bet · GK01SfU3 · 1996-10-08 00:00:00 — Ett av dem är den storakostnadsökning som skett under senaretid.Regeringens förslag till att åtgärda debrister som finns i dagens system ärdock enligt utskottets mening behäftatmed så många brister att det inte börantas av . Utskottet anser detsåledes fel att som föreslås ipropositionen frikoppla ansvaret för denunderhållsskyldige föräldern frånföräldrarnas gemensamma ekonomiskaansvar för barnen, ett ansvar som ocksåslås fast i FB. Enligt utskottets meningbör det gemensamma ansvaret gälla ävenom båda föräldrarna inte bor tillsammansmed barnet. Det finns ingen anledningtill att ett gemensamt ansvar förgemensamma barn plötsligt skallreduceras till att vardera föräldernåläggs en form av ett halvt ansvarefter en separation och, i den måndetta halva ansvar inte tas, att statenåtar sig att fylla ut detta halvaansvar. I regeringens förslag är detdessutom så att den underhållsskyldigeföräldern inte betalar sin del avunderhållsstödet till barnet utanåterbetalar det till försäkringskassan.Att den underhållsskyldige föräldernbetalar till kassan kan vara motiveratav flera skäl, exempelvis avadministrativa skäl, men bör inte varaen förstahandslösning. Fleraremissinstanser har också framhållit attdet är bättre om föräldern betalardirekt till det egna barnet och intetill en myndighet.Utöver dessa grundläggande invändningarmot regeringens förslag finns enligtutskottets mening ett antal andrabrister i propositionen, något som ocksåflera remissinstanser pekat på. Dessainvändningar är bl.a.:- att inte den ekonomiska förmågan hosboföräldern beaktas vid utbetalning avsamhällsstöd- att inte ställning tas till kostnaderför umgängesresor- att återbetalningsskyldighetfastställs och dessutom räntebeläggstrots att beloppet inte går att driva inpå grund av den återbetalningsskyldigeförälderns bristande ekonomiska resurser- oklarhet när man skall använda FB:sbestämmelser vid beräkning avunderhållsbidrag- att fler föräldrar kommer att hamnainom det nya systemet.Mot bakgrund av det ovan anfördaställer sig utskottet avvisande tillpropositionens principiella lösningar.Utskottets uppfattning är att barn ärföräldrars gemensamma ansvar även efteren separation mellan föräldrarna.Samhällets stöd till barn tillsärlevande föräldrar bör inskränkas tillett behovsprövat utfyllnadsbidrag.Underhållsstödet bör beräknas efter ensådan nettokvotdelningsmodell somredogörs för i betänkandetUnderhållsbidrag och bidragsförskott(SOU 1995:26). Regeringen bör enligtutskottets mening återkomma tillriksdagen med ett nytt förslag tillunderhållsstöd som utgår från deprinciper som redogjorts för. Riksdagenbör med bifall till motion Sf27 avslåpropositionen och som sin mening geregeringen till känna vad utskottetanfört.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande avslag påpropositionenatt med bifall till motion1995/96:Sf27dels avslår propositionen,dels som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,2. Utredning om avskaffande avunderhållsstödet (mom. 2), , Gustafvon och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s.8 börjar med kan och pås. 10 slutar med och Sf27. bort haföljande lydelse:Utskottet kan konstatera att även omdet finns brister i de förslag somregeringen lägger fram, är det ett stegi rätt riktning. En huvudinvändning motförslaget är enligt utskottets meningatt man frikopplar förälderns skyldighetatt återbetala den del avunderhållsstödet som inte är s.k.utfyllnadsbidrag från föräldrabalkensregler om underhåll. Skulden somföräldern får enligt förslaget relaterassåledes till staten och kopplas intetill barnet. Enligt utskottets meninginnebär förslaget en betydande risk föratt FB:s grundläg. I fråga om fordranenligt lagen (1964:143) ombidragsförskott eller lagen (1984:1095)om förlängt bidragsförskott förstuderande gäller 23 § i sin äldrelydelse gande principer om föräldrarsunderhållsskyldighet gentemot sina barnkommer att urholkas. delardenna