bet · GK01UU5 · 1996-12-10 00:00:00 — Inte sedandet avslutande haren så omfattande, våldsam ochskoningslös konflikt utspelats på deneuropeiska kontinenten. De kompliceradeorsakssambanden bakom konflikten, detsnabba och våldsamma förloppet ochcivilbefolkningens utsatthet är några avde faktorer som försvårat ett effektivtingripande från omvärlden. Först efterett långvarigt och tålmodigtförhandlingsarbete var det möjligt förparterna att nå samförstånd kring detfredsavtal som paraferades den 21november 1995 i , Ohio.Beträffande de principiellafrågeställningarna rörande svensktdeltagande i den internationellainsatsen, hade utskottet anledning attta ställning till dessa spörsmål ibetänkande 1995/96:UU4. Utskottetbetonade vid det tillfället att Sverigeav tradition har varit en konstruktivoch nyskapande aktör i internationelltsamarbete. Utskottet framhöll särskiltvikten av att i detsäkerhetspolitiska samarbetet aktivtbidrar med de erfarenheter som ryms i enlång tradition av deltagande iinternationellt samarbete ochfredsbevarande operationer.I anledning av regeringens proposition1996/97:4 betonade också det sammansattautrikes- och försvarsutskottet ibetänkandet 1996/97:UFöU1 vikten av attSverige liksom tidigare bidrar tillinternationella fredsfrämjande insatser:Det är strävan att ge effektivabidrag till gemensamma fredsfrämjandeoch humanitära insatser både i och utomEuropa samt att få till stånd eneffektiv och väl fungerande europeiskkrishanteringsförmåga, som med mandatfrån FN och kan bidra till attfrämja stabilitet och fredligkonfliktlösning.Utskottet anförde vidare:IFOR-operationen har placerat NATO icentrum när det gäller genomförandet avstörre fredsfrämjande militära insatser.PFF-samarbetet, säkerhetsfrämjande ochkrishantering synes bli allt viktigarefunktioner för NATO. Hur den pågåendefredsfrämjande insatsen i det fornaJugoslavien utvecklas har betydelse fördet internationella samfundetsmöjligheter att ingripa även i andrakonflikter. Det sannolikt fortsatt storabehovet av fredsfrämjande och humanitärainsatser visar på den ökande betydelsenav den internationella dimensionen isvensk säkerhetspolitik.Utskottet instämmer i det sammansattautrikes- och försvarsutskottetsslutsatser. Med utgångspunkt i enlångvarig utrikespolitisk tradition, ochpå grundval av en betydande erfarenhet,har särskilda förutsättningaroch ett politiskt intresse av att efterförmåga delta i uppbyggnaden av en nyalleuropeisk säkerhetsarkitektur. uppfattning är ett fortsattaktivt engagemang i den internationellainsatsen i ettviktigt bidrag till säkerhetspolitiskstabilitet i Europa.Sammantaget har lämnatbetydande bidrag till byggandet av envaraktig fred i det forna Jugoslavien.Under åren 1991-1995 har avsattssammanlagt urkatastrofanslaget för insatser iområdet. har under denna periodvarit en av de 4-6 störstabidragsgivarna. För insatser underinnevarande år har avsatts 200 miljonerkronor från samma anslag. Det svenskatruppbidraget till UNPROFOR kostade 1,8miljarder kronor, och det svenskabidraget till IFOR under innevarande årberäknas kosta 656 miljoner kronor.Tre motionsyrkanden behandlar från olikautgångspunkter vikten av en fortsattinternationell militär insats i , mandatet för en sådan ochstyrkans sammansättning. Regeringensyrkande 1 är också att behandla i dettasammanhang. Utskottet gör i dessa delarföljande bedömning.Regeringen har i propositionen lämnat enutförlig och grundlig redogörelse förutvecklingen i sedanfredsavtalets undertecknande. Utskottet,som har att ta ställning tillutformningen av ett fortsatt svensktdeltagande i ansträngningarna attåstadkomma varaktig fred, instämmer iden bild regeringen tecknar ipropositionen. Utskottet delar ocksåregeringens uppfattning rörande behovetav en fortsatt militär närvaro.Som regeringen anför, kvarstår misstronmellan de olika ledarskapen ochbefolkningsgrupperna i landet, och lägetär fortfarande spänt på flera håll. Ävenom IFOR:s närvaro verkar avhållande påparterna, kan det inte uteslutas att nyastrider