bet · GK01FiU1 · 1996-11-14 00:00:00 — Någotsärskilt tillkännagivande behövs inte varföryrkande 7 i motion Fi211 (fp) avstyrks.FördelningspolitiskakonsekvensanalyserI motionerna Fi507 av m.fl.(s), Fi908 av m.fl. (s) ochFi913 av () efterlyseskonsekvensanalyser av besparingarna i detpågående saneringsprogrammet för denoffentliga sektorn. I motion Fi507 (s)framhålls att regeringen börge information om de fördelningspolitiskakonsekvenserna. I motion Fi908 (s) ansermotionären att det är utomordentligt angelägetatt det sker en samladkonsekvensanalys av de förändringar som ägtrum i ersättningssystemen. Hurhar det påverkat de olika huvudmännens ekonomioch enskilda människors möjlighet att klarasin egen försörjning?I motion Fi913 (kd) ställs krav på eningående konsekvensanalys av vad de statliganedskärningarna i sociala system innebär ikronor och ören för såväl kommuner ochlandsting som för enskilda individer ochfamiljer.Finansutskottet har tidigare i betänkandet ianslutning till sitt ställningstagande tillriktlinjer för den ekonomiska politikenrefererat till den fördelningspolitiskaredogörelse som bifogats budgetpropositionen(bil. 4 Fördelningspolitisk redogörelse).I redogörelsen analyseras fördelningen avårsinkomster enligt SCB:s undersökning avhushållens inkomster (HINK). Huvudskälet attfokusera på fördelningen av årsinkomster ärdet stora intresse som riktatsmot de ökade inkomstklyftorna. Som framhålls ibilagan är långtifrån alla viktiga frågor ivälfärdsfördelningen belysta. Exempelvis ingårinte utgifter för vård och omsorg,förmögenhetsfördelningen, fördelningen avutbildning, hälsa, boende, fördelningen överlivet och mellan generationer, rörlighetenmellan inkomstgrupper, klasser osv.Redogörelsen är således i flera avseendenbegränsad.Redogörelsen omfattar endast utvecklingenfram t.o.m. . Skälet härtill är att år1994 är för vilket det finnsofficiell statistik från . Den innefattardärmed av den djupa ekonomiskakrisen och konsekvenserna av de förstabesparingarna i de sociala transfereringarna.De direkta effekterna av ändrade regler iskatte- och transfereringssystemen däreftergenom saneringsprogrammet har tidigareutförligt redovisats vid ett antal tillfällen,senast i den ekonomiska vårpropositionen(prop. 1995/96:150 s. 41-46).Mot bakgrund av de fördelningspolitiskafrågornas centrala betydelse förutsätterutskottet att regeringen successivt kommer attbygga ut de fördelningspolitiska analyserna.Med hänvisning härtill avstyrks motionernaFi507 (s), Fi908 (s) och Fi913 (kd).Miljökonsekvenserna avkonvergensprogrammetI motion Fi202 av m.fl. (mp)föreslås att skall uppdra åtregeringen att återkomma till med enanalys av miljökonsekvenserna avkonvergensprogrammet.Finansutskottet vill med anledning häravanföra följande. I budgetpropositionens bilaga3 kommenteras främst EMU:skonvergenskriterier. Utskottet vill härframhålla att dessa konvergenskriterier ärformulerade utifrån de specifika krav sommåste ställas på ett deltagarland i denmonetära unionen. EMU:s kriterier skall inteses som en heltäckande uppräkning av decentrala mål som skall gälla för denekonomiska politiken. När det gäller åtgärderför att nedbringa arbetslösheten och förbättramiljön har utskottet tidigare i betänkandetbehandlat dessa frågor.Som också framhålls i motion Fi202 (mp) stårde fem s.k. konvergenskraven inte imotsatsförhållande till en aktiv och ambitiösinriktning av miljöpolitiken. Ett uppfyllandeav konvergenskraven kan emellertid ses som enviktig förutsättning för att föra en ambitiösmiljöpolitik. Det förtjänar att understrykasatt den ekonomiska politiken består inteenbart av de fem konvergenskraven.Miljöfrågorna måste vara en viktigutgångspunkt vid utformningen av riktlinjernaför den