uppfattning i sitt yttrande ochanser att det hade varit önskvärt omregeringen mer ingående övervägtmöjligheten att bibehålla samordningenmellan reglerna för underhåll i FB ochreglerna för bidragsförskott och därvidförsökt undanröja de nuvarande negativaverkningarna av denna samordning. Attkopplingen mellan de civilrättsligareglerna om underhåll och de föreslagnabestämmelserna om underhållsstöd iprincip upphör innebär också att det iframtiden kommer att saknas incitamentför parterna att träffa civilrättsligaavtal om underhållsbidrag. Detta kommeratt innebära att fler än kommeratt söka underhållsstöd med däravföljande kostnadsökningar. uppfattning riskerar därmedde beräknade besparingarna att utebli.Enligt utskottets uppfattning har detnu föreslagna systemet så månganackdelar att det bör övervägasatt avskaffa hela systemet.Grundprincipen när det gäller barnsunderhåll skall alltid vara attföräldrarna aldrig kan komma ifrån sittförsörjningsansvar. För att inte ettavskaffande av bidragsförskotten skallinnebära att det offentliga gerincitament för separation anserutskottet att , i de fallden underhållsskyldige inte kan betalaeller där faderskapet är okänt, fårpröva rätten till socialbidrag, på sammasätt som gäller andra situationer där deegna inkomsterna inte räcker till denödvändiga utgifterna. Det innebär eninkomstprövning i varje enskilt fall,vilket ger systemet en merfördelningspolitiskt attraktiv profil.De som har störst behov av stödgaranteras också detta. Vid de fall därden underhållsskyldige är känd, men förtillfället inte kan betala, adderas hanseller hennes skuld på samma sätt somt.ex. Det statligaengagemanget blir då att se till attdenna skuld bevakas och att deneterbetalas. De medel som då kommer ingår till den kommun som betalateventuellt socialbidrag. Harsocialbidrag inte betalats ut, trots attunderhållbidrag inte utgetts, tillfallerpengarna ändå barnet som skulle haerhållit stödet från början. På så sättgaranteras enligt utskottets meningkopplingen mellan betalningsskyldighetoch det egna barnet. Grundprincipenmåste, enligt utskottets bestämdauppfattning, vara att skulden till deegna barnen är den viktigaste skuldenatt reglera och som denbetalningsansvarige aldrig skall kunnadra sig undan.Det anförda bör ges regeringen tillkänna med anledning av motion Sf24yrkandena 1 och 4.dels att utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse:2. beträffande utredning omavskaffande av underhållsstödet påsiktatt med anledning av motion1995/96:Sf24 yrkandena 1 och 4 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Vårdnadshavarens ekonomi (mom. 4), , Gustafvon och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 13 börjar med Frågan om ochpå s. 14 slutar med yrkande 1. bort haföljande lydelse:Utskottet motsätter sig ett stöd somgenerellt ges till barn till särlevandeföräldrar. Målsättningen för statensinsatser på det familjepolitiska områdetmåste vara att barn lever i närarelationer till såväl sin mor som far.Då får man inte på detta sätt gynnafamiljesplittring. Såvälunderhållsstödets förskottsdel somutfyllnadsbidraget bör behovsprövas.Detta bör ges regeringen till känna medanledning av motionerna Sf24 yrkande 2,Sf26 yrkande 5 och Sf28 yrkande 1.dels att utskottets hemställan under 4bort ha följande lydelse:4. beträffande vårdnadshavarensekonomiatt med anledning avmotionerna 1995/96:Sf24 yrkande 2,1995/96:Sf26 yrkande 5 och 1995/96:Sf28yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,4. Vårdnadshavarens ekonomi (mom. 4)() och Rose-MarieFrebran (kd) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 13 börjar med Frågan om ochpå s. 14 slutar med yrkande 1. bort haföljande lydelse:I nuvarande statsfinansiella läge medkrav på besparingar inom snart sagtvarje område inom välfärdssystemen ärdet stötande att statligt stöd skallkomma vårdnadshavare i de högstainkomstskikten till del. En sådanordning riskerar att undergrävalegitimiteten i systemet. I de