bet · GK01JoU1 · 1996-11-28 00:00:00 — Vissabrukare har dock inte kunnat få del avstödet som övriga.Detta har givetvis inneburit olägenheterför berörda brukare. Stödutbetalningarnagenomfördes under stor tidspress bl.a.med anledning av att de slutligabesluten om stödens utformning i flerafall fattades i ett mycket sent skede.Detta gäller särskilt i fråga ommiljöstöden samt de regionala ochnationella stöden. I många fall harförseningarna berott på attansökningarna varit ofullständiga. Isammanhanget bör även uppmärksammas attJordbruksverket inte i något falldrabbats av de av EU tillämpadesanktionsavgifterna på grund av för senastödutbetalningar.I juli 1995 tillkallade regeringen ensärskild utredare med uppgift att göraen uppföljning av den gemensammajordbrukspolitikens administrativakonsekvenser för länsstyrelserna,och andra berördamyndigheter. överlämnadeutredningen sitt betänkandeAdministrationen av EU:sjordbrukspolitik i (SOU1996:65). Utredningens förslag innebär ikorthet bl.a. en fortsattdecentralisering av handläggningen pålänsstyrelsenivå och att länsstyrelsernaskall eftersträva en mer kundorienteradärendehantering. Kontrollverksamhetenbör enligt utredningen genomföras heltskild från hanteringen av stödärenden.Vidare bör i samverkanmed övriga berörda myndigheter genomföraen datorisering av stödhandläggningen.Enligt utredningen framkommer en storrationaliseringspotential genomdecentraliserad stödhantering, enklahandläggningsrutiner, undvikande avdetaljregler och datorisering.Enligt utskottets mening bör densvenska administrationen av EU:sgemensamma jordbrukspolitik varautformad så att den medverkar till attuppfylla EU:s och mål om ettbärkraftigt och effektivt jordbruk,biologisk mångfald, bibehålletkulturlandskap och regional utveckling.Det är vidare av nationellt intresse attadministrationen bidrar till att svensktjordbruk kan få det stöd som det ärberättigat till. måsteadministrationen fungera så att den istörsta möjliga utsträckning förhindrarfusk, oegentligheter och rena misstag.Vidare är det ett viktigt mål attadministrationen förorsakar minstamöjliga kostnader i form av pengar ocharbete dels internt, dels externt host.ex. jordbrukarna och övriga berördamyndigheter. Som framgår avpropositionen kommer arbetet med attvidareutveckla och förbättra deadministrativa systemen att fortsättaunder för att möta de krav somställs från och frånberörda intressenter inom landet.Vidare är ovan redovisadeutredningsförslag föremålför beredning inom regeringskansliet.Med det anförda föreslår utskottet attmotionerna Jo210 yrkande 4, Jo216yrkandena 1 och 2, Jo220 yrkande 1,Jo245 yrkande 3 och Jo257 yrkande 3lämnas utan någon vidareåtgärd.Även motionerna Jo229 yrkande 4 ochJo237 yrkande 4 synes i allt väsentligtkunna tillgodoses med det anförda.Utskottet är inte berett att göra ensådan detaljprövning av anslaget somförutsätts i motion Jo251. Det får iförsta hand ankomma på Jordbruksverketatt bedöma behovet av en eventuellomfördelning av resurserna tillbifonden. Stöd till jordbrukets rationaliseringm.m. (B 2)PropositionenFrån anslaget betalas bidrag till yttreoch inre rationalisering enligtförordningen (1978:250) om statligt stödtill jordbrukets rationalisering(omtryckt 1988:999). Enligt tidigareregeringsbeslut lämnas även statsbidragför åtgärder mot översvämningar i Emån.Bidrag lämnas också enligt förordningen(1987:606) om statligt regionalt stödtill jordbruks- och trädgårdsföretag.Jordfondens verksamhet regleras iförordningen (1989:281) om jordfonden.På jordfonden bokförs kostnader förlänsstyrelsernas förvärv, överlåtelseoch förvaltning av jordfondsfastighetersamt köpeskilling för sålda fastigheter.