bet · GJ01KrU7 · 1996-01-30 00:00:00 — Om det inte skallskadas måste det emellertid utvecklas ienlighet med sina egna strukturer.Motionären anser att det är påkallat attupprätta ett auktoritativt organ som isamverkan med språkvetenskapligainstitutioner får i uppgift att vårdadet svenska språket.Motionärerna bakom motion Kr239 (s)framhåller att språket förändras snabbti av nära samverkan med andraländer. som språket förändrasoch berikas av främmande ord, förflackasoch uttunnas det. Risken för ökadekulturella klyftor mellan olikagenerationer och samhällsgrupper ärstor. Missförstånd och oklarheter kanbli följden om inte alla hjälps åt attberika och utveckla språket.Motionärerna föreslår att regeringenskall tillsätta en parlamentariskberedning med uppgift att på olika vägaroch i nära samverkan med näringsliv,folkrörelser, skolor och medier utvecklametoder för att stärka svenska språketsställning. Beredningen skulle, anförsdet, stå fri att själv söka vägar föratt skapa intresse för språkfrågorna,t.ex. genom att ägna särskilt intresseåt samhällsområden där utvecklingen justnu är särskilt snabb, t.ex. inombankvärlden eller inominformationstekniken.Utskottet vill framhålla att det taladeoch skrivna språket är den främstakulturbäraren och utgör en av deviktigaste förutsättningarna förmänniskans kulturella identitet.Förmågan att behärska det egna språketär av central betydelse för individenantingen hon är verksam i en miljö därdet egna språket talas eller i en miljösom domineras av andras språk. Utskottetanser därför - i likhet med motionärerna- att det är angeläget att det svenskaspråket vårdas och att dess ställningstärks.En viktig uppgift för språkvården äratt kunna ge besked om vad som kan ansesvara gällande språknormer. En annanuppgift är att ge förslag till nya ordoch uttryck som passar in i det svenskaspråksystemet, bl.a. med avseende påuttal, stavning och böjning. Språkvårdenhar också till uppgift att minska despråkliga hindren mellan olikasamhällsgrupper. Som redovisats i ettföregående avsnitt i detta betänkandeföljer olika organ inomspråkvårdsområdet, bl.a. SvenskaAkademien och ,språkutvecklingen och utarbetarrekommendationer för språkbruket.Som framhålls i de aktuella motionernaär svenskan ett levande språk somständigt förändras. Ofta märksförändringarna först i ett längretidsperspektiv. Uttryckssätt sombetraktats som felaktiga och bannlystsav tidigare generationer kan efter handkomma att dyka upp i skrift ochaccepteras som korrekta. Nya ordtillförs språket antingen genom att delånas in från ett annat språk ellernybildas på annat sätt. De nyauttryckssätten och nyorden kan vara mereller mindre lyckade, mer eller mindreanpassade till det svenskaspråksystemet. Vissa nybildningar harkommit för att stanna, andra försvinnerefter . Synen på nyord i svenskanoch språkbehandlingen i övrigt varieraröver tiden och mellan olika människor.Andra språk - främst tyska, franska,latin och engelska -har under århundradenas lopp starktpåverkat svenskan. Inflytandet frånengelskan - som berörs i de bådaaktuella motionerna - är just nu mycketstarkt. Språkvårdare anser dock att detinte finns någon risk att svenskan skallätas upp av engelskan. Skulle svenskaspråket tappa mark och komma ur bruk påflera områden, t.ex. inom den högreutbildningen, skulle språket såsmåningom utarmas. Enligt utskottetsmening kan man dock inte bortse från attdet inom vissa områden, t.ex. inomdatatekniken, finns en viss risk förförsvagning av svenska språketsställning gentemot engelskan, något somuppmärksammats av utskottet i etttidigare betänkande och föranlett vissaåtgärder. (Se ovan s. Utskottetkonstaterar att det är språkvårdensuppgift att följa språkets utvecklingoch att språkvården i vårt alltmerinternationaliserade svenska samhällestår inför stora utmaningar.Utskottet vill erinra om att skolansroll i språkutvecklingen och språkvårdenär central. viktigasteuppgift är att skapa goda möjligheterför elevernas språkutveckling. Som målför undervisningen har bl.a. angetts attskolan skall sträva efter att varje elevutvecklar ett rikt och nyanserat språksamt förstår betydelsen av att vårdasitt språk (se Läroplan 94). Ett avkärnämnena i gymnasieskolan är svenska.Det övergripande syftet medundervisningen i svenska på gymnasienivåär att eleverna skall öka sin