bryter ut. Det är nödvändigt fören fortsatt positiv utveckling att, stegför steg, stadigt och målmedvetet förafredsprocessen framåt. Trycket påparterna måste upprätthållas, vad gälleratt stå fast vid ingångnaöverenskommelser, att ta eget ansvar förfredsprocessen samt att samarbetainbördes och med det internationellasamfundet. Tidsperspektivet när detgäller fredsprocessen måste vara långtoch uthålligheten stor.Med det anförda betraktar utskottetmotion U621 (fp) yrkande 1 som besvarad.I motion U802 (c) yrkande 2 framhållesbetydelsen av ett utvidgat konkretmilitärt samarbete med , i PFF:sanda. Motionärerna menar att detkonkreta militära samarbetet medRyssland bör utvecklas ytterligare, dådet är just kontakten mellan människorsom är viktig, även för den militäraavspänningen. I anledning av dettayrkande vill utskottet anföra följande.När fredsöverenskommelsen för det fornaJugoslavien framförhandlades, ingickRyssland i den s.k. kontaktgruppen,bestående av , ,, och . JämteEU:s ordförande gjorde denna grupp storaansträngningar att få överenskommelsentill stånd. har också spelat enviktig roll i IFOR-styrkan. I detsammansatta utrikes- ochförsvarsutskottets betänkande1996/97:UFöU1 framhölls Rysslandsdeltagande i IFOR-styrkan, tillsammansmed landets medlemskap i ,som ett betydelsefullt steg i landetsintegration i det europeiska samarbetet.I samma betänkande anförde utskottet attSveriges deltagande i FN-insatser ochinte minst IFOR har understrukit PFF-samarbetets stora betydelse och värde.Utskottet delar denna uppfattning. IFOR-samarbetet har på ett tydligt sätt visatvikten av ett brett internationelltdeltagande i det fredsfrämjande arbetet.Enligt utskottets uppfattning ligger deti intresse att också den styrkasom efterträder IFOR-insatsen får engenuint multinationell karaktär.Rysslands deltagande är i detsammanhanget särskilt värdefullt, bådeför de pågående fredsansträngningarna iBosnien-Hercegovina och för detlångsiktiga arbetet syftande till enalleuropeisk säkerhetsordning.Med det anförda anser utskottet motionU802 (c) yrkande 2 besvarad.I motion U9 (fp) yrkande 3 anförs attmandatet för den nu aktuellainternationella styrkan bör omfatta ävenen rätt att gripa efterlystakrigsförbrytare, för överlämnande tillkrigsförbrytartribunalen i Haag.I propositionen redovisas i allmännatermer de skillnader i uppgifter som kanförväntas mot bakgrund avhändelseutvecklingen i landet.Till grund för den nya styrkan kommeratt ligga en resolution från FN:ssäkerhetsråd, sannolikt baserad på kapitel 7. Detta innebär attmandatet även fortsatt kommer attmöjliggöra ett kraftfullt militärtuppträdande. Med grund i säkerhetsrådetsresolution kommer Rules of engagement att fastställas för den nya styrkan.Avgörande för den närmare utformningenav dessa riktlinjer för den fortsattainsatsen är den övergripande uppgiften,att säkerställa fredsavtalets fortsattagenomförande.Utskottet vill betona vikten av attdenna fråga får en tillfredsställandelösning. Det åvilarfredsöverenskommelsens parter att gripaoch överlämna efterlysta krigsförbrytaresom befinner sig på deras territorier.Den manifesterade oviljan att leva upptill denna förpliktelse utgör antagligenen av de allvarligaste underlåtenheternavad gäller uppfyllandet av fredsavtaletsregler och kan komma attinnebära ett allvarligt hot mot denbräckliga fredsprocessen.Även om IFOR-styrkan redan har vissabegränsade rättigheter att agera pådetta område, är det inte uppenbart förutskottet att fredsprocessen bäst stärksgenom att denna möjlighet utvidgas.Alltsedan fredsavtalets undertecknandeden har det varit engenomgående strävan hos statssamfundetatt få avtalets parter att själva taansvar för avtalets uppfyllelse.Regeringens proposition genomsyras ocksåav detta synsätt. Att krigsförbrytarnaställs till ansvar är mycket viktigt.Ytterst handlar denna fråga om respektför ingångna avtal och detinternationella politiska systemetstrovärdighet. Utskottet vill framhållaatt inte endast moraliska och rättsligaskäl talar för en snar