bet · GK01JoU1 · 1996-11-28 00:00:00 — LivsmedelPropositionenMot bakgrund av att kontrollen avbekämpningsmedelsrester i vegetabilieroch främmande ämnen i animalier som försin från andra EU-länder kanfinansieras via importavgifter föreslårregeringen att ytterligare 8,5 miljonerkronor anvisas till Livsmedelsverket.Regeringen anser att planering ochsäkerställande avlivsmedelsförsörjningen bör kunna ske påannat sätt än genom fredstida lagring avlivsmedel. Beredskapslagringen avlivsmedel föreslås därför i huvudsakavvecklas.Regeringen bedömer att eneffektivisering av produktionen avlivsmedelsstatistik är möjlig ochföreslår därför en viss minskning avanslaget.Den beräknade utgiftsutvecklingen påområdet till följd av tidigare fattadebeslut samt förslagen i 1996 årsbudgetproposition är följande (imiljoner kronor):Utgift Anvisat FörslagBeräknat Beräknat1994/95 1995/96 1997 19981999527,3 425,8 172,6 178,1 182,831. ()PropositionenAllmäntStatens livsmedelsverk är centralförvaltningsmyndighet med uppgift atthandlägga frågor om livsmedel, i den månsådana frågor inte skall handläggas avannan myndighet. Verket ärchefsmyndighet för besiktningsveterinärorganisationen som utför köttbesiktningvid kontrollslakterier m.m.Mot bakgrund av Livsmedelsverketsanslagsframställning beräknar regeringenanslaget för till 103 051 000kr. De angivna anslagsbeloppen för åren1998 och 1999 är beräknade medutgångspunkt anslagsnivå.Kvalitetsmärkning av matpotatisLivsmedelsverket har efter enframställning av Stiftelsenpotatisbranschen om ändrademärkningsbestämmelser och efterdiskussioner med olikaintresseorganisationer utarbetat ettförslag som i huvudsak innebär attbestämmelserna rörande kvalitetsmärkningav matpotatis slopas. Livsmedelsverketsförslag har remitterats. Avremissutfallet i ärendet framgår attsamstämmighet råder om att denobligatoriska kvalitetsmärkningen avmatpotatis bör slopas och att det istället bör bli en fråga för branschenatt tillgodose konsumentönskemål omefterfrågade kvaliteter.Mot bakgrund härav gör regeringenbedömningen att den obligatoriskakvalitetsmärkningen av matpotatis börslopas.Bestrålning av kryddorI tog Jordbruksdepartementetinitiativ till en hearing omkontaminering av kryddor. Det kunde dåkonstateras att såväl representanternaför myndigheter som för konsumenter ochkryddimportörer ser allvarligt på desjukdomsrisker, främst salmonella, somär förknippade med att obehandladekryddor kommer ut på marknaden. Mankunde därför tänka sig strålbehandlingav kryddor där det intefinns andra acceptablabehandlingsmetoder.Regeringen bedömer att bestrålning avkryddor bör tillåtas under förutsättningatt kryddorna inte kan behandlas medupphettning och det således inte finnsnågon alternativ behandlingsmetod.Härigenom undanröjs risken attförorenade kryddor kan komma ut påmarknaden. Regeringen vill dock betonaatt den begränsade tillåtligheten avbestrålning inte får vara en inkörsporttill behandling av andra livsmedel änkryddor. I det internationellasamarbetet avser regeringen att även ifortsättningen inta en restriktivhållning till bestrålning av livsmedel.Enligt rådets direktiv /112/EEG avden om tillnärmning avmedlemsstaternas lagstiftning ommärkning, presentation och reklam ifråga om livsmedel skall livsmedel sombestrålats märkas med orden bestrålad eller behandlad med joniserandestrålning . Ett förslag till direktivrörande bestrålning av livsmedel harunder diskuterats inomgemenskapen. Förslaget i dess nuvarandelydelse innebär att bestrålning tillåtsnär det gäller livsmedel enligt enförteckning som skall vara upprättadsenast . Inom denarbetsgrupp där förslaget bereds harbl.a. föreslagits att en produkt sominnehåller en bestrålad ingrediens skallmärkas på motsvarande sätt som ettbestrålat livsmedel. Regeringen anseratt det är viktigt att så långt möjligtgenom märkning informera konsumenternaom att en krydda har bestrålats eller omen sådan krydda ingår i ett livsmedel.MotionernaSamtliga motioner under