ekonomiska politiken.Mot bakgrund av vad utskottet anfört avstyrksmotion Fi202 (mp) yrkandena 8 och 9.Miljöbilaga till finansplanenI motion Fi210 (c) yrkande 5 föreslås att enmiljöbilaga med en redogörelse för demiljöpolitiska insatserna skall bifogasbudgetpropositionen.Finansutskottet vill med anledning häravanföra följande. Regeringen redovisade underförra inriktningen av detmiljöpolitiska arbetet (skr. 1994/95:120). särskild skrivelse (skr. 1994/95:167)presenterade regeringen en strategi för detsvenska miljöarbetet i EU. harställt sig bakom huvudlinjerna i skrivelserna.Innehållet i dessa skrivelser utgör grundenför regeringens miljöpolitiska arbete. Åretsmiljöredovisning (1995/96:120) innehåller enredovisning av tillståndet i miljön och detmiljöpolitiska arbetet under år 1995.Som utskottet ser det är det givietvismöjligt att här nämnda skrivelser kanredovisas i nära anslutning eller som särskildbilaga till budgetpropositionerna. Det ärangeläget att redovisningen av miljöfrågornagörs på ett sådant sätt att miljöpolitiken fårstor uppmärksamhet. kan dock enskrivelse till ha störregenomslagskraft än en bilaga tillbudgetpropositionen. Utskottet förutsätter attregeringen ägnar stor uppmärksamhet åt behovetav genomarbetade redogörelser för detmiljöpolitiska arbetet.Utskottet anser därför att det inte ärnödvändigt för att göra ett särskiltuttalande i frågan. Utskottet avstyrker motionFi210 (c) yrkande 5.Merge-UTKAST>>INKOMSTER OCH UTGIFTSRAMARInkomsterInledningRiksdagens nya budgetberedning innebär attriksdagen skall fatta ett beslut omstatsbudgetens samlade utgifter och derasfördelning på utgiftsområden samt godkänna enberäkning av statsbudgetens inkomster(riksdagsordningen 5 kap. 12 §).Finansutskottet redovisar i detta avsnitt deförslag som berör inkomstsidan avstatsbudgeten. Utskottet återkommer senare iavsnittet sammanfattandebedömning av budgetförslagen för medsina överväganden och ställningstaganden bådebeträffande inkomst- och utgiftsförslag. I defall som inkomstförslagen inte har betydelseför statsbudget, tar emellertidutskottet ställning till dessa redan i dettaavsnitt.Utskottet redovisar i huvudsak de olikaförslagen i den ordning motsvarande inkomstertas upp på statsbudgetens inkomstsida.Avsnittet om respektive inkomsttitel inledsmed en tabell där regeringens ochoppositionspartiernas förslag till beräkningav inkomsterna för aktuell inkomsttitelredovisas. Av tabellerna framgår vilken effektregeringens förslag i budgetpropositionen ochsärpropositioner beräknas få för statsbudgetenunder 1997. Tabellerna visar också effekternaav oppositionspartiernas förslag i förhållandetill regeringens beräkning av statsinkomsternaför 1997.De belopp som redovisas i tabellerna harhämtats från dels budgetpropositionen, delspartimotionerna. Några belopp har dockjusterats i samarbete med partiernasföreträdare i finansutskottet. Samtliga beloppi tabellerna är i tusental kronor.I bilagorna 1 och 2 återges regeringens ochpartiernas förslag beträffande statsbudgeten.Bilaga 1 innefattar alltså en sammanställninginkomsttitelvis av de uppgifter som återfinnsi de tabeller som löpande redovisas i dettaavsnitt. I bilaga 1 återfinns utskottets ochreservanternas beräkningar av samtligainkomsttitlar.I budgetpropositionen (Finansplanen, avsnitt1) föreslår regeringen att vad gäller inkomsterna delsgodkänna beräkningen av statsbudgetensinkomster (yrkande 4), dels godkännaberäkningen av budget- effekter av förändradeskatte- och avgiftsregler (yrkande 5).Regeringen har utformat sitt budgetförslag inära samarbete med . Detta gällerockså huvuddragen i de förslag som berörinkomstsidan för år 1997.Alternativa förslag till inkomstberäkningåterfinns som yrkanden i följandepartimotioner: Fi204 (m), Fi211 (fp), Fi212(v), Fi213 (mp) samt Fi214 (kd).Utöver budgetpropositionen behandlarfinansutskottet i detta sammanhang ävenföljande propositioner:1996/97:17 Skattereduktion för fastighetsskatti vissa fall,1996/97:19 Beskattning av bilförmån, m.m.,1996/97:21 Nedsättning av socialavgifter,m.m.,1996/97:40 Försäljning av aktier iStadshypotek AB.Följande fyra propositioner påverkar enligtbudgetpropositionen ocksåinkomstberäkningarna:1996/97:10 Mervärdesskatt inom kultur-,utbildnings- och idrottsområdet,1996/97:12 Vissa justeringar i lagen omräntefördelning vid beskattning m.m.,1996/97:14 Vissa punktskattefrågor,1996/97:29 Höjning av koldioxidskatten förindustrin och växthusnäringen.Propositionerna 10, 12 och 14 har hänvisatstill skatteutskottet och ingår i det aktuellaärendet endast såvitt avser budgeteffekternaoch inkomstberäkningarna för 1997.Propositionernas förslag i dessa avseenden ärdock marginella. Beträffande hanteringen avden till finansutskottet remitteradeproposition 29, om höjning av koldioxidskattenför industrin och växthusnäringen, återkommerutskottet nedan under rubrikenFinansutskottets sammanfattande bedömning avbudgetförslagen för år 1997.I detta avsnitt om statsbudgetens inkomsterbehandlas även motioner som väckts medanledning av här aktuella propositioner samtmotioner väckta under allmänna motionstidensom behandlar frågor av betydelse förberäkningen av inkomsterna.I de fall som inkomstförslagen inte påverkar1997 års statsbudget, tar utskottet ställningtill dessa redan i detta avsnitt. Detta gällerföljande avsnitt (inom parentes anges om detär propositionsförslag och/ellermotionsförslag som behandlas):Skattepolitikens inriktning (motioner),skattskyldighet för rabatter (prop. 19 idenna del jämte motioner),skatterättslig hemvist för anställda vidEuropeiska universitetsinstitutet m.fl. (prop.19 i denna del),skatteplikt respektive avdragsrätt för räntaoch avgift i det nya bostadsbidragssystemet(prop. 19 i denna del),resor med egen bil mellan bostaden ocharbetsplatsen (prop. 19 i denna del),skatteavdrag på ersättningar till anställdavid EU:s institutioner eller organ (prop. 19 idenna del),avdrag för uthyrning (motion),självdeklaration som lämnas avkreditinstitut, värdepappersbolag ochförsäkringsföretag (prop. 19 i denna del),löneskatt på vinstandelar (prop. 21 i dennadel jämte motioner),översyn av fastighetstaxeringen m.m.(motioner),fastighetsskatt för mark som innehas medtomträtt (motion),skatt på kväveoxid (motion),utvärdering av ändrade ölskatter (motioner)samtbeskattning av fruktviner (motion).Skattepolitikens inriktningRegeringens förslag till allmänna riktlinjerför den ekonomiska politiken som redovisas iFinansplanen innehåller ett särskilt avsnitt(3.6) om skattepolitiken. Där framhållsinledningsvis att ett väl fungerandeskattesystem har grundläggande betydelse församhällsekonomin. Vid den sanering avstatsfinanserna som har genomförts sedan valet1994 har skattehöjningar utgjort en viktigdel, både genom att bidra med ökade inkomstertill staten och genom att bördorna därigenomhar kunnat fördelas efter bärkraft. Enligtregeringens bedömning kommer det knappast attvara möjligt att genomföra annat än marginellaförändringar av det totala skatteuttagetframöver. Däremot kan en del justeringar ochomfördelningar mellan olika skatteraktualiseras bl.a. mot bakgrund av denfortgående internationaliseringen av densvenska ekonomin. Önskemål om en ökadmiljörelatering av skattesystemet kan ocksåmotivera förskjutningar i skatteuttaget.Samtidigt betonar regeringen att det är avbetydelse för att både företag ochprivatpersoner skall kunna investera och göralångsiktiga bedömningar att skatteregler ochandra spelregler är långsiktigt