fall dåden underhållsskyldigesåterbetalningsskyldighet inte är likastor som underhållsstödet bör därför eninkomstprövning ske vad gällerunderhållsstödets utfyllnadsdel.Regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag till en modell som ävenbeaktar den s.k. boförälderns ekonomi.En sådan modell måste utformas så attmarginaleffekter minimeras och så attadministrationskostnaderna inte ökar.Detta bör med bifall tillmotion Sf28 yrkande 1 som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4bort ha följande lydelse:4. beträffande vårdnadshavarensekonomiatt med bifall till motion1995/96:Sf28 yrkande 1 och med anledningav motionerna 1995/96:Sf24 yrkande 2 och1995/96:Sf26 yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vad utskottetanfört,5. Vårdnadshavarens ekonomi (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 13 börjar med Frågan om ochpå s. 14 slutar med yrkande 1. bort haföljande lydelse:Utskottet anser att det finns starkaskäl för regeringen att närmare pröva ominte förutom barnets inkomstförhållandenäven den s.k. boförälderns inkomsterskall påverka underhållsstödets storlek.Detta bör med bifall tillmotion Sf26 yrkande 5 som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4bort ha följande lydelse:4. beträffande vårdnadshavarensekonomiatt med bifall till motion1995/96:Sf26 yrkande 5 och medanledning av motionerna 1995/96:Sf24yrkande 2 och 1995/96:Sf28 yrkande 1som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,6. Indexering (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 14 börjar med Beträffandefrågan och slutar med yrkande 3. bortha följande lydelse:Utskottet anser att genom att nivån påunderhållsstödet knyts till denåterbetalningsskyldiges inkomster såkommer statens kostnader förunderhållsstödet att minska i takt medden allmänna löneutvecklingen. På vilketsätt barnen skall få tillgodoräkna sigdenna utveckling berörs inte ipropositionen. Utskottet anser attunderhållsstödet bör indexeras så attstödet antingen följer den allmännalöneutvecklingen eller räknas upp medbasbeloppet. Det anförda bör medanledning av motion Sf25 yrkande 5 gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5bort ha följande lydelse:5. beträffande indexeringatt med anledning av motion1995/96:Sf25 yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vad utskottetanfört,7. Tonårsbarn (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 14 börjar med Beträffandefrågan och slutar med yrkande 3 bortha följande lydelse:Utskottet konstaterar att ett par avremissinstanserna fört fram tanken attunderhållsstödet bör relateras tillbarnets ålder. Synpunkten är enligtutskottets uppfattning relevant av tvåskäl. För det första torde det vara ettfaktum att omkostnaderna för etttonårsbarn är högre än för ett yngrebarn. För det andra minskar samhälletsstöd när barnet går ut . Dåutges nämligen barnbidrag endast undernio av årets . Med enarbetsmarknadssituation som ger få 16-till 18-åringar möjlighet att få arbetepå kvällar, och ferier kansituationen för många ensamföräldrar medtonårsbarn vara mycket pressad.Regeringen bör därför enligt utskottetsmening noga följa och uppmärksamma dennagrupp och överväga justeringar istödsystemet. Detta bör medbifall till motion Sf28 yrkande 3 somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6bort ha följande lydelse:6. beträffande tonårsbarnatt med bifall till motion1995/96:Sf28 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottetanfört,8. Uppföljning (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 17 börjar med Företrädareför och slutar med är tillgodosett. bort ha följande lydelse:Regeringen konstaterar i propositionenatt det inte går att göra någonbedömning av vilka konsekvenser de nyareglerna för underhållsstöd får för deåterbetalningsskyldiga föräldrarna utanatt göra beräkningar i ettrepresentativt och tillräckligt storturval av verkliga fall. Någon sådanjämförelse har regeringen inte låtitgöra. Detta är