lösning av dennafråga utan även påtagliga realpolitiskaöverväganden. Ju längre efterspanadekrigsförbrytare tillåts gå fria, destosvårare kan det bli för detinternationella samfundet att avvecklasitt engagemang i det forna Jugoslavien.Det torde vara en viktig förutsättningför att nå försoning i landet attkrigsförbrytarna ställs inför rätta ochutkrävs ansvar för sina handlingar.Parterna i konflikten måste förmås attta eget ansvar för landetsåteruppbyggnad, också på denna punkt.Utskottet avstyrker motion U9 (fp)yrkande 3.Regeringen yrkar i propositionen attriksdagen måtte medge att regeringenställer en väpnad styrka om högst 510personer till förfogande som ett svensktbidrag till en multinationellfredsstyrka efter IFOR, med uppgift attmedverka till det fortsattagenomförandet av fredsöverenskommelsenför , när Förentanationernas säkerhetsråd bemyndigat FN:smedlemsstater att upprätta en sådanstyrka.Utskottet har erfarit attFörsvarsmakten av regeringen fått iuppdrag att utreda förutsättningarnaför, och omfattningen av, en fortsattsvensk insats. En förutsättning fördenna analys har varit de allmännavverväganden som gjorts rörandeutformningen av hela den internationellainsatsen. Enligt vad utskottet erfaritär personalstyrkan bara en av defaktorer som är bestämmande för att deavsedda syftena med en viss insats skallkunna uppnås. Andra aspekter som måstevägas in är vilka slags förband sombehövs, materielbehov, underhåll,logistik m.m. Utskottet har förståttregeringens ambitioner så, att strävanär att behålla den svenska insatsen påproportionellt ungefär samma nivå somhittills. Ambitionsnivån, sedd irelation till hela den internationellainsatsen, förblir alltså i principoförändrad. Den förutsedda minskningenav den svenska styrkan till föreslagnamaximala 510 man avses inte innebära attdet svenska engagemanget proportionelltgår ner, jämfört med andratruppbidragare. Den svenska militärastyrkan kommer sannolikt inte attminskas i samma utsträckning som blirfallet beträffande den totalainternationella insatsen. tardärmed även fortsatt sin andel avansvaret för fredsansträngningarna if.d. Jugoslavien.Genom särskilda föredragningar avrepresentanter från Utrikesdepartementetoch Försvarsmakten har utskottet underberedningen givits värdefullkompletterande information rörande artenav de uppgifter som den svenska styrkankan komma att ställas inför. Även om denallmänna inriktningen av truppinsatsen iBosnien-Hercegovina skall bestå, görutskottet bedömningen att uppgifternaför de enskilda förbanden kan komma attfå ett ökat inslag av lokalt agerande,där skydd åt återvändande flyktingar ochmöjliggörande av uppbyggande av lokalastrukturer blir viktiga uppgifter. Ävenom fredsprocessen också fortsättningsviskommer att vara mycket mödosam ochställa stora krav på de soldater somskall tjänstgöra i styrkan, så innebären sådan förändring att styrkansutrustning och numerär måste bedömas pådelvis andra grunder än vad som varfallet vid IFOR-styrkans upprättande.Att hålla de tidigare stridandereguljära arméenheterna åtskilda kommerfortsatt att vara en viktig uppgift, menenligt vad utskottet erfarit, kommer dedelvis nya uppgifterna bl.a. att ställaökade krav på de internationellaförbandens rörlighet.Regeringen antyder också ipropositionen en förändring av dettaslag. Regeringen konstaterar attfredsstyrkans mandat efter IFOR i alltväsentligt kommer att vara oförändrat,men konstaterar att kostnaden per soldatkommer att bli lägre i den nya styrkan,då förbandens förutsedda uppgiftermedger att förbandens beväpning ochfordonsutrustning kan göras lättare ochrörligare och mindre kostnadskrävande.Kostnaden för svenskt deltagande omhögst 510 personer har av regeringenberäknats till högst 399 miljoner kronorför . Enligt den planering och deförberedelser som vidtagits kommer ensvensk bataljon att kunna varaorganiserad per den 1 februari 1997.Utskottet finner mot bakgrund av detovan anförda den av regeringenföreslagna truppinsatsen rimlig, ochtillstyrker, i likhet