Överskott och underskott i verksamhetenregleras mot statsbudgetens inkomstsida.Enligt riksdagsbeslut (prop.1994/95:100 bil. 10, bet. 1994/95:JoU13,rskr. 1994/95:291) skall jordfonden påsikt avvecklas. I regleringsbrev /96 har fastslagits attmålsättningen för jordfondens avvecklingär att denna skall ske i sådan takt att360 skall kunnainlevereras senast vid utgången av år1997. Med anledning av statsmakternasbeslut har fått iuppdrag bl.a. att redovisa en planutvisande hur jordfondens resterandetillgångar skall användas, prioriterasoch realiseras samt vilkaförutsättningarna är och hur en tidsplankan se ut för att slutföra pågåendeprojekt för yttre rationalisering.Jordbruksverket har i skrivelse den 27februari 1996 redovisat uppdraget tillregeringen. Regeringen anser attjordförvärvslagstiftningen bör finnaskvar i sin nuvarande form. Detta innebäratt så länge det finns eninlösensskyldighet kopplad till jord-förvärvslagen vid vägratförvärvstillstånd i vissa fall måstejordfonden finnas kvar. Med bibehållenjordförvärvslagstiftning gör regeringenbedömningen att fondens storlek böruppgå till ca . Medhänsyn till att fondfastigheternasbokförda värde väsentligt understigerförsäljningsvärdet, bedömer regeringenatt målsättningen om en inleverans av360 bör kunna nås omfondens storlek begränsas till dettabelopp. Regeringen anser vidare attbokföringsrutinerna för fonden börändras för att ge en klarare överblickav fondens innehav och finansiellastatus.Enligt regeringen bör anslagsposten förjordbrukets rationalisering föras uppmed . Vidare föreslåsatt anslagsposten för täckande avförluster på grund av statligkreditgaranti förs upp med 40 miljonerkronor. För böranslagsposten föras upp med totalt 45000 000 kr.Utskottets övervägandeUtskottet tillstyrker regeringensförslag om medelsanvisning underanslaget B 2.Utskottet delar regeringens bedömningatt jordfonden måste finnas kvar medbibehållen jordförvärvslagstiftning.Utskottet föreslår därmed att riksdagengodkänner vad regeringen anfört omjordfondens storlek och användning.7. Stöd till avbytarverksamhet (B 3)PropositionenAnslaget har /96innefattat stöd till avbytarverksamhetoch stöd till jordbruketsföretagshälsovård. Stödet tillavbytarverksamheten syftar till attförbättra lantbrukarnas socialasituation. Stödet regleras iförordningen (1994:1832) om stöd tillavbytarverksamhet inom jordbruket.Stödet till jordbruketsföretagshälsovård syftar till atterbjuda rikstäckande hälsovård inriktadpå de speciella omständigheter och debehov som gäller för jord- ochskogsbruksföretag. Verksamheten blir pågrund av företagens storlek ochgeografiska spridning relativt settdyrare än annan jämförbarföretagshälsovård. Av det årligastödbeloppet åtgår cirka hälften tillförebyggande arbete, forsknings- ochinformationsinsatser.Enligt regeringen bör stödet tillföretagshälsovården avskaffas dåföretagen anses ha goda möjligheter attfå ändamålsenlig hälsovård även utanstatliga subventioner. Dessutom anserregeringen, i likhet med vad som gällerför andra områden, att staten bör minskasina bidragsåtaganden. Möjligheterna ochformerna för att bedrivaavbytarverksamhet har på regeringensuppdrag utretts ( SOU 1995:107). Iutredningen slås bl.a. fast att omavbytarverksamheten helt skall vila påmarknadsmässiga grunder kommertillgången på avbytarhjälp i glesbygdinte att kunna garanteras. Om detuppstår brist på avbytare inom en regionkan taxorna komma att påverkas så attmindre jordbruksföretag missgynnas.Vidare framhålls att omavbytarföretagens basverksamhet minskarkommer det att bli svårt attupprätthålla en fungerandejourverksamhet. Dessutom kommer behovetav utbildning för avbytarna inte attkunna tillgodoses. När det gäller annanavbytarverksamhet än ren jourverksamhetkan nya former för verksamheten som ökatsamarbete eller gemensamma satsningarfrån t.ex. mejeribranschen vara möjligalösningar. Detta skulle kunna lösas medett ökat samarbete och en breddadverksamhet hos avbytarföretagen.Näringen anges ha ett särskilt ansvarför att säkra djurskydd och verksamhet iglesbygd. Jourverksamheten anses däremotvara så betydelsefull att den börupprätthållas även om detta kräveranslagsfinansiering. Detta gällersärskilt i glesbygdsområden och iområden med lägre djurtäthet.Regeringens bedömning stämmer i stortöverens med utredningens förslag.Regeringen anser dock att ett särskiltstöd bör kunna utgå