stabila.Skattereformen 1990-1991 har på ett avgörandesätt bidragit till att har etthållbart skattesystem med förhållandevis enklaregler baserade på sunda principer.Av propositionen framgår att regeringenföljer de planer på skatteområdet somredovisades vid behandlingen avsysselsättningspolitiken (prop. 1995/96:207och 222, FiU15, rskr. I enlighet härmedavser regeringen att lägga framförslag om förbättringar främst för de mindreföretagen. Vidare har regeringen nyligentillsatt en särskild utredare som skallanalysera förutsättningarna förtjänstesektorns tillväxt. kommerSkatteväxlingskommittén att redovisa sinaöverväganden och förslag. Ibudgetpropositionen och i tre andrapropositioner som lagts fram samtidigtpresenterar regeringen de väntade förslagen omtemporära lättnader i fastighetsskatten förvissa villaägare som fått kraftiga höjningarav taxeringsvärdet, ändringar i beskattningenav bilförmåner och en höjning avkoldioxidskatten för industrin. Vidareföreslås en omfördelning inom beskattningen avalkohol och tobak och vissa åtgärder inomenergibeskattningen. Utskottet återkommer tilldessa skatteförslag under särskilda rubrikernedan. I budgetpropositionen lägger regeringenockså fram det aviserade förslagetatt skiktgränsen för statlig inkomstskattunder skall ligga kvar vid209 . Bakgrunden härtill är bl.a. attändringarna i fråga om bilförmåner medför ettinkomstbortfall.Moderata samlingspartiets förslag tillinriktning för skattepolitiken återfinns imotion Fi407 (yrkande 1) av m.fl.(m). Där förordas en politik för tillväxt, nyajobb och minskat bidragsberoende genom skatte-och avgiftssänkningar för arbete ochstimulanser för tjänstesektorn, företagandeoch kapitalbildning. Motionärerna menar att dehöga svenska skatterna gör dubbel skada.Medborgarnas beroende av den politiskasektorns förmåga att klara sina åtaganden blirmycket stort. försvagas valfrihetenoch den trygghet som ligger i att ha kontrollöver sin egen ekonomi. Därtill kommer att dehöga skatterna snedvrider ekonomins sätt attfungera, försvårar möjligheterna att skapaförutsättningar för de nya arbeten som så välbehövs och kväver tillväxtkraften i ekonomin.För att de ekonomiska problemen skall kunnalösas och medborgarna återfå det ekonomiskaoberoende som är en förutsättning förlångsiktig trygghet, menar motionärerna attdet krävs att utrymme skapas för kraftfullaskattesänkningar. Inriktningen bör vara attskapa förutsättningar för väsentligt högretillväxt och betydligt fler nyaarbetstillfällen som det storabidragsberoendet minskar. föreslåri sitt budgetalternativ besparingar för attskapa utrymme för skattesänkningar på ca 37miljarder kronor , 50 miljarder kronorår 1998 och . Deföreslagna skattesänkningarna avser sänktskatt på arbete för främst låg- ochmedelinkomsttagare och eliminering av det sommotionärerna ser som en överbeskattning avföretagande. Dessutom föreslås en generellsänkning av fastighetsskatten. I konsekvenshärmed framställs i andra motioner frånModeraterna konkreta yrkanden och krav pålagändringar och riksdagsuttalanden omskattelättnader i olika hänseenden.Folkpartiet liberalernas förslag tillriktlinjer för skattepolitiken i motion Fi419av m.fl. (fp) yrkande 1 utgårfrån idén att skatterna skall utformas med denenskilda människan och företagaren för ögonen.Politiken bör präglas av förståelse för demotiv som driver människor och företag attutvecklas. Skattepolitiken måste, enligtmotionärerna, läggas om så att den främjarekonomisk utveckling, företagsamhet och en godmiljö. liberalernas krav påriktlinjer på skatteområdet innebär enåtergång till skattereformen med högst imarginalskatt och en skattepolitik för flerjobb med skattesänkningar på ca 30 miljarderkronor, varav en stor del är