anslaget tar uppfrågan om bestrålning av livsmedel.Enligt motionerna Jo241 och Jo530 (bådamp) bör inte godkänna vadregeringen förordat om bestrålning avvissa livsmedel (yrkandena 20 resp. 1).Ej heller bör bestrålning av kryddorvara tillåtet (yrkandena 21 resp. 2).Enligt yrkande 3 i motion Jo530 skallinte heller import av bestråladelivsmedel vara tillåten. Även i motionJo515 (c) yrkande 3 anförs att riksdageninte bör godkänna vad regeringenförordat om bestrålning av vissalivsmedel.Utskottets övervägandenUtskottet har inga invändningar motregeringens förslag vad gäller anslagettill ellerkvalitetsmärkning av matpotatis.Beträffande bestrålning av kryddor villutskottet anföra följande. Kryddor är enkategori livsmedel som vid införsel tillSverige ofta innehållersjukdomsframkallande bakterier som kanorsaka bl.a. salmonellaepidemier.Bakgrunden till regeringens förslagangående bestrålning av kryddor är attden gas, etylenoxid, som tidigareanvänts för att döda bakterier i dekryddor som ej tål upphettning befunnitsvara cancerogen. Förutom de skaderiskersom hanteringen av gasen medför kanrestprodukter från gasbehandlingenfinnas kvar i kryddorna vidkonsumtionen. Med stöd avregeringsbeslut får gasen iavvaktan på regeringens slutliga beslutimporteras till och får användasi vakuumanläggningar fördekontamineringsändamål. En sådananvändning av gasen är emellertid inteförenlig med rådets direktiv /117/EEGav om förbud motatt växtskyddsprodukter som innehållervissa verksamma ämnen släpps ut påmarknaden och används.Utskottet anser i likhet med regeringenatt bestrålning av kryddor som ej tålupphettning bör tillåtas i den mån detej finns godkända alternativa metoderför att avdöda eventuella bakterier.Utskottet vill understryka atttillståndet endast skall gälla denbegränsade kategori livsmedel som härangivits och vill i övrigt instämma iregeringens ståndpunkt att dennaregeländring inte får vara en inkörsporttill strålbehandling av andra livsmedel.Motionerna Jo241 yrkandena 20 och 21,Jo515 yrkande 3 och Jo530 yrkandena 1, 2och 3 avstyrks med det anförda.32. ()PropositionenDe övergripande målen förLivsmedelsekonomiska samarbetsnämnden(LES) är att dels ansvara för attstatistik tas fram i tillräckligomfattning för att motsvara de krav somställs på officiell statistik både iSverige och inom EU, dels genom kalkyleroch utredningar belysa den ekonomiskautvecklingen inom livsmedelsområdet.Regeringen bedömer anslagsbehovet till3 . Anslagsbehoven för åren1998 och 1999 är beräknade medutgångspunkt anslagsbehov.MotionenI motion Jo249 (m) yrkande 7 anförs attLivsmedelsekonomiska samarbetsnämndenbör läggas ned och dess uppgifter förasöver till Jordbruks- ochLivsmedelsverken. Anslaget kandärmed minskas med 3 868 000 kr.Utskottets övervägandenUtskottet ansluter sig till regeringensbedömning angående verksamhet ochresursbehov och avstyrker motion Jo249yrkande 7. I anslutning till motionenbör tilläggas att full besparingseffektej kan uppnås under ,även om myndigheten avvecklas helt. Pågrund av gällande bestämmelser omanställningsskydd och uppsägningstid förpersonalen uppkommer lönekostnader ävenefter . En stor del avnämndens arbetsuppgifter är dessutomsådana som enligt EU:s lagstiftningmåste utföras, och personalkostnadernamåste därför i huvudsak överföras tillandra myndigheter vid en avveckling.33. Kostnader för livsmedelsberedskapm.fl. anslagUtskottet tillstyrker regeringensförslag under anslagen , F 4 och F 5.34. Utbildning och forskningInledningUnder denna rubrik behandlar utskottetäven de följdmotioner till prop.1996/97:5 Forskning och samhälle somberör utgiftsområde 23. Berörda delar avpropositionen redovisas under rubrikenUtskottets överväganden.Proposition 1996/97:1Regeringen bedömer att forskningen omnaturresurserna och de areellanäringarna kommer att vara mycketcentral . Viktigaglobala miljö- ochlivsmedelsförsörjningsfrågor måste lösasgenom samverkan mellan många länder ochmellan forskare från olika