förmågaatt tala, läsa och skriva svenska ochatt de skall öka sina kunskaper omlitteraturen. De skall utveckla sinförmåga att använda språket för attfrämja sin personliga utveckling och påså sätt skaffa sig nödvändig beredskapför livslångt lärande, yrkesverksamhetoch samhällsliv (Skolverketsförfattningssamling 1994:9).De lärare som är verksamma och destudenter som utbildas till lärarehar och kommer att få inflytande överelevernas känsla för modersmålet långtin på nästa sekel. Av den anledningen ärsjälvfallet lärarutbildningenbetydelsefull när det gäller språkvård.Lärarhögskolorna beslutar själva hurutbildningen skall läggas upp och vadden skall innefatta inom den ram somexamensordningen enligthögskoleförordningen (1993:100) medger.Kraven när det gäller språkvård varierarmellan lärarhögskolorna. Som exempelkan nämnas att det vid iMalmö finns en obligatorisk kurs isvenska för alla blivandegrundskollärare oavsett inriktning ochen motsvarande kurs för alla blivandegymnasielärare i allmänna ämnen. Ikurserna tas också språkvårdsfrågor upp.För dem som skall bli svensklärare gesytterligare undervisning i språkvård.När det gäller utbildningar för blivandelärare i yrkesämnen (industri, hantverk,handel och kontor, vård) finns detdäremot inte någon kurs i svenska.Det bör vidare framhållas att förmåganatt behärska svenska språket är av storbetydelse också för det stora antalsvenska medborgare som inte har svenskaspråket som modersmål. För att dessagrupper skall känna sig delaktiga i detsvenska samhället är det av avgörandebetydelse att deras kunskaper i svenskaspråket är goda. Enligt skollagen(1985:1100) syftar svenskundervisningenför invandrare till att ge nyanländainvandrare grundläggande kunskaper isvenska språket och om det svenskasamhället. utvärderassvenskundervisningen för invandrare(sfi) av . (Se bet.1995/96:UbU5. )Utskottet vill även erinra om mediernasbetydelse för stil- ochspråkutvecklingen. Utskottet är medvetetom att varje högskola självständigtbeslutar om utbildningens innehåll likväl understryka betydelsen avatt journalistutbildningen ger deblivande journalisterna goda kunskaper ispråkbehandling och känsla förspråkvård. Vidare innebär den starkapåverkan som främst etermedierna har påmedborgarnas språk att ett särskiltansvar vilar på journalisterna ochspråkvårdarna vid ,och SverigesUtbildningsradio. Utskottet förutsätteratt regeringen i beredningsarbetet infören ny avtalsperiod med programföretagenöverväger om det är motiverat att inomföretagen ytterligare stärka kravet påspråkvård såväl i det dagligajournalistiska arbetet som iprogramverksamheten.Med hänsyn till vad som anförtskonstaterar utskottet att det ställs ochbör ställas stora krav på lärarnaspedagogiska skicklighet och förmåga attväcka elevernas intresse för språketsbetydelse. Likaså är det med hänsyn tillmediernas genomslagskraft motiverat attdet ställs höga krav på journalisternasspråkbehandling. Självfallet är därförett kontinuerligt utbyte mellanspråkvårdare, språkpedagoger ochhögskolor av stort värde. Det är ävenangeläget att ett samarbete förekommermellan språkvårdare, främst företrädareför som intar encentral ställning härvidlag, och andraspråkvårdande institutioner i landetliksom mellan språkvårdare och personersom arbetar med språket i taloch skrift.När det gäller förslaget i motion Kr260att inrätta ett auktoritativt organ meduppgift att i samverkan medspråkvetenskapliga institutioner vårdasvenska språket vill utskottet anföraföljande.I likhet med motionären anser utskottetatt det är angeläget att vårda vårtspråk. Vidare anser utskottet att det iförsta hand är företrädarna för despråkvårdsorgan som redan finns somskall bedöma vilken språksyn som skallråda och hur språkvårdsarbetet börbedrivas. Utskottet är därför inteberett att förorda att ett auktoritativtspråkvårdsorgan inrättas, något somskulle kunna ske antingen genom att ettnytt organ bildas eller genom attSvenska språknämnden beslutar att ändrasina uppgifter.Vid bedömningen av motionsyrkandet harutskottet också beaktat att det pågårett mycket omfattande beredningsarbeterörande kulturpolitikens inriktning.Detta arbete innefattar även frågan omansvaret för vården av den viktiga delav kulturarvet som det svenska språketutgör. Utskottet utgår från attregeringen överväger om insatser