medförsvarsutskottet, propositionensyrkande 1, innebärande att regeringenmedges att ställa en väpnad styrka omhögst 510 personer till förfogande somett svenskt bidrag till enmultinationell fredsstyrka efter IFOR,när säkerhetsrådbemyndigat FN:s medlemsstater attupprätta en sådan styrka. De uppgiftersom den nya styrkan kan antas komma attfå motiverar enligt utskottets bedömninginte en större insats. Enligt utskottetsuppfattning finns det också finansiellabegränsningar för den svenska militärainsatsen.Motion U9 (fp) yrkande 1 avstyrksdärmed.I propositionens yrkande 2 föreslårregeringen att medger attregeringen, om kostnaderna för styrkanöverstiger 399 miljoner, får överföramedel från anslaget A 1 Försvarsmakteninom utgiftsområde 6. Tre motions-yrkanden behandlar också finansieringenav insatsen, och regeringensförpliktelse att vid förändringar iuppdraget återkomma till riksdagen.Försvarsutskottet anför i sitt yttrandebeträffande dessa frågor:Försvarsutskottet har föreslagitriksdagen (bet. 1996/97:FöU1) att på ram-anslaget A 2 Fredsfrämjandetruppinsatser - inom utgiftsramenTotalförsvar - anvisa 472,5 miljonerkronor för . Den av regeringenredovisade kostnadsuppskattningen 399miljoner kronor för den nu aktuellainsatsen under nästa budgetår, rymssålunda väl inom anslagsbeloppet.Regeringen begär att få omfördela medelfrån ramanslaget A 1 Försvarsmakten omkostnaderna för insatsen överskrider deberäknade.Regeringens möjligheter att överskridaav anvisade ramanslag reglerasbl.a. i den antagna lagen omstatsbudgeten. Villkoren för dettapreciseras ytterligare i 1997 årsbudgetproposition. Möjligheterna förregeringen att överskrida anvisaderamanslag omgärdas av restriktivitet.Utskottet bedömer att det finns godaförutsättningar att avgöra omytterligare anslagsmedel behövertillföras anslaget under det kommandebudgetåret. Enligt utskottets meningbehöver något särskilt bemyndigande attöverskrida ramanslaget inte lämnas i detnu aktuella fallet. Om regeringenbedömer att ytterligare medel behöveranvisas ramanslaget A 2 Fredsfrämjandetruppinsatser under -t.ex. till följd av att Sverigestruppmedverkan i Bosnien-Hercegovinafördyras och inte kan lösas genomomprioriteringar inom anslaget - anserutskottet att regeringen bör återkommatill med förslag tilltilläggsbudget.Mot bakgrund av vad utskottet nu anförttorde motionärernas önskemål i huvudsaktillgodoses, varför de inte bör bifallasav riksdagen.Kostnaden för den föreslagna insatsenär, i förhållande till de medel somtotalt sett står till förfogande förfredsfrämjande truppinsatser, högstbetydande, men även om en svensktruppinsats av denna storlek innebär attmerparten av anslaget A 2.Fredsfrämjande truppinsatser underutgiftsområde 6 tas i anspråk, anserutskottet i likhet med försvarsutskottetatt något särskilt bemyndigande av denart som begärs i propositionens yrkande2 inte behöver lämnas. Enligt utskottetsuppfattning bör regeringen, om så ärmöjligt, i första hand återkomma tillriksdagen med förslag tilltilläggsbudget såvida det ipropositionen befarade överskridandetskulle bli aktuellt. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Till följd av detta utskottetsställningstagande är det obehövligt attbifalla motionerna U7 (m) och U9 (fp)yrkande 2 vilka således avstyrks.Enligt gällande lag kan regeringenbesluta om deltagande med väpnad styrkai fredsbevarande insatser endast omdessa grundar sig på mandat från FN:ssäkerhetsråd eller . Denmultinationella fredsstyrkan i efter IFOR skall verka inomramen för ett mandat som ges av FN:ssäkerhetsråd. Enligt utskottetsuppfattning har regeringen, på sätt somligger i linje med motionärernasönskemål, vänt sig till i defall då omfattande förändringar i mandateller uppgifter aktualiserats. Utskottetutgår ifrån att regeringen återkommertill om det visar signödvändigt att ingå en bindandeinternationell överenskommelse av störrevikt, i anledning av det svenskaengagemanget i . Somframgår av propositionen finns en klarinriktning mot att aktivt implementeraockså de civila