vetenskapligadiscipliner. Svenskt deltagande i EU:sforskningsprogram öppnar nya och störremöjligheter till internationellsamverkan inom forskningen. Svenskaforskningsmyndigheter och forskare böraktivt ta del i denna samverkan.Regeringen prioriterar den högreutbildningen och därvid en ökaddimensionering av antalet studieplatserinom () utbildningsprogram. Regeringenföreslår att antalet utbildningsplatserökar med sammantaget 400 underplaneringsperioden 19971999.Regeringen anger i denforskningspolitiska propositionenForskning och samhälle (prop. 1996/97:5)riktlinjerna för den allmännaforskningspolitiken och den forskningsom bedrivs vid SLU respektivefinansieras av Skogs- och jordbruketsforskningsråd ().Regeringen föreslår att genomförett treårigt forskningsprogram förekologisk produktion inom jordbruk ochträdgårdsnäring. Vidare föreslås enförbättrad samordning av denskogsindustriella forskningen,livsmedelsforskningen och forskningen omlandsbygdsutveckling.Den beräknade utgiftsutvecklingen påområdet till följd av tidigare fattadebeslut samt förslagen i 1996 årsbudgetproposition är följande (imiljoner kronor):Utgift Anvisat FörslagBeräknat Beräknat1994/95 1995/96 1997 199819991 281,4 1 736,3 1 197,0 1240,3 1 287,2MotionernaEkologiskt lantbrukEnligt motion Jo239 (kd) yrkande 13 börforskning kring utveckling av ettenergieffektivt jordbruk prioriteras.Enligt yrkande 14 i motionen bör en vissdel av anslagen till SLU och SJFRöronmärkas för utveckling av ekologisktlantbruk syftande till uthållighet ochbiologiskt fullvärdiga livsmedel. MotionJo1 (s) berör också forskning omekologiskt jordbruk. I motionen anförsbl.a. nödvändigheten av satsningar påtillämpad försöks- ochutvecklingsverksamhet, tvärvetenskapligforskning samt konsumentinformation ochmarknadsföring. Enligt motion Jo241 (mp)yrkande 11 bör man se över möjligheternaatt använda en större andel av deforskningsmedel som avsatts förekologisk odling för tillämpadverksamhet.LivsmedelsforskningEnligt motion Jo604 (m) yrkande 2 är detangeläget att ett samlat livsmedelstekniskt forsknings- ochutvecklingsprogram skapas för att stärkalivsmedelsforskningen. Praktisksamverkan bör kunna ske inom ramen förett livsmedelstekniskt forskningscentrumi . I motion Jo522 (m) yrkande 1påtalas behovet av fördjupad forskningom samband mellan komponenter ilivsmedel och fysiologiska funktioner,s.k. Den aviseradeutredningen om forskning och utvecklinginom livsmedelsområdet får enligt motionUb10 yrkande 17 inte sakna explicitakrav på att livsmedel skall framställaspå ett miljövänligt sätt och varahälsosamma.SkogsforskningI motion Jo603 (m) påtalas behovet avstatliga satsningar på forsknings- ochutvecklingsarbetet inom skogsnäringen.Enligt motion Ub10 (mp) yrkande 16 måstemiljöskydds- och naturvårdsaspekterbeaktas vid en utredning om samordnadskogsindustriell forskning. Skogsbruketsoch skogsindustrins fundamentalabetydelse för svensk ekonomi påtalas imotion A432 (c) yrkande 21. Ökadforskning och utveckling inom områdetskulle kunna öka förädlingsgraden och ärdärför angelägen.ÖvrigtBehovet av kvalificerad forskning inomJordbruksdepartementets område framhållsi motion Ub411 (m) yrkande 37. Isammanhanget nämns bl.a. forskning kringmiljöförbättringar i det konventionellajordbruket och betydelsen avskogsforskning.I motion Jo241 (mp) yrkande 9 anförsatt forskning om riskerna medgenmanipulation i livsmedel och miljöbör vara ett prioriterat område. Vidareanförs i motionens yrkande 10 att SLUbör inrätta en djurskyddsprofessur.Utskottets övervägandenForskning om ekologiskt lantbrukI den forskningspolitiska propositionen(prop. 1996/97:5) föreslår regeringenatt resurserna för forskning ochutveckling av ekologisk produktion inomjordbruket och trädgårdsnäringenförstärks med sammantaget 46,5 miljonerkronor . Sverigesambition är att vara vägledande inom EUpå området. Vidare bör sammantaget 122miljoner kronor tillföras Stiftelsenlantbruksforskning för forskning ochutveckling samt