börgöras för att öka resurserna för i syfte att stärka denutåtriktade informations- ochfolkbildningsverksamheten, liksomnämndens samarbete med myndigheter,lärarhögskolor, journalister och andrasom har stort samhälleligt inflytandeoch kan verka som språkliga förebilderför den övriga befolkningen.Beredningsarbetet bör dock inteföregripas.Mot den angivna bakgrunden anserutskottet att motionen inte börföranleda något initiativ.Motionen avstyrks således.Beträffande förslaget i motion Kr239att tillsätta en parlamentariskberedning med uppgift att finna nyavägar för att stärka språkets ställninggör utskottet följande bedömning. Det är- som framgår av vad utskottet anfört idet föregående - viktigt att insatsergörs för att stärka språkets ställning.Vidare är det angeläget att språkvårdenfår en bred och självklar förankring hosmedborgarna. Utskottet är dock inteberett att i detta sammanhang ta någotinitiativ till att en sådan beredningskall komma till stånd. Vid dettaställningstagande förutsätter utskottetatt regeringen i sitt beredningsarbeterörande den framtida kulturpolitikenprövar det i motionen aktualiseradeförslaget om en parlamentarisk beredningi syfte att stärka och vårda svenskaspråket. Det anförda innebär attutskottet avstyrker den aktuellamotionen. beträffande inrättande av ettauktoritativt organ med uppgift attvårda svenska språketatt avslår motion1994/95:Kr260,res. (m)2. beträffande en parlamentariskberedning med uppgift att stärkaspråkets ställningatt avslår motion1994/95:Kr239.Stockholm den 30 januari 1996På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), (), BeritOscarsson (s), (), LeoPersson (s), (), MarianneAndersson (c), (), (), (),(v), AnnikaNilsson (s), (), EwaLarsson (mp), (), LarsLilja (s) och (). Inrättande av ett auktoritativt organmed uppgift att vårda svenska språket(mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 12 börjar med I likhet ochpå s. 13 slutar med avstyrks således bort ha följande lydelse:I likhet med motionären bakom motionKr260 (m) anser utskottet att det ärangeläget att värnet av språket och dessutveckling formaliseras. Det är viktigtatt de som skall lära sig språket frångrunden, våra yngsta skolelever och vårainvandrare, inte möter onödigasvårigheter genom olika språksignalerfrån skolan och massmedierna. uppfattning förstärkerslapphet och relativism i språkbruketkommunikationsproblemen och ökarspänningen mellan generationerna ochmellan olika sociala och etniskagrupper. Vidare vill utskottetunderstryka att det är ett socialthandikapp att inte behärska språket. Detär inte acceptabelt att skapa sådanaproblem.Utskottet har därför vid sinaöverväganden stannat för att ettauktoritativt organ bör inrättas meduppgift att i samverkan medspråkvetenskapliga institutioner vårdadet svenska språket. Vad utskottetsålunda anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande inrättande av ettauktoritativt organ med uppgift attvårda svenska språketatt med bifall till motion1994/95:Kr260 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,Särskilt yttrandeCharlotta L Bjälkebring (v) anför:Som utskottet framhållit är det taladeoch det skrivna ordet den främstakulturbäraren och utgör en av deviktigaste förutsättningarna förmänniskans kulturella identitet.Utskottet har bl.a. uttalat att det ärangeläget att det svenska språket vårdasoch att dess ställning stärks. Vidarehar utskottet förutsatt att regeringen isitt beredningsarbete rörande denframtida kulturpolitiken prövarförslaget om en parlamentarisk beredningi syfte att stärka och vårda svenskaspråket. Jag har ställt mig bakomutskottets beslut. Jag hade emellertidhellre sett att utskottet intagit en meroffensiv hållning och beslutat föreslåriksdagen att ge regeringen till kännaatt de statliga insatserna skall ökasför att stärka svenska språketsställning och att förslag härom skalllämnas i den kommandekulturpropositionen. Sammanfattning 1Motionerna 1Allmänna uppgifter 1Svenska språknämnden 1Andra språkvårdande organ, m.m. 3Svenskan i EU 6Svenskan i utbildningsväsendet 7Standardspråket, språknormer ochspråkpolitik 7Kulturutredningens förslag 8Tidigare riksdagsbehandling 8Utskottet 10Hemställan 13Reservation 14Inrättande av ett auktoritativtorgan med uppgift att vårdasvenska språket (m) 14Särskilt yttrande (v) 14Gotab, 1996