bet · GK01SoU3 · 1996-09-04 00:00:00 — Detförebyggande arbetet mot missbruk måstedels riktas till hela befolkningen isyfte att minska totalkonsumtionen, delskompletteras med insatser riktade tillriskgrupper, framför allt till ungdomar,barn till missbrukare och olikahögkonsumenter. Ett bretttvärsektoriellt samarbete är nödvändigt.Utskottet avstyrkte de då aktuellamotionsyrkandena.Alkoholpolitiska kommissionen, som hadei uppdrag att utvärdera denhittillsvarande alkoholpolitiken ochlägga fram förslag till en strategi förframtiden bl.a. i ett EG-perspektiv, hari sitt betänkande SOU 1994:24 Svenskalkoholpolitik - en strategi förframtiden föreslagit attRikspolisstyrelsen ges i uppdrag att seöver och utveckla metoderna i syfte attskärpa insatserna mot i första hand destorskaliga hembränningsbrotten. Vidarehar kommissionen föreslagit attFolkhälsoinstitutet i samråd medRikspolisstyrelsen ges i uppdrag attsärskilt uppmärksamma hembränningen inomramen för sitt arbete.När det gäller den allmännainriktningen av alkoholpolitiken harkommissionen velat betona följande målför en framtida svensk alkoholpolitik.1. Kraftfullt verka för en alkoholfriuppväxt och hindra att alkoholkonsumtionoch särskilt berusningsdrickande fårspridning bland ungdomar. Den starkabetoningen av barn och ungdomar byggerbl.a. på erfarenheten att alkoholvanorsom inte inletts före 20-årsålderntenderar att bli mindre omfattande. Ettkulturmönster som innebär alkoholfriabarn- och ungdomsår är därför särskiltvärdefullt.2. Kraftfullt verka för alkoholfrihet igrupper där risken med konsumtion ärsärskilt stor. Markeringen av särskildagrupper, såsom gravida kvinnor ochungdom , bygger påerfarenheten att riskerna för skador ärsärskilt stora i dessa grupper.3. Mobilisera samhällets krafter föratt upplysa enskilda människor med högakonsumtionsvanor om hälsoriskerna ocherbjuda dem stöd för att minska sinkonsumtion. Människor måste få godimformation om var risknivåerna liggeroch stöd för att kunna avgöra sin egenkonsumtion i förhållande till riskerna.Hälso- och sjukvård, socialtjänst,arbetsplatser, organisationer ochenskilda bör medverka i arbetet.4. Bestämt och tydligt verka motalkoholkonsumtion och klart förordatotal avhållsamhet i särskilt farligasituationer (trafik, arbete, etc).Lagstiftningen måste få en sådanutformning att alkoholpåverkan i sambandmed trafik och arbete i risksituationerär straffbar, men också och lika viktigtatt människor med riskabla alkoholvanorfår information, hjälp och stöd.5. Verka för att hela befolkningen haråterhållsamma alkoholvanor, i syfte attsprida och befästa en alkoholkulturunder ansvar. Alkoholen utgör en del avkulturmönstret i de allra flestasamhällen, också det svenska. Det ärlikväl viktigt att verka för en kulturmed lägre alkoholkonsumtion och minskatberusningsdrickande.6. Utveckla vården av människor medetablerat missbruk genom en på vetenskapoch beprövad erfarenhet grundad metodik,poängtera mångsidighet för skildabehandlingsbehov och ge uppföljningaroch utvärderingar bättreförutsättningar. Också om detförebyggande arbetet betonas mera änhittills kommer det attfinnas behov av goda resurser för vårdav alkoholmissbrukare. Detta behov kant.o.m. komma att öka under de närmasteåren.7. Ge en god humanitärt stödjandeinsats åt de verkligt utslagna, medinriktning på att, i vart fall förperioder av deras liv, ge dem rimligalivsförutsättningar och att stödja derasanhöriga med ambitionen att bryta detsociala arvet. Särskilt viktigt är attundvika att barnen i missbrukarfamiljerdrabbas.Kommissionen har vidare uttalat att densvenska alkoholpolitiken måste formas isamverkan mellan många olika aktörer ochvara väl förankrad hos människorna.Alkoholpolitiska handlingsprogram måsteutarbetas på nationell, regional ochlokal nivå. Kommuner och landstingspelar en väsentlig roll, likaså flerastatliga organ, i första handFolkhälsoinstitutet men ocksåSocialstyrelsen och Alkoholinspektionen.Skola och arbetsliv samt