marknadsbefrämjandeåtgärder inom sektorn. Regeringen utgårifrån att Stiftelsen lantbruksforskninggenom sina medel medverkar till attjordbruket och trädgårdsnäringen ställsom mot en mer ekologiskt hållbarproduktion. Med hänvisning till detanförda anser utskottet att motionernaJo239 yrkandena 13 och 14 samt Jo1 är ihuvudsak tillgodosedda.Regeringen avser att när riksdagenfattat beslut i frågan uppdra åt SJFRatt planera och genomföra ett treårigtforskningsprogram för ekologiskjordbruks- och trädgårdsproduktion.Forskningsprogrammet bör enligtregeringen bl.a. främja en godvetenskaplig utveckling, näringenslångsiktiga utveckling samt samverkanoch dialog mellan forskningen och helakedjan från producent till konsument.Det ankommer på att besluta om ochgenomföra forskningsprogrammet. börsamråda med berörda intressenter omprogrammets inriktning. Den föreslagnauppläggningen ger alla möjligheter attbeakta sådana synpunkter som framförs imotion Jo241. Utskottet har ingainvändningar mot regeringens förslag omprogrammets utformning och avstyrkermotion Jo241 yrkande 11 i den mån deninte tillgodosetts genom det anförda.LivsmedelsforskningEn väl fungerande svensklivsmedelsindustri är enligt prop.1996/97:5 nödvändig för att kunna försehemma- och exportmarknaden medattraktiva och prisvärda produkter menockså för att kunna bidra till attupprätthålla sysselsättningen i såvälstora som små och medelstora företag ilandet. Det är av vikt att svensklivsmedelsindustri utvecklas motförbättrad produktkvalitet, ökad bredd iprodukter samt ökad produktivitet ochkonkurrenskraft. Livsmedelsforskningenhar stor betydelse för att stödjaindustrins utveckling av processer ochav produkter som motsvararkonsumenternas krav.Statligt finansieradlivsmedelsforskning har enligtpropositionen länge inriktats på att gegrundläggande kunskaper om livsmedlenssammansättning, om samband mellan kostoch hälsa samt om övriga frågor som rörkonsumenten. Vid högskola och institutbedrivs livsmedelsrelaterad forskningsom täcker breda områden. För attstimulera till ett ökat antalindustriella tillämpningar avforskningsresultat samt till en utvidgadsamverkan mellan högskola och industribehöver olika forskningsområdensamordnas. Svensk livsmedelsforskningbör i ökad grad inriktas på att bidramed kunskaper om sambanden mellanprodukt och process, sett i ettintegrerat perspektiv från jordbruk tillkonsumtion.Regeringen anför att samråd mellanforskningsfinansierande myndigheter(, , NFR m.fl.) bör komma tillstånd för att utreda och föreslå formerför en samlad insats för forskning ochutveckling som tillvaratar delångsiktiga behoven inom svensklivsmedelsindustri. Regeringen avser attse över insatserna förlivsmedelsforskningen i en kommandeutredning av livsmedelsindustrin.De i propositionen förordade ochaviserade åtgärderna ligger väl i linjemed de mer allmänna synpunkterna imotion Jo604 yrkande 2 angåendelivsmedelsforskningen. Utskottet utgårfrån att dessa synpunkter kommer attbeaktas men går i övrigt inte närmare inpå utformningen eller lokaliseringen avlivsmedelsforskningen. Motionenavstyrks.Enligt utskottets mening är det likasånaturligt att man i en översyn avlivsmedelsforskningen tar stor hänsyntill sambandet mellan olika komponenteri livsmedel och deras fysiologiskafunktioner. Motion Jo522 yrkande 1avstyrks i den mån den ej tillgodosesmed det anförda.Vad gäller motion Ub10 yrkande 17 villutskottet anföra följande. Denövergripande målsättning som regeringenföreslår i den forskningspolitiskapropositionen innebär bl.a. attforskningen skall bidra till samhälletsomställning mot en hållbar utveckling.Detta torde gälla ävenlivsmedelsforskningen, och utskottetförutsätter att regeringen vidutformningen av riktlinjerna för denaviserade satsningen har dennaövergripande målsättning i åtanke.Motionen avstyrks i den mån den intetillgodosetts med det anförda.SkogsforskningI proposition 1996/97:5 framhålls attsektorn skogsbruk och skogsindustri ärden största