tillavbytarföretagens jourverksamhet. Dettaär av särskilt stor vikt inomglesbygdsområden. För ändamålet bör anvisas för budgetåret 1997.Regeringen beräknar anslagets storlektill samma belopp för åren 1998 och1999.MotionernaEnligt motion Jo237 (v) kan stödet tillavbytartjänsten inte avbrytas så abruptsom regeringen föreslår. Under de två årsom stödet avtrappats har av de ca1 700 anställda förlorat sitt arbete.Med föreslagen ram kommer ytterligare ca400 avbytare att mista sitt arbete.Stödet bör i stället avvecklas under entreårsperiod och därför bör ramen höjasmed (yrkande 19 delvis).Enligt motion Jo239 (kd) bör detstatliga stödet till avbytartjänstenfinnas kvar. Därför bör ytterligare utöver regeringens förslaganvisas till fortsatt stöd tillavbytartjänsten (yrkande 19 delvis). Imotion Jo241 (mp) yrkande 12 framhållsatt avbytarverksamheten är viktig ochatt den måste värnas. Samtidigtkonstateras att det vore bra om näringensjälv solidariskt kunde finansieraverksamheten. För att göra omställningenmöjlig föreslås att ytterligare utöver regeringens förslagtillförs anslaget (yrkande 22 delvis).För budgetåren 1998 och 1999 beräknastillskottet till resp. utöver regeringens förslag(yrkande 23 delvis). Enligt motion Jo245(c) yrkande 15 bör tillgängliga medelanvisas till de mest djurglesa områdena.Vidare framhålls att jourdelen är mycketangelägen både från mänsklig och fråndjurskyddssynpunkt. Möjligheterna attfinansiera verksamheten med s.k.revalveringspengar bör undersökas. Imotionerna Jo256 (c) och Jo258 (c)yrkande 4 betonas att avbytartjänstenger jordbrukare med djurhållningtrygghet vid sjukdom/olycksfall ochmöjlighet till ledighet. Den ger ävenökad aktivitet på landsbygden.Verksamheten måste upprätthållas tillett rimligt pris. Regeringen börinitiera samtal med näringen för attöverbrygga eventuella problem.Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens bedömningnär det gäller jourverksamhetens storabetydelse och att den bör upprätthållasäven om detta kräveranslagsfinansiering. Därmed tillstyrkerutskottet regeringens förslag tillmedelsanvisning för detta ändamål.Motionerna Jo237 yrkande 19 delvis,Jo239 yrkande 19 delvis och Jo241yrkandena 12 och 22 delvis avstyrks. Dei motionerna framförda yrkandena om enhöjning av anslaget ryms inte inom denav beslutade ramen förutgiftsområdet.Vidare avstyrks motion Jo241 yrkande 23delvis.Som framhålls i flera motioner geravbytarverksamheten lantbrukaren socialtrygghet och avbytarna värdefullaarbetstillfällen, särskilt i glesbygd.Utskottet har ovan anslutit sig tillregeringens förslag när det gällerfinansieringen av den fortsattajourverksamheten. Den är av storbetydelse särskilt inom glesbygdsområdenoch i områden med lägre djurtäthet. Enfungerande jourverksamhet är också enförutsättning för att ett gott djurskyddskall kunna garanteras. Beträffandeannan avbytarverksamhet än renjourverksamhet bör nya former ochgemensamma satsningar från branschenprövas för att man även i fortsättningenskall kunna tillhandahålla en fungerandeavbytartjänst. Detta kräver både ökatsamarbete och en breddad verksamhet hosavbytarföretagen. Med det anfördaföreslår utskottet att motionerna Jo245yrkande 15, Jo256 och Jo258 yrkande 4lämnas utan någon vidareetgärd.8. Statens utsädeskontroll (B 4)Utskottet tillstyrker regeringensförslag under anslaget B 4.9. (B 5)handlägger ärendenom växtförädlarrätt enligtväxtförädlarrättslagen (1971:392) och ärbehörig myndighet i frågor som rörinternationella konventionen för skyddav växtförädlingsprodukter (). fullgörvidare de uppgifter som får utföras avett nationellt organ enligt rådetsförordning (EG) nr 2100/94 om ge-menskapens växtförädlarrätt. Nämndenhandlägger också ärenden enligtutsädesförordningen (1993:1375) omintagning av växtsorter i sortlistan.Det övergripande målet för är att i fråga omväxtförädlarrätt och godkännande förintagning i sortlistan erbjuda enkostnadseffektiv service.Växtsortnämndens inkomster har hittillshärrört från den avgiftsbelagdaregistreringen av nya växtsorter