enligt utskottetsuppfattning en stor brist i förslaget.Det kan inte nog betonas hur viktigt detär att regeringen infriar löftet attnoga följa upp frågan om hur deåterbetalningsskyldiga föräldrarnasekonomiska situation påverkas av de nyareglerna. Arbetsgruppen påSocialdepartementet angav som ett avmålen för ett nytt system att det skulleinnebära en genomsnittlig reducering avåterbetalningsskyldigheten förbidragsskyldiga med de lägstainkomsterna medan de med högre inkomsterfår de största genomsnittligaökningarna. Utskottet anser att det ärett fördelningspolitiskt rimligt mål.RRV:s bedömning av promemorians förslagär att målet inte uppfylls.Propositionens förslag är någotmodifierat, men inte på ett sådant sättatt det bidrar till störremåluppfyllelse i detta avseende.Regeringen bör därför speciellt beaktade fördelningspolitiska effekterna viduppföljningen av de nya reglernaskonsekvenser. Grundavdraget påbruttoinkomsten samt procentsatserna somreglerar betalningsskyldigheten kanbehöva justeras efter en utvärdering.Underhållsstöd handlar om kronor ochören, men det är också av stor vikt attstödets utformning inte motverkar utanbidrar till att nära och goda relationermellan barnet och dess båda föräldrarkan upprätthållas. Även ur denna aspektbör regeringen följa upp vilkakonsekvenser de nya reglerna får. Dettabör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7bort ha följande lydelse:7. beträffande uppföljningatt med anledning avmotionerna 1995/96:Sf25 yrkande 1 och1995/96:Sf28 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad utskottetanfört,9. Grundavdragets storlek (mom. 8)(), (),(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 16 börjar med Utskottetnoterar och på s. 17 slutar med 2 och3. bort ha följande lydelse:I departementspromemorianUnderhållsstöd till barn till särlevandeföräldrar (Ds 1996:2) föreslogs att ettgrundavdrag på totalt skallbeaktas vid beräkningen av denunderhållsskyldige förälderns inkomstvid fastställande avåterbetalningsskyldigheten. Regeringenhar i propositionen valt att halveradetta grundavdrag och föreslår i stället24 . Detta riskerar enligtutskottets mening att skapa ett problemsom också tas upp i propositionen,nämligen att det kommer att finnasåterbetalningsskyldiga vars skuld kommeratt vara större än förbehållsbeloppennär det blir fråga om indrivning. Etthögre grundavdrag ger även vissamöjligheter för dem med lägre inkomstertill ett ekonomiskt utrymme som kanutnyttjas för resor och umgänge medbarnen. Utskottet anser således attgrundavdraget bör fastställas till 48000 kr.dels att utskottets hemställan under 8bort ha följande lydelse:8. beträffande grundavdragetsstorlekatt med bifall motionerna1995/96:Sf24 yrkande 3 och1995/96:Sf26 yrkandena 2 och 3 antarregeringens förslag till lag omunderhållsstöd såvitt avser 26 § medden ändringen att i andra stycketskall talet 24 000 bytas mot 48 000,10. Resekostnader (mom. 10)() och Rose-MarieFrebran (kd) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 20 börjar med , som ochslutar med blivit aktuellt. bort haföljande lydelse:Kostnader för resor m.m. uppkommer ombarnet och den förälder som barnet skallumgås med är bosatta på skilda orter.Regeringen tar i propositionen inte uppfrågan hur dessa kostnader skall beaktasutan hänvisar till att detta kommer attske i annat sammanhang. uppfattning är det enallvarlig brist att denna fråga intefått sin lösning i samband med förslagettill lag om underhållsstöd. Utskottetvill understryka vikten av att frågansnarast möjligt får sin lösning. Enmöjlig konsekvens av den skärptaåterbetalningsskyldigheten som måstemotverkas är att en förälder kan fåminskad möjlighet att utnyttja sinumgängesrätt eftersom han eller hon inteförmår att betala resekostnaden, m.m.Detta bör ges regeringen till känna medanledning av motionerna Sf26 yrkande 1och Sf28 yrkande 2.dels att utskottets hemställan under 10bort ha följande lydelse:10. beträffande resekostnaderatt