olikaorganisationer, såsomarbetsmarknadsorganisationer, ideellaorganisationer, kyrkorna och depolitiska partierna och deras ungdoms-och kvinnoförbund har också enbetydelsefull uppgift. finns det risk för att detfortgående närmandet till övriga Europapå olika sätt kommer att innebära ettökat tryck uppåt på alkoholkonsumtionenoch därmed även alkoholskadorna. Ensamlad nationell handlingsplan behövsför att motverka detta tryck. Än störreblir behovet av en nationellmobilisering i det skadeförebyggandearbetet på alkoholområdet, om vi villhålla fast vid målet att minskaalkoholskadorna.I budgetpropositionen 1994/95:100 bil.6, anförs att åtgärder för att minskaungdomars alkoholkonsumtion måsteprioriteras. Likaså måste detdrogförebyggande arbetet bland barn ochungdomar stärkas ute i kommunerna.Lokala alkoholpolitiska handlingsprogrambör utvecklas i kommunerna. Dessa börenligt regeringens mening innehållasåväl allmänna som direkt riktadeinsatser för att förhindraalkoholmissbruk bland ungdomar. Ipropositionen betonas också vikten avökat samarbete mellan ,skolan, fritidsförvaltningen,föreningslivet, polisen ochprimärvården. anslogsför olika alkohol- och drogpolitiskaåtgärder. Av dessa medel överlämnades 50miljoner kronor till Folkhälsoinstitutetför att ansvara för och leda det alkohol-och drogförebyggande arbetet. Underledning av Folkhälsoinstitutetsammankallades en nationellledningsgrupp, vars uppgift var attutarbeta en långsiktig handlingsplan föratt motverka negativa konsekvenser avatt de traditionella alkoholpolitiskainstrumenten framöver kanske inte blirlika verkningsfulla som . Iledningsgruppen har företrädare för enrad centrala statliga myndigheteringått, liksom kommun- ochlandstingsförbunden m.fl. Enhandlingsplan överlämnades tillregeringen , Nationellhandlingsplan för alkohol- ochdrogförebyggande insatser, FHSI 1995:50.Ett huvudtema i handlingsplanen är attdet krävs en lokal kraftsamling ikommunerna, i bostadområdena, påarbetsplatserna, i skolorna, i hemmenför att möta de stora riskerna för ökadealkohol- och narkotikaproblem. Dennationella ledningsgruppens primära rollär att stödja och stimulera denverksamhet som bedrivs lokalt.Ledningsgruppens insatser kommer att bliföremål för en samlad utvärdering, somskall genomföras under en treårsperiod.Enligt handlingsplanen planerarFolkhälsoinstitutet att fortsätta medvissa informationsinsatser. Målet är attöka kunskapen om gränsvärden förriskabel alkoholkonsumtion och om desärskilda risker som kvinnor löper vidhög alkoholkonsumtion och att främja enpositiv hållning till s.k. alkoholfriazoner särskilt under graviditeten, iarbetslivet och i trafiken. Under 1995har också inlett enomfattande medieinsats till förmån förmåttfulla alkoholvanor.För /96 har riksdagenbeslutat att under ett särskilt anslagpå statsbudgeten anslå 74 miljonerkronor till alkohol- och drogpolitiskaåtgärder, varav regeringen beslutat om60 för att förverkligade i handlingsplanen angivna insatserna.Mot bakgrund av förändringarna inomsvensk alkoholpolitik anser nationellaledningsgruppen att starka skäl talarför en förstärkning avalkoholforskningen. Folkhälsoinstitutetavser att ge insatserna för förbättradkunskap hög prioritet i det fortsattaarbetet. förmedlarstöd till forskningsprojekt om primär-och sekundärprevention inom alkohol- ochnarkotikaområdet, alkoholbruketsekonomiska, sociala och psykologiskaorsaker och effekter samt om individuellkonsumtionsutveckling i olika kretsar.Institutet har också haft regeringensuppdrag att ta initiativ till attberörda myndigheter tillsammmansutarbetar ett samlat program förforskning inom alkoholområdet. Föruppdragets genomförande initierades enutredning, Alkoholforskningsutredningen.Uppdraget var slutfört , dårapporten om alkohol - förindivid och samhälle överlämnades tillregeringen. Utredningen anger treforskningsområden som bör prioriteras,nämligen konsumtions-, preventions- ochbehandlingsforskning. Alkoholens roll isamhället och de konsekvenseralkoholbruket medför, ställer särskildakrav på