förväxtförädlarrätt. Nämndens arbeterörande godkännande av nya växtsorterför intagning i den svenska sortlistanoch för omprövning av godkända sorterfinansieras däremot över statsbudgeten.Regeringen föreslår i enlighet medVäxtsortnämndens eget förslag att ävensortlisteprövningen avgiftsbeläggs.Därmed skulle nämndens hela verksamhetbedrivas med full kostnadstäckning sommål. Detta skulle innebära en besparingför staten, motsvarande närmare 700 000kr.Växtsortnämndens anslagsbehov kommeratt öka till . Ökningen ärdock inte reell utan mot bakgrund av vadsom anförts enbart av tekniskkaraktär. Anledningen till detta är attnämnden i samband med enavgiftsbeläggning avsortlisteverksamheten kommer att övergåtill bruttoredovisning och inlevereraavgiftsinkomsterna på statsbudgetensinkomstsida. Inkomsterna beräknas tillca . Avgiftsbeläggningenföranleder en ändring i utsädeslagen(1976:298). Regeringen föreslår att deti utsädeslagen införs ett bemyndigandeför regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer att besluta omavgifter i ärenden enligt lagen ellerenligt föreskrifter som meddelas medstöd av lagen.Regeringen föreslår att tillStatens växtsortnämnd anvisar ett ramanslag på 1 300 000 kr.Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens bedömningnär det gäller medelsbehovet underanslaget B 5 och tillstyrker därförregeringens förslag. Vidare tillstyrkerutskottet med en liten redaktionelländring förslaget till lag om ändring iutsädeslagen (1976:298).10. Miljöförbättrande åtgärder ijordbruket (B 6)PropositionenAnslaget disponeras av för att genomhuvudsakligen försöks- ochutvecklingsverksamhet styra utvecklingeninom jordbruket och trädgårdsnäringenmot minskat växtnäringsläckage, minskadammoniakavgång, säkrare och minskadanvändning av kemiska bekämpningsmedel,bevarande av biologisk mångfald och ökadandel ekologisk produktion.Regeringen föreslår att anslagetsreservation under perioden 1997-2001skall utnyttjas för försöks- ochutvecklingsverksamhet avseendemiljöförbättrande åtgärder. Regeringenanser att medel inom anslaget bl.a.skall användas för att genomföra den avJordbruksverket föreslagna aktionsplanenför ekologisk produktion. För år 1997innebär det att försöks- ochutvecklingsverksamhet samtmarknadsstödjande åtgärder inom områdetekologisk produktion förslagsvis kanuppgå till varavhögst avsermarknadsstödjande åtgärder. Medelavseende marknadsstödjande åtgärder börinitialt kunna bekostas inom anslaget.På sikt är det dock rimligt attmarknadsaktörerna tar det fulla ansvaretför sådana åtgärder. Regeringenbedömer det totala anslagsbehovet till23 efter en besparing på1,till följd av detstatsfinansiella läget.MotionernaEnligt motion Jo229 (v) yrkandena 1 och2 får inte tillåtas att anvisade medelför ekologisk produktion under anslagetB 6 omdisponeras till annan verksamhet.Vidare framhålls att anvisade medel intekommer att räcka och att det krävsaktiva bidrag även från andra aktörerinom detta område. Vidare bör regeringeninför kommande budgetår pröva om inteverksamheten under anslaget B 6 kansamordnas med den försöks- ochutvecklingsverksamhet som bedrivs vidSveriges lantbruksuniversitet.Motsvarande yrkanden framförs även imotion Jo237 (v) yrkandena 1 och 2.Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens bedömningnär det gäller medelsbehovet underanslaget B 6 och tillstyrker därförregeringens förslag i denna del.Som framgår av propositionen anserregeringen att den av Jordbruksverketföreslagna aktionsplanen för ekologiskproduktion skall genomföras. Dettainnebär att sammanlagt 15 miljonerkronor skall avsättas för budgetåret1997 till försöks- ochutvecklingsverksamhet samtmarknadsstödjande åtgärder inom områdetekologisk produktion. Högst 2 miljonerkronor skall avse marknadsstödjandeåtgärder. När det gäller samordninghänvisar utskottet till deforskningsprogram och övriga åtgärdersom redovisas i avsnitt 34 i detföljande. Med det anförda föreslårutskottet att motionerna Jo229 yrkandena1 och 2 samt Jo237 yrkandena 1 och 2lämnas utan någon