motionärerna om;ett projekt som har avslutats.Kommunerna har därför att ta ställningtill hur en sådan rådgivning skallbedrivas, men med hänsyn till mångakommuners dåliga ekonomi befararmotionärerna att rådgivningen kan kommaatt upphöra. Verksamheten med stöd tillkvinnliga affärsrådgivare bör intebedrivas endast inom stödområdet utanöver hela landet, anser motionärerna ochföreslår därför att A 2-anslaget ökasmed 50 miljoner kronor.I motion 1996/97:N270 (mp) föreslås enökning av det aktuella anslaget för år1997 med . Somtidigare redovisats föreslås i dennämnda motionen en minskning av A 1-anslaget med , varav77 avses tillföras dethär aktuella anslaget. Någon närmareprecisering av hur den föreslagnautökningen skall användas lämnas inte imotionen. Det som där sägs i det häraktuella avsnittet gäller mer allmännafrågor, som t.ex. regelförenkling, samtförslag på andra utskottsansvarsområden, avseende t.ex.skattesänkningar, glesbygdsstöd och ökadbankkonkurrens.Vissa kompletterande uppgifterBeträffande förslaget i motion1996/97:N271 (v) om ökade medel tillsåddfinansiering kan noteras att inomramen för A 2-anslaget finns 38 miljonerkronor tillgängliga för med s.k. såddkapital. Isammanhanget skall också nämnas attmedel kan sökas hos Industrifonden, ALMIoch Innovationscentrum. Verksamhet medfrämjande av byggande av nätverk tillhörde områden som arbetar med.När det gäller frågan omteknikupphandling, som också är föremålför yrkande i den nyssnämnda motionen,kan nämnas att regeringen inom ramen försmåföretagsprogrammet har beslutat omtillsättande av enmiljöteknikdelegation. Delegationenskall upprätta ett program förteknikupphandling på områden därtillgång till teknik för enmiljöanpassad process- ochproduktutveckling är särskilt angelägen.Förslag skall lämnas till regeringen idagarna, varefter regeringen fattarbeslut om eventuell tilldelning av medeltill verksamheten.Vidare har regeringen tillsatt ensärskild utredare, universitetskanslerStig (N 1995:06), med uppgiftatt utreda frågan om en mer aktiv teknikupphandling från statens och övrigaoffentliga aktörers sida. Utredningen,den s.k. teknikupphandlingsutredningen,avser att redovisa en första etapp avsitt arbete /97.Därefter är avsikten att fördjupningskall göras på ett antal utvaldaområden. Slutrapportering planeras tillsommaren 1997.Utskottet behandlade ett motionsyrkandeom kvinnliga affärsrådgivare i yttrande1995/96:NU10y över den s.k.sysselsättningspropositionen (prop.1995/96:222). Utskottet anförde (s. 17)att ställningstagande till huruvidasystemet med kvinnliga affärsrådgivarebör utökas från att avse kommuner istödområdet till att omfatta samtligakommuner bör göras av de berördakommunerna själva. I detta sammanhangkan också noteras att i det uppdrag somlandshövdingarna fått inom ramen försmåföretagsprogrammet skallmöjligheterna att stödja kvinnorsföretagande särskilt beaktas. Isysselsättningspropositionen meddeladeregeringen sin avsikt att se över hurstödet till kvinnors företagande kanförbättras i olika avseenden. Blandannat bör verksamheten med kvinnligaresurscentrum, såväl regionalt somnationellt, kunna vidareutvecklas,anfördes det. Uppdraget tilllandshövdingarna skall avrapporterassenast den 15 december 1996.Beträffande stöd till kvinnorsföretagande kan erinras om attregeringen i särskilda s.k.