enskilda inkomstkällan fördet svenska samhället. Skogssektornsysselsätter ca 191 000 personer, varavett stort antal i glesbygden.Den totala årliga insatsen förforskning och utveckling inom skogsbrukoch skogsindustri uppgår till ca 2miljarder kronor. Huvuddelen av dettaFoU-arbete sker inom de störreindustriföretagen. Resterande del utförsinom högskolan och i forskningsinstitut,finansierade av statliga och enskildaforskningsfinansiärer. Den samlade FoU-insatsen är dock låg i förhållande tillandra branscher och även sett i ettinternationellt perspektiv.Regeringen anför att det för attlångsiktigt klara konkurrenskraftenkrävs en väl utvecklad och effektiv FoU.Stora vinster kan göras genom bättresamordning. Dessutom behövs ytterligareresursförstärkningar inom forskning ochutveckling för att långsiktigt stärkakonkurrenskraften.Regeringen avser mot denna bakgrund attge och ett uppdrag attgemensamt lämna förslag på hur en bättresamordning av de statligaforskningsmedlen skall uppnås. Förslagetbör även omfatta forskningsområden ochformer för samverkan mellan statliga ochenskilda forskningsfinansiärer samtskogsnäringen. Regeringen är beredd atttillskjuta extra medel till dennaforskning.Utskottet vill tillägga att regeringengenom beslut gavNUTEK och i uppdrag att gemensamtutarbeta ett program för ökad samordningav forskning för skogsindustri ochskogsbruk. Programmet skall syfta tillatt öka skogs- ochskogsindustriproduktionens värde ochbredd. I uppdraget skall även ingå attöka branschens ekonomiska insatser påområdet. Regeringen har beslutattillskjuta förändamålet. En första redovisning avuppdraget skall göras senast den 15januari 1997 i syfte att närmare inriktadet slutliga programarbetet. Uppdragetskall redovisas i sin helhet senast den30 april 1997.Enligt utskottets uppfattning torde vadsom ovan anförts till stor deltillgodose motion Jo603. Utskottet ärinte heller i detta fall berett attföregå den utredning som beslutats genomuttalanden om hur forskningen skallorganiseras eller lokaliseras.Även motion A432 yrkande 21 avstyrks iden mån den inte tillgodosetts genom vadsom ovan redovisats.Enligt den skogspolitik som beslutadesår skall miljömålet ochproduktionsmålet för skogspolitiken varajämställda. Utskottet förutsätter attregeringen och berörda myndigheter ochforskningsorgan beaktar de mål somuppställts för skogspolitiken även vidutformandet av programmet förskogsforskning. Motion Ub10 yrkande 16avstyrks med det anförda.ÖvrigtAv proposition 1996/97:5 framgår attmålet för SLU:s verksamhet skall varaatt utveckla kunskapen om de biologiskanaturresurserna och människans hållbaranyttjande av dessa. skall enligtsin instruktion främja och stödja iförsta hand grundläggande forskning somgagnar ett hållbart utnyttjande av debiologiska resurserna med särskildinriktning på de areella näringarna. AvSLU:s strategidokument SLU inför 2000-talet framgår att satsaren större del av anslaget på forskningjämfört med andra universitet. Ett av deforskningsområden som prioriteras skallenligt dokumentet vara produktionssystemdär produktions- och miljömål ärlikställda. Motion Ub411 yrkande 37 börlämnas utan åtgärd med hänvisning tillatt de forskningssatsningar påjordbrukets område som efterfrågas tordeinrymmas i de målsättningar somredovisats ovan. Vad gällerskogsforskning vill utskottet ävenhänvisa till sina överväganden i detföregående.Utskottet vill även med anledning avmotion Jo241 yrkande 9 hänvisa tillSLU:s målformulering respektive . Dessa är enligt utskottetsuppfattning väl avvägda och bör kunnainrymma de forskningssatsningar somefterfrågas i motionen. Utskottet ärinte berett att göra ytterligareuttalanden om forskningens inriktningmed anledning av motionen.I motion Jo241 yrkande 10 anförs attSLU bör inrätta en djurskyddsprofessur.Enligt förordningen för SLU (1993:221)ankommer det på styrelseatt besluta om inrättande av tjänst somprofessor och utskottet är därför inteberett att vidta någon åtgärd