vidareåtgärd.11. Bekämpande av växtsjukdomar (B 7)Utskottet tillstyrker regeringensförslag under anslaget B 7.12. Strukturstöd inom livsmedelssektorn(B 8) och Från EG-budgeten finansieratstrukturstöd (B 9)PropositionenUnder anslaget B 8 anvisas medel förinvesteringsstöd till lantbrukare,startstöd till yngre jordbrukare ochstöd till bearbetning och avsättning avjord- och skogsbruksprodukter. Dessastöd ingår i mål 5a.Enligt regeringen kommer ett svensktprogram för investeringsstöd tilllantbrukare att överlämnas tillkommissionen under hösten 1996.Kommissionens godkännande av programmetkrävs för att investeringsstödet skallkunna träda i kraft. Stödet harutformats i enlighet med rådetsförordning (EEG) nr 2328/91 av den 15juli 1991 om förbättringar avjordbruksstrukturens effektivitet ochbygger på det förslag som godkändes avriksdagen (prop.1995/96:222, FiU15, rskr. 307).Regeringen bedömer anslagsbehovet förår 1997 till . Anslagetfördelas på posterna investeringsstödtill lantbrukare med ,startstöd till yngre lantbrukare med och stöd till bearbetning ochavsättning av jord- ochskogsbruksprodukter med 47 000 000 kr.Med hänvisning till vad som anförtsunder anslaget B 8 bör under anslaget B9 anvisas ett belopp motsvarande EG:sfinansiering av strukturstöd inomlivsmedelssektorn.MotionernaEnligt motion Jo206 (m) yrkande 4 börregeringen utvärdera vilka effekter försysselsättningen som ettinvesteringsstöd till animaliesektornkan få. I motionerna Jo210 (m) yrkande16 och Jo245 (c) yrkande 16 framhållsatt investeringsstödet skall ses som enförlängning av befintligt landsbygdsstödsom utgått till jordbruksinvesteringar ide sju nordliga länen. Berördalänsstyrelser bör tilldelas anslag förfördelning inom respektive område. Ettinvesteringsbidrag på bör införas imål 6-området. I övriga delar av de sjulänen bör bidraget uppgå till . Ingabegränsningar bör införas utöver de kravsom gäller enligt . Enligtmotion Jo255 (m) yrkande 4 bör stor viktläggas vid förhållandena i norra detaljerna för investeringsstödetläggs fast. måste gesmöjlighet att utvidga verksamheten föratt kompensera för den produktion somförsvinner på gårdar som upphör.Näringen klarar annars inte attupprätthålla produktionen i norraSverige. Enligt motionärerna behövsspeciallösningar för norra motion Jo221 (kd) är det heltnödvändigt att verksamheten medmaskinringar får fortsatt stöd. Detgäller såväl uppbyggnad av flera lokalamaskinringar som för den centralaverksamheten som syftar till envidareutveckling avmaskinringsverksamheten. Ett fortsattstöd kan inrymmas inom EU:sstrukturfonder för stöd tilllandsbygdsutveckling (mål 5b).Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringensförslag om medelsanvisning underanslagen B 8 och B 9.Som regeringen redovisat ipropositionen kommer ett svenskt programför investeringsstöd till lantbrukareatt överlämnas till kommissionen underinnevarande höst. Förslaget harutarbetats i enlighet med tidigareriksdagsbeslut. Utgångspunkten är attstödet skall ge möjligheter till ökadsysselsättning i glesbygdsområden ochmöjlighet att förstärka åtgärder fördjurskyddet och miljön. Stödet skallhuvudsakligen lämnas tilljordbruksinvesteringar i de sjunordligaste länen. Stöd bör ocksåfortsättningsvis kunna lämnas tillkombinationsverksamhet i hela landetsamt kunna utformas som ett instrumentför att främja miljö- ochdjurskyddsinvesteringar i hela landet.Utskottet utgår från attinvesteringsstödet efter kommissionensgodkännande införs utan dröjsmål. bedömning kan syftet medmotionerna Jo210 yrkande 16, Jo245yrkande 16 och Jo255 yrkande 4 med detanförda i allt väsentligt ansestillgodosett. Yrkandena påkallar såledesingen ytterligare åtgärd.I avvaktan på att kommissionengodkänner det svenska programmet förinvesteringsstöd är utskottet inteberett att föreslå något uttalande avriksdagen i enlighet med motion Jo206yrkande 4. En eventuell utvärdering avinvesteringsstödets effekter påsysselsättningen bör givetvis ta siktepå ett system som trätt i kraft ochtillämpats att det ärmöjligt