ägardirektiv anmodade att avsättaen ram för lån till kvinnors företagandepå totalt lägst 400 miljoner kronor.Stöd till kooperativ utveckling (A 3)PropositionenAnslaget disponeras för statsbidrag tillkooperativ utveckling. Föreskrifter omdetta finns i förordningen (1993:569) omstöd till kooperativ utveckling.Statsbidrag kan ges dels tillkostnadsfri information och rådgivningtill allmänheten om kooperativtföretagande, dels till kooperativaprojekt. Det övergripande målet är attstimulera en utveckling av kooperativasmåföretag genom att ge allmänhetentillgång till information och rådgivningom den kooperativa företagsformen.Rådgivningen skall vara likvärdig medden som ges om andra företagsformer.Kooperativa rådet (I 1983:G) ärregeringens organ för kontakt och dialogmed kooperationen. Merparten av stödetfördelas till 20 lokala kooperativautvecklingscentrum (LKU).Riksdagen har gett regeringen tillkänna att de kooperativa företagen skallbehandlas likvärdigt med andraföretagsformer (bet. 1993/94:NU15). Ensärskild utredare, , harhaft till uppgift att kartläggabehandlingen av olika företagsformer ochföreslå åtgärder för att uppnålikvärdiga förutsättningar mellankooperativa och andra företagsformer.Utredaren överlämnade sittslutbetänkande Attityder ochlagstiftning i samverkan (SOU 1996:31),vilket har remissbehandlats.Riksrevisionsverket () har tidigareutvärderat stödet till kooperativutveckling. Utvärderingen visar attstödet har mycket positiva effekter somtill låga kostnader gerarbetstillfällen. Regeringen aviserar ibudgetpropositionen en samhällsekonomiskstudie för att ytterligare belysaeffekterna av en satsning på kooperativtföretagande.Regeringen beräknar anslaget för nästabudgetår till 6,5 miljoner kronor.MotionernaFrågan om stöd till kooperativutveckling tas upp i sju motioner.Riksdagen bör tillse att det ställsresurser till förfogande så att det kanetableras LKU i de få län som saknar ettsådant, anförs det i motion 1996/97:N211(s). Vidare bör stödet tillnäringslivsutveckling omfördelas på ettsådant sätt att grundstödet till LKUökas från att avse en anställd till attgälla två anställda per LKU, ansermotionärerna. De hänvisar tillVärmlandskooperativet som för närvarandeär det största och äldsta kooperativacentrumet och där en breddning avgrundstödet är en förutsättning för attmöta en allt större efterfrågan påinformation. I motionen föreslås vidareatt särskilda resurser skall ställastill förfogande, så att en satsning påkooperativt företagande för kvinnor kangenomföras. Praktiska erfarenheter,liksom resultat från intervjuer ochattitydundersökningar, tyder på attkvinnor i stor utsträckning föredrarkooperativt företagande, anförmotionärerna.Också i motion 1996/97:N259 (s)föreslås en ökning av det här aktuellaanslaget så att antalet LKU kan öka ochså att det kan finnas två rådgivare perLKU i stället för en. Eftersom det istor utsträckning är prioriteradegrupper som kvinnor och invandrare somstartar småföretag i kooperativ formanser motionärerna att medel böröverföras från A 2-anslagetSmåföretagsutveckling till detta anslag,så att den redan befintliga kompetenseninom LKU-systemet kan stärkas.I motion 1996/97:N2 (s), som väckts medanledning av den forskningspolitiskapropositionen 1996/97:5, begärs ettuttalande av om behovet avforskning om kooperationen. Motionärernaanser att det behövs forskning påföljande områden: en samlad översikt ochstatistik, de kooperativa företagensbetydelse för små företagsaffärsutveckling, konsekvenser försysselsättningen, utvecklingen avdemokrati i samhället, effektiviseringav konkurrensen, internationalisering,styrinstrument, riskkapitalförsörjning,lagkollisioner, humankapital samtideologi.De när ingspolitiska insatserna börsyfta till att skapa ett generellt branäringsklimat, anförs det i motion1996/97:N265 (m). Olika företagsformerbör därvid behandlas lika i fråga omregler och och skattesystem. Ettspeciellt anslag för just kooperativutveckling kan då inte motiveras, ansermotionärerna och föreslår att anslagetslopas.I motion 1996/97:N271 (v) föreslås enökning av det aktuella anslaget med 18,5miljoner kronor. Motionärerna hänvisartill RRV:s utvärdering som visade attstödet till kooperativ verksamhet haftpositiva effekter