med anledning avmotionerna 1995/96:Sf26 yrkande 1 och1995/96:Sf28 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottetanfört,11. Preskription (mom. 11)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 22 börjar med I SOU och på s.23 slutar med yrkande 4. bort haföljande lydelse:Enligt utskottets uppfattning får genomsin utformning det föreslagnaunderhållsstödet liknande karaktär somde statliga studielånen och det kandärför finnas skäl attåterbetalningstiden för studielånjämförs med det förslag tillpreskription som återfinns ipropositionen. Studielån är man skyldigatt återbetala till dess man uppnårpensionsåldern. Enligt FB:s bestämmelserupphör i princip föräldrarnas ekonomiskaansvar för barnet när det fyller 18 år.Undantag härifrån görs när barnenstuderar vid gymnasieskola. Ävenunderhållsskyldigheten upphör i principnär barnet fyller . Således har enskuld för till staten icke återbetaltunderhållsstöd uppstått innan detekonomiska ansvaret upphört. Ett syftemed reformeringen av underhållsstödet äratt synliggöra föräldrarnas ekonomiskaansvar för sina barn. Utskottet anserdärför att samhället bör markera dettaansvar. Mot bakgrund härav anserutskottet att återbetalningsskyldigheteninte skall preskriberas före det denåterbetalningsskyldige uppnått denallmänna pensionsåldern. Vad utskottetmed anledning av motion Sf25 yrkande 4sålunda anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 11bort ha följande lydelse:11. beträffande preskriptionatt med anledning av motion1995/96:Sf25 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad utskottetanfört,Särskilt yttrandeGullan (), (),(), (),() och Rose-MarieFrebran (kd) anför:Det nu föreliggande förslaget till lagom underhållsstöd innebär att sambandetmellan de civilrättsliga reglerna omunderhållsbidrag och denoffentligrättsliga regleringen avunderhållsstöd minskar i storomfattning. Att som regeringen nu görenbart behandla den offentligrättsligaregleringen av underhållsstöd utan attsamtidigt överväga de civilrättsligareglerna om underhållsbidrag m.m. ärenligt vår uppfattning en stor brist. Ibetänkandet Underhållsbidrag ochbidragsförskott (SOU 1995:26) diskuterassamordningen mellan systemen och lämnasförslag till olika lösningar. Ensamtidig beredning av denna utredninghade enligt vår uppfattning inneburitatt man hade kunnat undvika fleranegativa verkningar av det nuföreliggande förslaget, bl.a. hade denviktiga frågan om resekostnader isamband med umgänge kunnat få enlösning. Regeringens ursäkt atttidsbrist gjort detta omöjligt är enligtvår uppfattning inte hållbar.I propositionen framlagda lagförslagAv utskottet framlagt lagförslagUtskottets förslag till ny lydelse av 7kap. 4, 6 och 17 §§ utsökningsbalkenNuvarande lydelse Utskottets förslag7 kap.4 §1Lön får tas i Lön får tas ianspråk genom anspråk genomutmätning endast utmätning endasttill den del den till den del denöverstiger vad överstiger vadgäldenären behöver gäldenären behöverför sitt och för sitt ochfamiljens underhåll familjens underhållsamt till samt tillfullgörande av fullgörande avbetalningsskyldighe betalningsskyldighet mot annan som vid t mot annan som vidutmätning av lön utmätning av lönhar bättre rätt har bättre rätttill lönen. Vid till lönen. Vidutmätning för utmätning förunderhållsbidrag fordran medmed företrädesrätt företrädesrättenligt 14 § skall enligt 14 § förstaäven stycket 1 skallbetalningsskyldighe ävent mot annan som har betalningsskyldighelika rätt som t mot annan som harsökanden beaktas. lika rätt somsökanden beaktas.Om utmätningen avser ackordslön,provision eller annan ersättning sominnestår än en månad,skall särskild hänsyn tas till dettaförhållande.6 §2Utmätning av lön för underhållsbidragsom avses i 4 kap. 1 a § första stycketfår ske endast om bidragsbeloppetutestår obetalt eller om gäldenären vidtvå eller flera tillfällen under desenaste två åren före utmätningsbeslutethar underlåtit att betala i rätt tid ochdet finns anledning