sänktaarbetsgivaravgifter. Riktlinjerna innebär attåtgärderna skall finansieras genom besparingarpå de offentliga utgifterna och vissaskattehöjningar. Momsen på livsmedelåterställs till , beskattningen avförmånsbilar på nuvarande nivå bibehålls ochen arealskatt för jordbruket införs. Konkretayrkanden och krav på riksdagsuttalanden idessa hänseenden, om lättnader ochförenklingar i företagsbeskattningen, om ökadavdragsrätt för pensionssparande och enåtergång till tidigare regler förförmögenhetsbeskattningen av aktier framställsockså i motioner som kommer att redovisasunder separata rubriker nedan.Vänsterpartiet anför förslag tillskattepolitikens inriktning i motion Fi212(yrkande 6) av m.fl. (v) ochSk370 (yrkande 1) av m.fl. (v).Motionärerna pekar bl.a. på att den kritik somVänsterpartiet tidigare riktat motskattereformens effekter visat sig varariktig. Grundprinciperna bakom reformen varriktiga, men reformen finansierades på felsätt och den genomfördes vid fel tidpunkt.Valet av finansieringsmetod medförde att denblev kraftigt underfinansierad. På så sättbidrog skattereformen till att förstärka ochtroligtvis även utlösa den ekonomiska krisen.Vänsterpartiet instämmer i övrigt iregeringens analys och bedömning omskattepolitiken i finansplanen, men menar attdet finns skäl för justeringar ochomfördelningar mellan olika skatter och ocksåvissa skattehöjningar. Förslaget tillriktlinjer för skattepolitiken innebär bl.a.att man av fördelningspolitiska,miljöpolitiska och andra skäl genomförskattehöjningar med ca 3 miljarder kronornetto och tar steg mot en miljörelateradskatteväxling. Motionärerna vill också ha ettriksdagsuttalande om att skattereformenförstärkt lågkonjunkturen och bidragit tillnegativa fördelningspolitiska effekter.Motionärerna kräver bl.a. höjt grundavdrag förlåginkomsttagare, skatteskärpningar förhöginkomsttagare, ett avdragstak på 100 000 krför skuldräntor, skärpt bolagsskatt m.m. ochskärpt förmögenhetsskatt. Till dessa konkretayrkanden återkommer utskottet medredovisningar under separata rubriker.Miljöpartiet de grönas inriktning avskattepolitiken redovisas dels i motion Fi213(yrkande 12) av m.fl.(mp), dels i motion Fi420 (yrkandena 1 och 2)av m.fl. (mp).Motionärerna bedömer att den totalaskattekvoten kommer att ligga kvar på ungefärnuvarande nivå under överblickbar framtid.Inom ramen för det totala skatteuttaget anserde emellertid att det måste ske förändringar.De föreslår en lägre beskattning av arbete somfinansieras genom en skatteväxling mot högremiljöskatter i storleksordningen 25 miljarderkronor t.o.m. och 100 miljarder kronort.o.m. Yrkandena innebär bl.a. attden statliga inkomstskatten skall ligga kvarvid på höga inkomster, att grundavdragenläggs om för att sänka skatten för lågavlönadeheltidsarbetande och att andrafördelningspolitiskt motiverade förändringargenomförs. Motionärernas förslag tillskattepolitiken skall också ses som ett led ideras förslag om arbetstidsförkortning till 35timmar . För att underlätta övergångenbör bl.a. inkomstskatten sänkas förlågavlönade heltidsarbetande.Kristdemokraternas förslag till riktlinjer påskatteområdet i motion Sk371 yrkande 1 av AlfSvensson m.fl. (kd) tar utifrånförvaltarskapstanken sin utgångspunkt i ensocial och ekologisk maknadsekonomi ocheftersträvar utveckling och stabilitet isamhällsekonomin. Enligt motionärerna byggeren väl fungerande marknadsekonomi på ettsamhälle med en grundläggande etisk samsyn ochförutsätter stabila spelregler. Motionärernaföreslår åtgärder på skattepolitikens område isyfte bl.a. att genomföra en stor satsning påhushållstjänster (genom avdragsrätt) ochåstadkomma bättre villkor för företagande.Bland åtgärderna kan nämnas att regeringensförslag beträffande skiktgränsen för statliginkomstskatt avslås, grundavdraget vid denstatliga inkomstbeskattningen slopas,avdragsrätten för pensionssparande återställsoch en avdragsrätt för avsättningar tillindividuella utbildningskonton införs. Ettflertal åtgärder avser lättnader iföretagsbeskattning, såsom permanentriskkapitalavdrag, slopad dubbelbeskattning avaktier, lättnader i beskattning av royalty påuppfinningar och lättnader iförmögenhetsskatten på arbetande kapital.