och gett ett antal nyaarbetstillfällen till låga kostnader.Utvecklingen avseende LKU är dynamisk,och antalet LKU ökar och kan inom detnärmaste året komma att uppgå till 25stycken anför motionärerna. Detföreslagna ökade anslaget skulleinnebära ca till varjeLKU, konstateras det.En liknande ökning av anslaget med 19miljoner kronor föreslås i motion1996/97:N270 (mp). Av denna ökningkommer från den avmotionärerna föreslagna neddragningenav A 1-anslaget med 88 miljoner kronor.Motionärerna hänvisar till RRV:sutvärdering och anser att av stödet tillnyföretagande bör 8 miljoner kronordisponeras för särskilt stöd tillkvinnors kooperativa företagande. Föratt garantera verksamheten hos LKUföreslås att skallavsättas för rådgivningsverksamheten hosLKU.I motion 1996/97:N236 (mp) föreslås att18,skall flyttas frånA 2-anslaget till det här aktuellaanslaget. Höjningen är avsedd attmöjliggöra dels en ökning av antaletLKU, dels en ökning av antalet anställdaper LKU från en till två. Det statligastödet motsvarar intekostnaden för den avgiftsfriarådgivningen, och behovet ökar, anförmotionärerna. De anser vidare attbasverksamheten behöver garanteras förmer än i taget och attfinansieringen i mindre utsträckning börvara beroende av konsultuppdrag.Rådgivningsverksamheten vid LKU har nuutvecklats på ett sådant sätt att detvore befogat att en del av de särskildalånen till nyföretagande och en del avlånen till kvinnors företagande beviljasvia LKU, menar motionärerna. De föreslåratt ca av varderalåneslagen skall hanteras på detta sättoch att regeringen skall läggafram förslag om hur ett sådantvvertagande skall gå till.Vissa kompletterande uppgifterI propositionen erinras om att stödetfördelas till 20 LKU. Ytterligare ettLKU har bildats (i ). Förnärvarande är det endast tre län somsaknar ett LKU, nämligen ,och . Enligt uppgiftberäknas emellertid konstituering av LKUske även i de två förstnämnda länen i ennära framtid.Det tidigare nämndautredningsbetänkandet om behandlingen avkooperativa företagsformer, SOU 1996:31,är nu föremål för beredningsarbete iregeringskansliet. En proposition kan,enligt vad utskottet erfarit, komma attläggas fram under våren 1997.Enligt det tidigare nämnda uppdragettill landshövdingarna inom ramen försmåföretagsprogrammet skall de utifrånlokala och regionala förutsättningarutarbeta och genomföra åtgärder somfrämjar småföretagsutveckling, däriblandkooperativt företagande, tillväxt ochsysselsättning. Företrädare för bl.a.LKU skall erbjudas att delta isamarbetet.Beträffande forskning om kooperation,som är föremål för yrkande i motion1996/97:N2 (s), kan noteras att det iden forskningspolitiska propositionensägs - under Inrikesdepartementetsområde (s. 296) - att regeringen anserdet angeläget att berördaforskningsfinansiärer uppmärksammarbehovet av forskning om folkrörelser ochkooperation.Det kan vidare erinras om att , som tidigare nämnts,anmodats att avsätta 400 miljoner kronorför lån till kvinnors företagande.Härvid kan givetvis även kooperativaföretag komma i fråga.Turistfrämjande (A 4)PropositionenTuristdelegationen är centralförvaltningsmyndighet för turistfrågor.Verksamheten inom turistområdet bedrivsdels av Turistdelegationen, dels avSveriges Rese- och , som ägsgemensamt av staten och turistnäringen.Det övergripande målet förturistpolitiken är att skall haen hög attraktionskraft som turistlandoch en långsiktigt konkurrenskraftigturistnäring. beslöt våren1995 om inriktningen och utformningen avturistpolitiken (prop. 1994/95:100,prop. 1994/95:177, bet. Förnästa budgetår beräknar regeringen ettanslag på 81,4 miljoner kronor.MotionernaRiksdagen bör genom ett tillkännagivandeuttala att den i den forskningspolitiskapropositionen föreslagna uppbyggnaden avforskning kring turismen vidMitthögskolan