forskningsinformation.Utredningen anser att allmänheten harrätt att få lättillgänglig och korrektinformation som ger möjlighet att bedömariskerna i den egna alkoholkonsumtionen.Vidare föreslår utredningen attalkoholforskningen bör få ökatfinansiellt stöd och att ett specielltalkoholforskningscentrum med tyngdpunkti beteende- och samhällsvetenskapinrättas. Centrumet bör inrättas som ens.k. särskild inrättning enligthögskoleförordningen och ha egenstyrelse och budget. Utredningensrapport har varit på remiss hösten 1996.Enligt uppgift från Socialdepartementetkommer frågorna att behandlas i sambandmed budgetpropositionen och regeringensproposition om forskningspolitiken.Socialministern har i svar på fråga iriksdagen konstaterat attRikspolisstyrelsen inkommit med endelrapport till regeringen med förslagtill hur de särskilda projektmedlen kananvändas. Med utgångspunkt frånrapporten kommer regeringen att beslutaom att utbetala tillolika lokala och regionala projekt runtom i landet för att försvåra ellerförhindra olovlig sprithantering. Avrapporten framgår också att detfortsatta utredningsarbetet bl.a. kommeratt innehålla en översyn avstraffpåföljden när det gällerdistribution av hembränt till ungdomarliksom en översyn av straffskalan förvarusmuggling. Inom ramen för uppdragetövervägs också om det kan vara möjligtoch lämpligt att kriminalisera köp ochinnehav av olovligt tillverkad alkoholsamt hur man bättre än kankontrollera handeln med aktivt kol.Socialutskottet och skatteutskottetanordnade en offentligutfrågning om utvecklingen påalkoholområdet sedan blev medlemi EU.Vid utfrågningen framkom bl.a. att detfinns ett stort mörkertal då det gälleralkoholkonsumtionen och att det pågår enomfattande illegal alkoholhantering.Alkoholinspektionen,, Systembolaget, Vin& Sprit och har gåttsamman om ett projekt där fyra forskareskall studera hur det ligger till medmörkertalet. Enligt Folkhälsoinstitutetvisar CAN:s årliga undersökning iskolorna inte på någon entydig ökning avalkoholkonsumtion bland ungdomar iårskurs 9 . En SIFO-undersökning gällandekonsumtionsutvecklingen till år1994 i tyder dockpå en mycket klar ökning. Det finnsockså undersökningar som visar attantalet ungdomar som druckit hembräntökat . finns dock ingetentydigt undersökningsmaterial som klarttyder på en markant ökning avalkoholkonsumtionen bland ungdomar.Rikspolisstyrelsen, ,och Läkemedelsverkethar tillsammans med länsstyrelserna ochKommunförbundet attkartlägga omfattningen av den illegalasprithanteringen. Kartläggningen skallvara klar . Särskildaprojektpengar har avsatts för ändamålet.Deltagarna vid utfrågningen var dockense om att en intensiv debatt och enöppen diskussion om nya vägar ochmetoder bl.a. för att komma åt problemetmed illegal införsel och tillverkningbehövs. Det finns ännu inte någrafärdiga lösningar.De stenografiska anteckningarna frånutfrågningen fogas till betänkandet sombilaga 2.Det svenska skatteundantaget vidprivatinförsel från annat EU-land löpertill och med 1996. ochkommissionen har enligt uppgift haftolika uppfattningar om ministerrådetmåste fatta ett nytt beslut om attupphäva eller förlänga undantaget.Sveriges inställning i frågan är attskatteundantaget gäller tillsministerrådet fattar ett beslut om attändra eller upphäva detsamma. Frågornadiskuterades bl.a. vid ettfinansministermöte inom EU där ,och redogjorde för singemensamma inställning. Något slutligtförslag har dock ännu inte lagts fram avkommissionen.Utskottets bedömningUtskottet delar inledningsvisregeringens bedömning att en skärpningav reglerna gällande innehav ochförverkande av destillationsapparaterm.m. inte kan avvaktas. Utskottet anseratt förslagen i propositionen är välavvägda. Det kan dock enligt utskottetbli nödvändigt med även andra ändringari alkohollagstiftningen för att begränsaden illegala verksamheten på dettaområde sedan kartläggningen avomfattningen och karaktären av denolovliga sprittillverkningen slutförts.Utskottet tillstyrker lagförslagen ochavstyrker