Åtgärderna finansieras bl.a. genom en återgångtill moms på mat och moms på spel ochdobbel. Till de konkreta förslagen återkommerutskottet under särskilda rubriker.I motion Sk371 (kd) anförs även förslag tillsärskilda riktlinjer för skattepolitiken inomEU (yrkande 2). Motionärerna påpekar att detmed en fri gränshandel och fri rörlighet avvaror, tjänster, personer och kapital inte ärmöjligt att hålla en väsentligt högre ellerannorlunda skattestruktur än i de andramedlemsländerna. De anför sedan förslag tillriktlinjer för den svenska regeringensagerande i EU beträffande mervärdesskatten,punktskatterna och energiskatter. I korthetinnebär dessa att regeringen bör verka för eneuropeisk miniminivå för koldioxidskatt samtfortsatta undantagsregler beträffande reglerför införsel av alkoholprodukter.I tre motioner har skattepolitikensfördelningspolitiska effekter tagits upp. Imotion Fi406 av m.fl. (s)föreslås en skyndsam revidering avskattesystemet i syfte att åstadkommafördelningspolitisk rättvisa (yrkande 1).Motionärerna föreslår även att skallge regeringen till känna vad i motionenanförts om att undanröja de negativafördelningseffekterna av egenavgifterna(yrkande 2).Annika () påpekar i motion Fi414 attskatten ofta är den största utgiftsposten fördem som har små inkomster. Allt fler människorhamnar i en situation där de inte klarar attleva på sin inkomst. Motionären föreslårdärför skattebefrielse för låginkomsttagare.Kristina () påpekar i motion Fi907att den ekonomiska politiken ochskattepolitiken är styrmedel för att nåbestämda politiska mål. Motionären menar attskattesystemet skall bli ett styrmedel somharmoniserar, underlättar och gynnar politiskamål såsom arbete åt alla, ett miljövänligtsamhälle och en rättvis fördelning, och honföreslår att en utredning tillsätts meduppgift att föreslå hur skattesystemet skallutformas för att uppnå detta.Skatteutskottet tillstyrker i sitt yttrande(SkU1y) propositionens förslag till riktlinjerför skattepolitiken och avstyrker behandlademotioner. motiverar sittställningstagande med att de förslag somregeringen lägger fram innebär att denekonomiska politiken ligger fast och attarbetet med olika skattefrågor kommer attfullföljas enligt tidigare riktlinjer.Skatteutskottet instämmer nu liksom tidigare iregeringens bedömning att det saknas utrymmeför skattelättnader av den art och omfattningsom föreslås i flertalet motioner och attmöjligheterna till ett ökat skatteuttag ocksåär starkt begränsade. erinrarom att det i sina senaste yttranden tillfinansutskottet (1995/96:12y och 13y) harunderstrukit att de åtgärder som vidtas måsteha en acceptabel fördelningspolitisk profiloch att de bördor som den fördasaneringspolitiken krävt måste fördelasrättvist. De fördjupade fördelningspolitiskaanalyser som regeringen nu redovisar (avsnitt3.7 s. 50 och bilaga 4) talar enligtskatteutskottets mening också för att man börundvika skattelättnader som försvagar budgetenoch leder till att den fördelningspolitiskabalansen försämras. I sammanhanget erinrarskatteutskottet om att värnskatten och denlägre mervärdesskatten på livsmedel utgörviktiga inslag i denna balans.De aktuella motionerna innehåller enligtskatteutskottets bedömning inte något nytt sombör föranleda en ändrad ståndpunkt i dessafrågor.