i bör ske isamarbete med iGöteborg, anförs det i motion1996/97:Ub4 (s), som väckts medanledning av nämnda proposition.Regeringens förslag anses intevälmotiverat, eftersom programmetfrämst avser forskning som kan varasysselsättningsskapande inom mål 6-området. Turismen inom mål 6-området ären marginell del av turismen i ,vilket innebär att forskning omhuvuddelen av den svenska turismenlämnas utanför, konstaterarmotionärererna. De menar att regeringeni stället bör göra en bred nationellsatsning på forskning om rese- ochturistnäringen. Med hänvisning till denforskarutbildning som finns vidHandelshögskolan vid Göteborgsuniversitet anser motionärerna att detvore lämpligt att utveckla ett samarbetemellan denna institution ochMitthögskolan i motion 1996/97:N271 (v) föreslås enökning av det aktuella anslaget med 150miljoner kronor. Enligt motionärernaavsätter övriga nordiska länderväsentligt större belopp än tillmarknadsföring av turism. I Sverigesatsas ca per person och år, medanmotsvarande belopp i är , iNorge och i , sägsdet. I motionen hänvisas till enskrivelse från Rese- ochTuristråd, i vilken bolaget harhemställt om ett anslag på 180 miljonerkronor för marknadsföring och utvecklingav som resmål, och där dennautökade satsning ses som en del avinsatserna för att halveraarbetslösheten till år 2000.En minskning av anslaget för år 1997med , föreslås imotion 1996/97:N270 (mp). Verksamhetenbör helt skötas av näringen,anför motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterInom ramen för småföretagsprogrammet harregeringen beslutat anvisa 11 miljonerkronor till Turistdelegationen fördelfinansiering av uppbyggnad av ettkunskapscentrum för turism vidMitthögskolan och vidareutveckling avbefintligt turistforskningsprogram. EUbidrar med mål 6-medel.Vidare har regeringen beslutat om attfrån småföretagsprogrammets medel anvisa90 för internationellmarknadsföring av somturistland. Medlen utbetalas tillSveriges Rese- och Turistråd, närbolaget kan redovisa att ett dubbelt såstort belopp ställts till förfogande församma ändamål av berörda branschföretagoch andra organ.Slutligen har regeringen frånsmåföretagsprogrammets medel anvisat 2miljoner kronor till Turistdelegationenför att förstärka dess kansli.Det kan också noteras att riksdagenhösten 1995 fattade beslut om att anvisa20 till Rese-och Turistråd (prop. 1995/96:94, bet.NU13). Medlen avsattes främst för attutveckla och anpassa informationsteknikför små och medelstora turistföretagsamt för rådgivning till dessa företag isamband med introduktion och användningav de nya hjälpmedlen. Berörda företagförutsattes genom avgifter eller påannat sätt svara för minst hälften avkostnaderna.Täckande av förluster vid vissgarantigivning, m.m. (A 5)Från anslaget täcks kostnader i följandetre avseenden: för att infria statligagarantier enligt förordningen (1978:507)om industrigarantilån (upphävd1987:424), för bidrag till för täckande tillviss del av förluster i anledning avsådana garantier som de regionalautvecklingsfonderna hade beslutat omt.o.m , för att täcka kostnaderför utbetalningar till följd av tidigarefattade beslut om stöd enligtförordningen (1989:824) om statligt stödtill fartygsfinansiering (varvid detefter inte har fattats några nyabeslut om stöd). Några nya åtaganden somkan leda till utbetalningar från det häraktuella anslaget görs inte längre.Regeringen beräknar anslaget för nästabudgetår till . Ingamotioner har väckts på detta område.Medel till AB kanalbolag förupprustning och drift av kanalen (A 6)För nästa budgetår har regeringenberäknat anslaget till 15 miljonerkronor. Inga motioner har väcktsbeträffande detta anslag.Kostnader för omstrukturering av vissastatligt ägda företag, m.m. (A 7)PropositionenRiksdagen beslöt , på förslagav regeringen, att