elementen iDaytonöverenskommelsen. Motionärernassynpunkter synes därmed i alltväsentligt redan vara tillgodosedda.Med det anförda anser utskottet motionU6 (mp) yrkande 2 besvarad.Miljöpartiet uppehåller sig i motion U6yrkande 1 vid möjligheterna till svensktinflytande rörande planeringen avinsatsen och det praktiska genomförandetav denna, genom permanent medverkan ifredsstyrkans stab.Utskottet konstaterar att frågan om detsvenska inflytandet rörande de militärainsatsernas utformning har varit och ärcentral vid bedömningen av degrundläggande förutsättningarna försvensk medverkan. Frågan behandlades avutskottet i samband med IFOR-styrkanstillkomst i betänkande 1995/96:UU4,varvid utskottet anförde:Utskottet har, vid de föredragningar somgenomförts i samband med ärendetsberedning, försäkrat sig om att detinflytande och den insyn från svensksida som kommer att föreligga vad avserIFOR:s medverkan till genomförandet avfredsöverenskommelsen mellan parterna ikonflikten i f.d. är tillfyllest. Det sätt på vilketgenomförandet av fredsavtalet är avsettatt ske står i samklang med FN:s stadga.FN:s mindre framträdande roll isammanhanget är främst att se som enfunktion av att världsorganisationensjälv inte disponerar de nödvändigaresurserna. Detta är att beklaga.Utskottet noterar att den s.k. högerepresentant som utsetts för attövervaka och samordna genomförandet avde civila delarna av överenskommelsenockså skall hålla nära kontakt med IFORsamt löpande rapportera till bl.a. FNUtskottet gör ingen annanbedömning. Det svenska inflytandet,liksom den svenska insynen i denmilitära planläggningen, måste betraktassom gott.Enligt vad utskottet inhämtat underärendets beredning, inbjuds somtruppbidragare regelmässigt till dekonsultationsmöten som hålls inom ramenför NAC, det . Någrabeslut om truppinsatser omfattandesvensk personal fattas inte utan att ettsådant samrådsförfarande ägt rum.Sveriges inflytande på NATO:s beslutrörande organisationens egna resurser ärnaturligtvis litet, eftersom Sverigeinte är medlem av organisationen.Utskottet gör dock bedömningen attSverige har ett betydande inflytande påutformningen av den egna insatsen,vilket måste vara avgörande i dettasammanhang.Sverige har under IFOR-operationenvarit representerat på olika nivåer inomIFOR. Vid SHAPE (Supreme HeadquartersAllied Powers Europe) i , ,finns svenska förbindelseofficerare. VidAFSOUTH i (Allied Forces,Southern Europe) är en svenskförbindelseofficer stationerad. Sverigehar också ett nära samarbete medkårstaben ARCC (ACE Rapid ReactionCorps). har vidare tilldelatstvå stabsplatser vid LANDCENT (AlliedLand Forces, Central Europe), som kommeratt leda den internationella insatsenefter IFOR. De två officerare sombesätter dessa platser är inteförbindelseofficerare, utan ingår direkti staben. En av de svenska officerarnahar tilldelats rollen som kontaktpersonvid LANDCENT mellan NATO och detruppbidragare som inte tillhör NATO.Regeringen driver aktivt frågan om attytterligare förbättra Sverigesmöjligheter till inflytande på den nyainternationella styrkans arbete, och sidan av samrådet med NATO/IFOR tätabilaterala kontakter med övrigatruppbidragare. Såvitt bekant har andraberörda länder på motsvarande sätt fåttsina intressen av insyn och påverkantillgodosedda.Utskottet anser med det anförda motionU6 (mp) yrkande 1 besvarad.Vänsterpartiet behandlar i motion U8,yrkandena 1 och 2 anställningsvillkorenoch personskadeskyddet för den utsändasvenska personalen.Försvarsutskottet har i sitt yttrandeuttalat sig beträffande dessa frågor:När det gäller anställningsvillkorenankommer det på regeringen, eller denregeringen utser, att utforma dessa.Något särskilt uttalande från riksdagenssida behövs inte. Utskottet delarmotionärernas syn på behovet av ettgediget personskadeskydd för anställda iutlandsstyrkan. Utskottet - som nyligenbehandlat frågan - har erfarit attfrågan bereds i . Detär angeläget att arbetet sker skyndsamt.I avvaktan på ett ställningstagande avregeringen bör något