att dra slutsatser av depraktiska erfarenheterna av stödet.Motionen avstyrks i berörd del.Enligt vad utskottet erfarit harregeringen lämnat ett förslag tillkommissionen om stöd till verksamhet medmaskinringar. Enligt förslaget skallstödet finansieras genom att 4,5miljoner kronor tas från tidigareutbetald revalveringskompensation.Regeringen avvaktar för närvarandekommissionens beslut. Mot bakgrund avdet anförda föreslår utskottet attmotion Jo221 lämnas utan riksdagensvidare åtgärd.13. Regionala stöd till jordbruket (B10) och Från EG-budgeten finansieraderegionala stöd (B 11)PropositionenDe utgifter som belastar anslaget B 10är den nationella delen av EG:sregionala stöd till jordbruket, nämligendels kompensationsbidrag till norrarespektive , delsnationellt stöd till jordbruket i norraSverige.Enligt regeringen är överläggningarnamed om utformningen avde regionala stöden nu avslutade.Medelstilldelningen under detta anslagskall anpassas till utfallet av dessaöverläggningar. Den nationellafinansieringen av kompensationsbidragetberäknas uppgå till ,vilket är lägre änvad som antogs innan överläggningarnamed var avslutade.Regeringens förslag innebär vidare atthögst avsätts förnationellt stöd till jordbruket i norraSverige. Det nationella stödet skallkomplettera kompensationsbidraget samtmiljöstödet till öppet odlingslandskap istödområdena 1-3.Regeringen bedömer anslagsbehovet förår 1997 till . Medhänvisning till vad som anförts underanslaget B 10 bör under anslaget B 11anvisas ett belopp motsvarande EG:sfinansiering av regionala stöd tilljordbruket.MotionernaAnslagenEnligt motion Jo239 (kd) yrkande 19delvis avvisas regeringens förslag attsänka ramarna för LFA-stödet. Dettainnebär ett felaktigt budskap somminskar möjligheten att få in flerområden i LFA-systemet. Ytterligare15 bör således anvisas förLFA-stöd. När det gäller nivån påanslaget B 10 bör regeringen enligtmotion Jo249 (m) yrkande 3 återkomma medförslag till finansiering omutnyttjandet av stöden når upp tillursprungliga ramar.De regionala stödenI motion Jo210 (m) framhålls att ejutbetalda ersättningar i Norrlandsstödetinnebär ett urholkande avden politiskt beslutade nivån. Detbehövs därför en omedelbar utvärderingav stödet och förslag till förbättringarnär det gäller lönsamhetsutvecklingenför Norrlandsjordbruket (yrkande 1).Regeringens förslag att spara 14miljoner kronor på LFA-stödet i norraSverige innebär att norra urholkasytterligare och att den relativakonkurrenskraften gentemot övrigasvenska jordbrukare försämras (yrkande3). När det gäller s.k. hållandetiderframhåller motionärerna att rådandesystem för att kontrollera djurantaletvid beräkning av rätten till ersättninginte passar på grund av LFA-områdets storlek. Det krävs ett annatkontrollsystem än det rådande där djurskall hållas upp efteransökan om ersättning (yrkande 6). Närdet gäller grisproduktionen i norraSverige konstateras att den drabbats avsänkt lönsamhet.Merkostnadskompensationen kan ejberäknas på mer än att 1/3 av grisensspannmålsbehov odlas på gården omoförändrad ersättning jämfört medsituationen före EU-inträdet skalluppnås. beräknas kompensationen på2/3 (yrkande 9). Enligt yrkande 10behöver intransportstödet tilllivsmedelsföretag i norra för kött- och äggproduktion.Stödets nivå bör återställas för mjölk.Detta förutsätter att ytterligare 30miljoner kronor tillförs stöden tilljordbruket i . När det gälleräggproduktionen i norra krävermotionärerna likabehandling för desvenska producenterna. Det nationellastödet bör fördubblas (yrkande 11).Vidare bör ett miljöstöd införas förpotatisodlingen i norra (yrkande12). Enligt motion Jo212 (c) yrkande 1bör hästhållningen rymmas inom ramen förstödet till mindre gynnade områden. Ävenenligt motion Jo225 (fp) bör det s.k.intransportstödet för jordbruksprodukterhöjas och ytterligare medel därförtillföras stöden till jordbruket iNorrland (yrkande 1). Vidare framhållsatt den svenska äggproduktionen kämparmot en osund konkurrens från finska äggsom dumpas i med statligasubventioner.