anslaget får användasför att täcka kostnader för åtgärder ienlighet med det bemyndigande förförvaltning av statligt ägda företag somredovisades i den aktuella propositionen(prop. 1995/96:141, bet. NU26).Regeringen fick genom detta beslutbemyndigande att vidta åtgärderbeträffande åtta nämnda företag. Förytterligare fyra företag finns sedantidigare särskilda bemyndiganden.Kostnader för förändringar av ägandet,omstrukturering respektive åtgärder samti viss omfattning kapitaltillskott fårbelasta anslaget. Detta får disponerasför åtgärder i anslutning till det nyabemyndigandet, dock vad gällerkapitalinsatser högst i sådan omfattningatt den faktiska belastningen kommer attmotsvaras av extra utdelningsinkomstereller försäljningsintäkter. Regeringenföreslår i budgetpropositionen attanslaget därutöver får disponeras förvissa övriga direkta kostnader som kanuppkomma vid ägarförvaltningen avstatligt ägda bolag för erforderligautredningar, analyser m.m. i samband medomstruktureringsåtgärder. Enligtregeringens förslag skall anslagetvidare få disponeras för vissa kostnadersom kan uppkomma som följd av genomfördaförsäljningar av aktier m.m. enligtriksdagens beslut om privatisering avvissa statligt ägda bolag (prop.1991/92:69, bet. För sådanakostnader skall respektive departementredovisa finansiering med motsvarandebelopp. Regeringen begär riksdagensgodkännande av de här angivnadisponeringarna av anslaget.Riksdagen beslöt , påförslag av revisorer, attregeringen skulle anmodas att göra enutvärdering av privatiseringsprogrammetoch redovisa resultatet för (förs. 1994/95:RR3, bet. NU2).Regeringen aviserar nu att ettforskningsprojekt med inriktningen attstudera de statligt ägda företagens rolli den industriella utvecklingen skallinitieras. Därvid avses erfarenheternaav det genomfördaprivatiseringsprogrammet komma attbeaktas.Regeringen beräknar anslaget för nästabudgetår till 25 miljoner kronor.MotionernaDet aktuella anslaget inrättades /92 för att underlättaprivatiseringsprogrammets genomförande,erinras det om i motion 1996/97:N265 (m). Eftersom regeringen inte haraviserat att den ämnar fortsätta arbetetmed att sprida ägandet i de statligaföretagen bör anslaget utgå, ansermotionärerna.I motion 1996/97:Fi211 (fp) harföreslagits en minskning av ramen förutgiftsområde 24 Näringsliv med 63 miljoner kronor.Ett avskaffande av det här aktuellaanslaget ingår i denna minskning.Även i motion 1996/97:N270 (mp)föreslås att det aktuella anslaget skallutgå. Eventuella behov av ägartillskottbör hanteras av en särskild krisgruppmed hög företagsekonomisk kompetens, ochom ägartillskott är tillräckligtmotiverat bör statsbudgetensmedelsreserv kunna användas, ansermotionärerna. Vad gälleromstrukturerings- ochförsäljningskostnader bör de kunna bärasav företagen själva, hävdas det.Tidigare riksdagsbehandlingI näringsutskottets yttrande(1996/97:NU1y) till finansutskottet överregeringens förslag till utgiftsramarför områdena näringsliv och energianfördes i avvikande meningar (m; fp;mp) att en minskning av det aktuellaanslaget med 25 miljoner kronorförordades.I betänkande 1995/96:NU26 om aktivförvaltning av statens företagsägandeavstyrktes i en reservation (m, c, fp,kds) regeringens förslag och förordadesi stället att de bemyndiganden omförsäljning som tidigare gettregeringen skulle kvarstå och dessutomkompletteras. I en annan reservation (v)stöddes utskottsmajoritetensställningstagande med undantag i frågaom . I en tredje reservation(mp) tillstyrktes regeringens förslag,under förutsättning att det fastställdesen policy för statliga företag.Avgifter till vissa internationellaorganisationer (A 8)Anslaget disponeras för svensktdeltagande i ett antal internationellaorgan på de närings- ochhandelspolitiska områdena. Regeringenberäknar anslaget för nästa budgetårtill . Förslaget harinte föranlett några motioner.Sveriges geologiska undersökning:Geologisk undersökningsverksamhet m.m.