att anta att dettaskall upprepas.Utmätning får bara Utmätning får baraske för ske förbidragsbelopp som bidragsbelopp somär förfallet när är förfallet närverkställighet verkställighetskall ske eller som skall ske eller somförfaller näst för-faller nästdärefter. Detsammagäller vidutmätning förfordran som avseråterbetalningsskyldighet enligt lagen(1996:000) omunderhållsstöd.1 Senaste lydelse 1995:2982 Senaste lydelse 1995:298Nuvarande lydelse Utskottets förslag17 §3Bor gäldenären varaktigt tillsammansmed sin make och överstigerunderhållsbidrag till maken eller tillmakarnas barn vad som skäligen börtillkomma den underhållsberättigade, fårbidraget till tillämpningen av 14 och 16§§ jämkas med hänsyn till annan fordranför vilken utmätning sker . Omdet finns särskilda skäl, får sådanjämkning ske även av annatunderhållsbidrag, om detta överstigervad som skäligen behövs för denunderhållsberättigades försörjning.Har gäldenären Har gäldenärenrätt till avdrag på rätt till avdragunderhållsbidrag enligt 7 kap. 4 §enligt 7 kap. 4 § föräldrabalkenföräldrabalken, får eller 23 § andrabelopp som på denna stycket lagengrund (1996:000) omtillgodoräknas underhållsstöd, fårhonom inte tas i belopp som på dennaanspråk genom grundutmätning för tillgodoräknasfordran, som honom inte tas itillkommer annan än anspråk genomden utmätning förunderhållsberättiga fordran, somde eller någon som tillkommer annan änhar inträtt i dendennes rätt. underhållsberättigade eller någon somhar inträtt idennes rätt, ellerför fordran somavserunderhållsstöd tillsamma barn.Utskottets förslag till lydelse av 7kap. 23 § och övergångsbestämmelsernatill förslaget till lag om ändring iutsökningsbalkenRegeringens förslag Utskottets förslag7 kap.23 §4Har arbetsgivaren arbetsgivareninnehållit medel innehållit medelvid utmätning av vid utmätning avlön i allmänt mål lön i allmänt målför fordran som för fordran medavses i 2 § lagen företrädesrätt(1993:891) om enligt 14 § förstaindrivning av stycket 1 eller 3,statliga fordringar är gäldenären intem.m., är gäldenären längreinte längre betalningsskyldigbetalningsskyldig för den del avför den del av fordringen somfordringen som motsvaras av detmotsvaras av det innehållnainnehållna beloppet, även ombeloppet, även om det inte kan tas utdet inte kan tas ut hos arbetsgivaren.hos arbetsgivaren. Detsamma gäller närDetsamma gäller när medel harmedel har innehållits förinnehållits för fordran som avserfordran som avser underhållsbidrag,underhållsbidrag, om fordringenom fordringen tillkommer allmäntillkommer allmän försäkringskassaförsäkringskassa enligt 31 § lagenenligt 31 § lagen (1996:000) om(1996:000) om underhållsstöd.underhållsstöd.3 Senaste lydelse 1995:2984 Senaste lydelse 1995:298Regeringens förslag Utskottets förslag1. Denna lag träder 1. Denna lag träderi kraft den 1 i kraft den 1februari 1997. januari 1997.2. I fråga om 2. I fråga omfordran enligt fordran enligtlagen (1964:143) om lagen (1964:143) ombidragsförskott bidragsförskotteller lagen eller lagen(1984:1985) om (1984:1095) omförlängt förlängtbidragsförskott för bidragsförskott förstuderande gäller studerande gäller23 § i sin äldre 23 § i sin äldrelydelse. lydelse.¨3. Även om ettbeslut omåterbetalningsskyldiget enligt lagen(1996:000) omunderhållsstöd ännuinte har delgettsden bidragsskyldigeden ,får pågåendehandläggning hoskronofogdemyndigheten avseendeåterkrav enligt3. Belopp som vid lagen (1964:143) omfördelning enligt 7 bidragsförskottkap. 16 § första eller lagenstycket tilldelats (1984:1095) omfordran enligt förlängtlagen (1996:000) om bidragsförskott förunderhållsstöd studerandeskall i första hand fortsätta ochavräknas på omfatta även kravfordringar som för som gällersamma barn fastställduppkommit enligt återbetalningsskyldden upphävda lagen ighet enligt lagen(1964:143) om om underhållsstöd.bidragförskott ochden upphävda lagen 4. Belopp som vid(1984:1095) om fördelning enligt 7förlängt kap. 16 § förstabidragsförskott.