ytterligareuttalande inte göras från riksdagenssida.Utskottet delar försvarsutskottetsuppfattning. Vidare konstaterarutskottet att anställningsvillkoren förden utsända personalen vid en jämförelsemed de villkor som gäller på den svenskaarbetsmarknaden i övrigt måste betecknassom tämligen förmånliga. Det är dockviktigt att regelsystemet utformas påett sådant sätt att det för den enskildeblir överskådligt och tydligt, ochbeständigt över tiden. Beträffande deregler som styr personskadeskyddet, harutskottet erfarit att Försvarsmakten harett uppdrag att löpande se över dessaregler, och vid behov återrapporteratill regeringen.Som tragiska erfarenheter visat kanförluster i människoliv i samband med FN-uppdrag inte uteslutas.Ställningstaganden gällande den art avoperationer som är aktuell måstegöras i full medvetenhet härom.Utskottet har under ärendets beredningerfarit att Försvarsmakten lägger nedett betydande arbete på att analysera dehot som de svenska förbanden kan kommaatt möta och strävar efter att utformadet svenska deltagandet på ett sätt somtillvaratar den utsända personalensrimliga krav på personlig säkerhet.Motion U8 (v) yrkandena 1 och 2betraktas med det anförda som besvarad. beträffande behovet av enfortsatt internationell militärinsats m.m.att förklarar motionerna1996/97:U621 yrkande 1 samt1996/97:U802 yrkande 2 besvarade medvad utskottet anfört,2. beträffande mandatet för deninternationella styrkanatt avslår motion1996/97:U9 yrkande 3,res. 1 (fp)3. beträffande Sverigesdeltagande i den internationellainsatsenatt med bifall tillpropositionens yrkande 1 avslårmotion 1996/97:U9 yrkande 1,res. 2 (fp)4. beträffande finansieringen avden svenska insatsen m.m.att med anledning avpropositionens yrkande 2 samt medavslag på motionerna 1996/97:U7 och1996/97:U9 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört samt förklararmotion /97:U6 yrkande 2 besvaradmed vad utskottet anfört,5. beträffande Sverigesinflytande och insynatt förklarar motion1996/97:U6 yrkande 1 besvarad med vadutskottet anfört,6. beträffandeanställningsvillkor ochpersonskadeskyddatt förklarar motion1996/97:U8 yrkandena 1 och 2besvarade med vad utskottet anfört.Stockholm den 10 december 1996På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: ViolaFurubjelke (s), (),(), (), (), IngerKoch (m), (), HelenaNilsson (c), (), BertilPersson (m), (), LarsHjertén (m), (),(), (), () och LennartRohdin (fp). Mandatet för den internationellastyrkan (mom. 2)() anserdels att den del av utskottetsbetänkande som på s. 12 börjar med Utskottet vill betona vikten av ochsom på s. 13 slutar med Utskottetavstyrker motion U9 (fp) yrkande 3 bortha följande lydelse:Oklarheten om vilka som har mandat attgripa de vid Haagtribunalen åtaladekrigsförbrytarna har lett till enoacceptabel handfallenhet att ingripaäven vid fall där det varit uppenbartatt IFOR-enheter kunnat gripa fulltidentifierade personer. Alla inblandadeparter i fredsprocessen, inbegripet deninternationella fredsstyrkan, har enskyldighet enligt attsamarbeta om alla inslag i avtalet. Tilldessa hör att de åtaladekrigsförbrytarna grips och överlämnastill Haagtribunalen. bör därförsom en av de större truppbidragandestaterna verka för att det kommandemandatet till den fortsatta fredsstyrkanentydigt inbegriper uppgifterna attgripa krigsförbrytare som kanidentifieras. Detta bör regeringen gestill känna. Med det anförda anserutskottet att motion U9 (fp) yrkande 3bör bifallas.dels att moment 2 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse:2. beträffande mandatet för deninternationella styrkanatt med bifall till motion1996/97:U9 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört.2. deltagande i deninternationella insatsen (mom. 3)() anserdels att den del av utskottetsbetänkande som på s. 14 börjar med Utskottet finner mot bakgrund av ochslutar med motion U9 (fp) yrkande 1avstyrks därmed. bort ha följandelydelse:Den kommande fredsstyrkan förväntas blii storleksordningen ungefär hälften avden nuvarande IFOR-styrkan.