motionerna So26 (m) yrkandena1-3 , So27 (s och c) yrkandena 1 och 2samt So28 (s och c). I 11 kap. 2 §första stycket första meningen iförslaget har ordet har fallit bort,och bör föras in mellan orden varorna och förvarats .Målet för den svenska alkoholpolitikenär att begränsa alkoholensskadeverkningar genom att minska dentotala alkoholkonsumtionen främst genomatt på olika sätt begränsa alkoholenstillgänglighet. Alkoholpolitiken vilarpå den s.k. totalkonsumtionsmodellen somformulerats av WHO och som ligger tillgrund för Europaregionens aktionsplanför att minska konsumtionen med 25 %fram . har anslutitsig till denna aktionsplan. Planenrekommenderar länderna att utveckla enallsidig alkoholpolitik med åtgärderinriktade på såväl hela befolkningen sompå speciella riskgrupper. Den svenskaalkoholpolitiken bygger enligt utskottetpå en väl avvägd kombination av högaskatter, restriktioner, information,opinionsbildning ochbehandlingsinsatser. Emellertid talarmycket för att förutsättningarna underde närmaste åren för den fördasvenska alkoholpolitiken kan komma attändras. En ökad marknadsanpassning ochen begränsning av gränskontrollengentemot övriga EU-länder medförsannolikt att alkoholpriset inte längrekommer att kunna få samma betydelse närdet gäller att begränsa konsumtionen somhittills. Innehållet i alkoholpolitikenmåste i så fall anpassas härtill.Utskottet anser att information,opinionsbildning och andraalkoholförebyggande insatser måste få enökad betydelse. Mycket arbete görs närdet gäller att förebygga alkoholproblem.Framför allt ungdomarnas alkoholvanorbör dock enligt utskottet uppmärksammasmer. Om alkoholdebuten skjuts uppinnebär detta en minskad risk förframtida alkoholskador. Föräldrarnasroll och ansvar bör därför tydliggörasbättre, liksom skolans ansvar. Enattitydförändring behövs också för attvända utvecklingen av ungdomarsalkoholvanor. Bred information behövsbl.a. om att langning och hembränning ärbrottsliga handlingar. Tillsynen överförsäljningen av folköl särskilt tillyngre ungdomar bör enligt utskottetföljas och utvärderas. Alkoholfriaområden, s.k. vita zoner, börtillskapas. På dessa bör särskildainsatser göras bl.a. i form avinformation. Det kan gälla t.ex.ungdomar, gravida kvinnor, trafiken ocharbetslivet.Utskottet utgår från att regeringen,även utan något initiativ frånriksdagen, ägnar frågorna omalkoholpolitikens fortsatta inriktningoch innehåll ytterligare uppmärksamhetoch återkommer till utanonödigt dröjsmål. Utskottet hemställeratt med avslag påmotionerna 1995/96:So26,1995/96:So27och 1995/96:So28 antarregeringens förslag till lag omändring i alkohollagen (1994:1738)med den ändringen i 11 kap. 2 §första stycket första meningen attordet har förs in mellan varorna och förvarats .res. 1 (m)den 4 september 1996På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), RinaldoKarlsson (s), (),(), (),(), (),(), (),(), (), (), (), Elisebeht (), AnnikaJonsell (m) och Skånberg (kd). Förslag till lag om ändring ialkohollagen (1994:1738), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 12 börjar med Utskottetdelar och på s. 13 slutar med onödigtdröjsmål. bort ha följande lydelse:Utskottet delar inställningen i motionSo26 (m). Regeringens förslag om förbudmot innehav av destillationsapparaterm.m. innehåller inte någon analys avvarför det tillverkas illegal sprit.Ingen koppling görs mellan den mycketrestriktiva svenska alkoholpolitiken ochden befarade ökningen av hembränningen.Utskottet anser att den svenskaalkoholpolitiken alltför länge har varitkoncentrerad på förbud och regleringarsom saknar folkligt stöd. Ytterligareförbud löser inte problemen. Det måste istället diskuteras hur den svenskaalkoholpolitiken skall utformas förframtiden. Alkoholpolitiken bör syftatill att minska behovet av att köpaillegalt tillverkad sprit. För dettakrävs avreglering, förenkling, mindreförmynderi och att Systembolagetsmonopol avskaffas. Vidare måste den s.k.totalkonsumtionsmodellen överges.Missbruket av alkohol