(A 9)PropositionenSveriges geologiska undersökning (SGU)är central förvaltningsmyndighet förfrågor om landets geologiskabeskaffenhet och mineralhantering. SGUär vidare chefsmyndighet förBergsstaten. Regeringen begär riksdagensgodkännande av dels de övergripande målför verksamheten inom SGU som anges ipropositionen, dels de riktlinjer förden maringeologiska verksamheten inomSGU som regeringen förordar.De övergripande målen anges vara attundersöka, dokumentera och beskrivaSveriges geologi för att tillhandahållageologisk information som behövssärskilt inom områdena miljö och hälsa,fysisk planering och hushållning mednaturresurser, naturresursförsörjning,jord- och skogsbruket samt försvaret.I propositionen redovisas deövergripande mål för denanslagsfinansierade verksamheten somgäller och som ärföljande:- För den regionala, systematiskaundersökningsverksamheten skall moderninformation anpassad till samhälletsolika behov inom skilda områden finnastillgänglig för av landytaår 2022.- För de prospekteringsintressantadelarna av och Norrbottenslän skall information finnas år 2010.- För de flygbaserade geofysiskaundersökningarna skall 75 %-målet uppnåsår 2004.- Informationen om de lösa avlagringarnapå hela den svenska kontinentalsockelnskall finnas tillgänglig år 2060.De av tidigare fastställdaövergripande målen är verksamhetsmål,anförs det i propositionen. Regeringenanser att det framöver bör ankomma påregeringen att fastställa dessaverksamhetsmål.I fråga om Bergsstatens verksamhetskall den infördaminerallagstiftningen prioriteras, sägsdet i propositionen. De besparingar sommåste göras på grund av detstatsfinansiella läget bör inteföranleda någon ändring av delångsiktiga produktionsmålen, heter detvidare. Justering av anslaget -innebärande en minskning med 6,7miljoner kronor - har gjorts för att detav beslutade engångsbeloppetför den maringeologiska verksamheteninte är av varaktig karaktär.Neddragningarna på anslaget bör intemedföra några förskjutningar i de avriksdagen tidigare fastställda målårenför SGU:s olikaundersökningsverksamheter, anserregeringen.Beträffande den maringeologiskaverksamheten konstaterar regeringen atten sådan samfinansiering för somförordades av inte varitmöjlig att uppnå. Regeringen föreslårdärför att anslaget till SGU för år 1997får belastas för viss basfinansiering avden maringeologiska verksamheten. SGUbör söka nå full kostnadstäckning i formav kompletterande avgiftsfinansieringgenom bl.a. svenska myndighetersutnyttjande av information från dennaverksamhet, sägs det. I propositionenskisseras även möjligheten att användaSGU:s utrustning till annan verksamhetsom är relaterad till denmaringeologiska verksamheten. Om detvisar sig svårt att uppnå dennafinansieringslösning anser regeringenatt det bör vara möjligt för SGU attföreslå regeringen alternativa lämpligaåtgärder för den maringeologiskaverksamheten. En sådan åtgärd kan varaatt avyttra undersökningsfartyget elleratt öka utnyttjandet av detta, heterdet.Med den redovisade bakgrunden beräknarregeringen anslaget till 124,9 miljonerkronor för nästa budgetår.MotionernaRiksdagen bör göra ett tillkännagivandeom betydelsen av maringeologiskaundersökningar, anförs det i motion1996/97:N268 (s). Undersökning avsedimenten i den miljön är ett avde viktigaste verktygen förmiljökontroll, anför motionärerna. Sådanundersökning krävs också enligt FN:shavsrättskonvention och enligt Agenda21. Om anslaget för den maringeologiskaverksamheten skulle halveras är det storfara för att verksamheten upphör, ansermotionärerna med åberopande av attstörre delen av anslaget utgörs av fastakostnader.