medanledning av motionen. Utskottet hardock erfarit att vissadjurskyddsorganisationer i samarbete medVeterinärförbundet genomför en insamlingför att samla in 5 miljoner kronor.Syftet med insamlingen är att finansieraen djurskyddsprofessur på SLU. Ett kravför genomförandet av planerna är attregeringen bidrar med motsvarande summa.Utskottet vill i sammanhanget ocksåhänvisa till att regeringen iföreliggande proposition (utgiftsområde23, avsnitt 8. Djurskydd ochdjurhälsovård) anför att defortbildningskurser i djurskydd som gesvid SLU måste åtnjuta hög prioritet ibudgetsammanhang med hänvisning till denstora betydelse som en väl fungerandedjurskyddstillsyn kan anses ha förefterlevnaden av djurskyddslagen.35. (G 1)och Skogs- och jordbrukets forskningsråd(G 2)PropositionenFör den kommande planeringsperiodenskall det övergripande målet för SLUvara att utveckla kunskapen om debiologiska naturresurserna ochmänniskans hållbara utnyttjande avdessa. Detta sker genom utbildning,forskning, fortlöpande miljöanalys ochinformation.Med anledning av regeringens programför en utökning av antalet studieplatserinom högskolan föreslås att antaletstudieplatser vid SLU:s utbildningarökas med 200 samt medytterligare 200 . Antalethelårsprestationer har därvidutökats med 400. Regeringen har beaktatmedelsbehovet för det ökade antaletstudieplatser vid anslagsberäkningen.Regeringen minskar anslaget G 1 för år1997 med med hänsyntill det statsfinansiella läget.Anslaget beräknas till 980 773 000 kr.De övergripande målen för är attfrämja och stödja i första handgrundläggande och långsiktig forskningsom gagnar ett hållbart nyttjande avbiologiska naturresurser med särskildinriktning på de areella näringarna.Rådet skall verka för att informationenom forskning och forskningsresultatensprids.Regeringen bedömer anslagsbehovet förSJFR:s förvaltningskostnader till10 . De bedömda anslagsbehovenför är beräknade medutgångspunkt anslagsnivå.MotionernaEnligt motion Ub5 (fp) yrkande 22 börsåväl SLU som överföras tillUtbildningsdepartementets ansvarsområde.Motsvarande yrkande rörande SJFRframförs i motion Ub10 (mp) yrkande 20.I motion Jo601 (c) påtalas behovet avskoglig utbildning och forskning i södraSverige. Enligt motion Jo602 (m) börAlnarp förlösas från de besvärandebanden med , återfåagronomutbildningen och tillförasskoglig utbildning och forskning.Utskottets övervägandenUtskottet har inga invändningar motregeringens förslag under anslagen G 1och G 2.Med anledning av motionerna Ub5 yrkande22 och Ub10 yrkande 20 vill utskotteterinra om att det enligt 7 kap. 1 §regeringsformen ankommer på regeringenatt fördela ärenden mellandepartementen. har dessutombeslutat om en indelning avstatsbudgeten i utgiftsområden som bl.a.innebär att SLU och ingår iutgiftsområde 23 (1995/96:KU21).Motionerna avstyrks.Utskottet delar de synpunkter som försfram i motion Jo601 om det syd- ochmellansvenska skogsbrukets betydelse.Emellertid ankommer det på SLU attbesluta om forskningens ochutbildningens organisation ochlokalisering. Motionen avstyrks med detanförda.Även i fråga om de förslag som framförsi motion Jo602 vill utskottet hänvisatill att det är SLU som avgör varutbildningen och forskningen skalllokaliseras. bör kunna utgåifrån att SLU strävar efter attestadkomma en så ändamålsenligverksamhet som möjligt och inom ramenför sina resurser beaktar bl.a. desynpunkter som förs fram i motionen.Utskottet delar den uppfattning somutbildningsutskottet tidigare framfört(bet. 1992/93:UbU13), nämligen att SLUhar en unik ställning som ensamtansvarigt universitet i landet för högreutbildning och forskning inom ensamhällssektor och att detta innebär ettsärskilt ansvar när det gällerorganisation och lokalisering avverksamheten. Motionen avstyrks med detanförda.36. Skogs- och jordbruketsforskningsråd: Forskning och kollektivforskning (G 3) och Bidrag till Skogs-och lantbruksakademien (G 4)Utskottet tillstyrker regeringensförslag under anslagen G 3 och G 4.37.