skall i ställetminskas genom en förändrad lagstiftningrörande vård av missbrukare och vård avunga samt inte minst viktigt, enintensiv informations- ochupplysningsverksamhet.Regeringen bör tillsätta en utredningmed uppgift att undersöka hur dennuvarande restriktivaalkohollagstiftningen och det högaprisläget inverkar på människorsinställning till hembränning samtredovisa en strategi för hur denillegala tillverkningen skall kunnaminskas. Utredningen bör också få iuppdrag att mer djupgående studera huromfattande den illegalasprittillverkningen är.Utskottet anser med anledning av motionSo26 (m) yrkandena 1 och 3 attpropositionen skall avslås och attregeringen bör ges till känna vadutskottet anfört om en utredning omhembränningens omfattning m.m.dels att utskottets hemställan bort haföljande lydelse:att med anledning av motion1995/96:So26 yrkandena 1 och 3 delsavslår propositionen, dels som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.I propositionen framlagda lagförslagFemton månader i EUOffentlig utfrågning i omutvecklingen på alkoholområdet sedanSverige blev medlem i EU, gemensamtanordnad av socialutskottet ochskatteutskottetDatum: Tisdagen den 26 marsTid: 10.00-13.00Lokal: FörstakammarsalenInbjudna deltagare:Direktör ,AlkoholinspektionenVD , SystembolagetVD , SvenskaBryggareföreningenVD , Vin & Sprit ABOrdförande , UVOS,GrossistförbundetTullråd ,GeneraltullstyrelsenGeneraldirektör ,AlkoholinspektionenÖverdirektör ,FolkhälsoinstitutetStatssekreterare ,SocialdepartementetPlaneringschef ,FinansdepartementetSten (), ordförande isocialutskottet: Jag ber att å skatte-och socialutskottens vägnar få hälsa eralla välkomna till dagens offentligahearing. I samarbete med skatteutskottetanordnar socialutskottet enoffentlig utfrågning om utvecklingen påalkoholområdet sedan blev medlemi EU. På programmet står bl.a.alkoholförsäljningen före inträdet i EUoch försäljningsutvecklingen därefter,införsel av alkoholdrycker, kontroll ochtillsyn över alkoholhantering ochkonsumtion.Inom EU beslutar varje enskilt land omvilken alkoholpolitik som landet skalldriva. Vissa av de alkoholpolitiskamedel som av tradition använtsig av i syfte att begränsaalkoholkonsumtionen faller emellertidunder EU:s handelspolitiska regelsystem.För att göra den svenska lagstiftningenförenlig med gemenskapens regelverkbeslutade attanta en ny alkohollag.Alkohollagen, som trädde i kraft den 1januari 1995, ersatte de tidigarelagarna om handel med och tillverkningav drycker. Därmed upphörde Vin & SpritAB:s monopol på import, export,tillverkning och partihandel medspritdrycker, vin och utländskt starköl.Även Systembolagets monopol vad avserförsäljning till restauranger och övrigainnehavare av serveringstillståndavvecklades. Monopolen ersattes av etttillståndssystem, vilket innebär att desom vill etablera sig på den svenskaalkoholmarknaden måste ha tillstånd frånAlkoholinspektionen.Sveriges medlemskap i har ocksåföranlett förändringar i beskattningenav alkoholhaltiga drycker. Denprogressiva skatteskala som infördes1992 har ersatts av en i principproportionell beskattning efteralkoholhalt. Genom att EU:s reglertillåter reducerade skattesatser förvissa drycker och genom att vidförhandlingarna har medgivits avstegfrån reglerna om beskattning av folkölbehålls delar av den progressivabeskattningen. Vid förhandlingarna medEU har fått rätt att avvika frånkravet på en proportionell beskattningnär det gäller folkölet . Till följd härav proportionella beskattningen av ölbegränsats till starkölet. Denprogressiva beskattningen avspritdrycker har ersatts av enproportionell beskattning.Medlemskapet i EU har även medförtändrade regler för resandeinförseln.Sverige och har i likhet medDanmark fått rätt att tillämpa särskildarestriktioner när det gäller införselfrån andra EU-länder. Undantaget gällertill utgången av 1996. Sverigesförhandlingar med om enöversyn av våra restriktioner förinförsel av alkoholdrycker har nyligenpåbörjats. har anslagitsärskilda medel för att förstärka detalkohol- och drogförebyggande arbetet.Av dessa medel har 50 miljoner kronoröverlämnats till föratt man skall leda det alkohol- ochdrogförebyggande arbetet som riksdagenhar beslutat om. harsammankallat en nationell ledningsgruppför detta arbete. I ledningsgruppeningår företrädare för en rad centralastatliga myndigheter liksom för kommun-och landstingsförbunden m.fl.Ledningsgruppen har utarbetat ennationell handlingsplan för att mötariskerna för ökade alkohol- ochnarkotikaproblem. Ledningsgruppen har idet arbetet beaktat det förslag sompresenterades av den alkoholpolitiskakommissionen.Detta är i korthet en faktaredovisningsom kan ses som utgångspunkt för dagensutfrågning. Jag vill då hälsa demedverkande särskilt välkomna. Denordning som de medverkande deltar iutfrågningen framgår av det programbladsom har utdelats.Vi kommer att göra en långpaus efter . Därefter övertarmin kollega i skatteutskottet LarsHedfors ledningen av dagensöverläggningar. Frågor får ställas underprogrampunkten Frågor och diskussion sominleds , detta för att frågornaskall kunna tas upp i ett sammanhangefter alla föredragningar.Jag vill hälsa alla denärvarande varmt välkomna. Vi hoppas attdet skall bli en givande överläggning.Som inledning skall vi visa en kortvideo från ett TV-program som speglarmediernas uppfattning om tillståndet iSverige på det här området. (Videouppspelning)Hans Agnéus: Som en bakgrund tillutvecklingen efter medlemskapet skalljag något redogöra föralkoholutvecklingen ochför en prognos för 1995.Först kan vi blicka tillbaka för att sehur dryckesvanorna har utvecklats (bild1). Tårtdiagrammen visar den totalaalkoholförsäljningens fördelning påolika dryckesslag. Det sistamotboksåret, 1954, stod spritdryckernaför av konsumtionen. 1966-1976 ochfram till 1995 har andelen spritdryckerhela tiden varit minskande. haralltså gått från att ha varit ettspritland till att ha en mer blandadsammansättning av dryckeskonsumtionen.Det är kanske framför allt andelenspritdrycker som är karakteristisk.Historiskt sett har ju alltidhört till det s.k. spritbältet, därspritdryckerna har stått för dendominerande delen avdryckeskonsumtionen. Det finns andraaspekter på begreppet spritland som haratt göra med beteende och sådant, men urden här aspekten har vi lämnat detförhållandet. Försäljningen av vin, somutgjorde en väldigt liten andel av den totala försäljningen - är i daguppe i . Starköl och öl klass IIstår numera för nära hälften av dentotala försäljningen.Den här bilden visarförsäljningsutvecklingen (bild 2). Denavser tiden ochen prognos . Prognosen ärbaserad på de rapporter somAlkoholinspektionen har fått in frånpartihandlarna. Alla har ännu interapporterat, men av de som harskickat in uppgifter har vi kunnat göraen prognos för den totala försäljningen.I enlighet med den förra bilden somvisade fördelningen och attspritdryckerna har gått tillbaka gårockså den totala försäljningen tillbaka.1988 var försäljningen 40 miljoner literoch 1994 var försäljningen . 1995 kan försäljningenprognostiseras till 29 miljoner liter.Från 1988 till 1995 - om prognosen ärriktig - har spritdrycksförsäljningengått ned . medförbehållet att siffran bygger på enprognos har försäljningen 1994-1995 gåttned . Motsvarande siffror för vinvisar också samma trendmässigaförändring med ständigt stigande siffrorfrån 50-talet (bild 3). Vinförsäljningen1988 uppgick till 102 miljoner liter.1994 uppgick den till . Prognosen är 111miljoner liter. Det innebär alltså envkning . Detär en förändring - med förbehållet attsiffran bygger på en prognos -med minus 3 %.På samma sätt har starkölet entrendmässigt ökande utveckling (bild 4).1988 såldes det och1994 . Prognosen för1995 är . Det innebär en ökningfrån 1988 till 1995 med 31,8 %.Prognosen för förändringen 1994-1995 ären ökning . Av dessa siffror kanman se att tidigare tendenser håller isig med en viss avmattning för 1995.Ökningen för starkölet är inte lika storsom man skulle kunna förvänta om man sertill trenderna.