bet · GK01SfU1 · 1996-12-05 00:00:00 — Änkor medoreducerad folkpension som inte harsådana ATP-inkomster som här sagts ochinte heller tjänstepension har såledesmaximalt SGA. Om änkepensionen minskarreduceras detta grundavdrag medmotsvarande belopp. För änkor medinkomster av ATP, som överstigerbeloppet för maximalt pensionstillskotteller inkomster av tjänstepension, vilkainte alls eller endast till viss deletnjuter en motsvarande skattemässigförmån, blir nettoeffekten lägre.Utskottet konstaterar att minskningenav änkepensionens folkpensionsdel kommeratt bli beroende av såväl änkansbostadskostnad som änkans sammanlagdainkomster, vari ingår avkastning avförmögenhet. Att inkomstminskningenefter skatt kommer att variera är ettgenerellt problem som inte kan lösas idetta sammanhang.Utskottet vill framhålla att enminskning av folkpensionen i form avänkepension kan komma att innebära enväxling mellan denna pensionsförmån ochfolkpension i form av barnpension. Dettagäller vissa fall då, efter minskningenav änkepensionen, folkpensionen i formav barnpension tillsammans medtilläggspension i form av barnpensionoch folkpension i form av änkepensionkommit att understiga avbasbeloppet. I sådant fall skall, enligt8 kap. 3 § AFL jämfört med punkt 4 andrastycket övergångsbestämmelserna tilllagen (1988:881) om ändring i nämndalag, folkpensionen i form av barnpensionökas så att den tillsammans med deangivna andra pensionsförmånerna uppgårtill minst nämnda belopp.Om uppgifter som kan ligga till grundför inkomstprövningen inte kommit intill före den 1 mars1997 skall, enligt regeringens förslag,kunna dra infolkpensionen i form av änkepensionfr.o.m. I anledninghärav vill utskottet erinra om att detinte finns något hinder mot att en änka,som på så sätt fått sin folkpensionindragen, gör en ny ansökan omfolkpension. I sådant fall kan honenligt bestämmelserna i 16 kap. 5 §femte stycket AFL få folkpensionretroaktivt för tre månader tillbakaräknat från ansökningsmånaden.Utskottet anser, med hänsyn tillnödvändigheten att få statens utgifter ibalans, att den föreslagnainkomstprövningen bör godtas då detgäller änkepension enligt de före den 1januari 1990 gällande bestämmelserna iAFL. Utskottet anser också att det börgodtas att inkomstprövningen görsfr.o.m. den 1 april 1997.Enligt regeringens förslag skallinkomstprövning också göras då detgäller änkepension enligt lagom folkpensionering. Sådan förmån utgesför närvarande till ca 30 änkor. Derasänkepensioner är redan inkomstprövade.Eftersom förmånen utges längst till dessänkan blir och det här är fråga omkvinnor som är nära denna åldersgränsanser utskottet att någon förändring avprinciperna för nuvarandeinkomstprövning inte bör göras. Medhänsyn härtill är utskottet inte berettatt tillstyrka den föreslagna ändringeni lagen (1962:382) angående införande avlagen om allmän försäkring. Däremot bör16 § lagen anpassas till att bl.a.fritidsfastigheter skall påverkainkomstprövningen enligt vad somredovisas nedan under A 3 Bostadstilläggtill pensionärer.I propositionen anges att vissatjänstepensioner, som enligt regeringensförslag skall påverka inkomstavdragetfrån folkpensionen i form avänkepension, är så konstruerade att dehöjs om folkpensionen minskar. Därförföreslår regeringen att det, vidinkomstprövningen av folkpensionen iform av änkepension, bör bortses fråndet belopp som tjänstepensionen ökar medvid en sådan inkomstminskning. Detsammaföreslås gälla även livräntor frånarbetsskadeförsäkringen. I dettasammanhang noterar utskottet att ävenkontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen(1973:371) om kontant arbetsmarknadsstödär en sådan förmån som enligtregeringens förslag skall påverkaänkepensionens storlek, somförmånen är så konstruerad att den höjsom folkpensionen minskar. Utskottetanser därför att det bör göras etttillägg till den nya paragrafen 5 b §lagen om bostadstillägg tillpensionärer, så att vad som sägs däräven skall gälla kontantarbetsmarknadsstöd.Utskottet noterar också att det iRiksförsäkringsverkets föreskrifterRFFS 1993:8 finns bestämmelser sommedför att den inkomstgräns vid vilkenden föreslagna inkomstprövningen skallgöras blir lägre om änkan uppbärbostadsbidrag enligt lagen (1993:737) ombostadsbidrag. Sådant bostadsbidrag ärinkomstprövat mot bl.a. folkpension ochhöjs således om folkpensionen minskar.Till undvikande av en rundgång somresultat av vad som sagts bör, enligtutskottets mening, dels göras etttillägg till den föreslagna punkten 18 iövergångsbestämmelserna till lagen(1988:881) om ändring i lagen om allmänförsäkring, dels införas en ny paragrafi lagen (1994:308) om bostadstilläggtill pensionärer (bilaga 3).Då det gäller regeringens förslag tilllagtext i de delar som inte behandlatsovan, anser utskottet att det, för attundvika risk för missuppfattning om hurden föreslagna inkomstprövningen skallgöras, bör göras ytterligare ett tilläggtill den föreslagna punkten 18 iövergångsbestämmelserna till lagen(1988:881) om ändring i lagen om allmänförsäkring. Utskottet anser också attkonsekvensändringar bör göras i femte -sjätte punkterna i dessaövergångsbestämmelser. Utskottet anservidare att vissa tekniska justeringarbör göras i övergångsregleringen tillden föreslagna ändringen av nämndaövergångsbestämmelser. Förslagen framgårav bilaga 3.Då det gäller regeringens beräkningarav utgifterna under anslaget harutskottet inte någon erinran mot dessa.Utskottet återkommer i avsnittetUtskottets ställningstagande ochredovisar utskottets sammantagnaöverväganden och ställningstaganden.A 3 Bostadstillägg till pensionärerGällande ordningDet kommunala bostadstillägget tillpensionärer ersattes fr.o.m. den 1januari 1995 med ett statligtbostadstillägg till pensionärer ().BTP regleras i lagen (1994:308) ombostadstillägg till pensionärer.BTP är en inkomstprövad förmån som kanutges till den som uppbär folkpension iform av ålderspension, förtidspensioneller efterlevandepension. BTP kan dockaldrig utges till ålderspension före denmånad pensionären fyller . BTP kanutges högst med ett belopp som motsvarar85 % av bostadskostnaden mellan 100 och4 . Detta maximibelopp utges tillpensionärer utan andra inkomster änfolkpension samt pensionstillskottoch/eller tilläggspension till ettbelopp som motsvarar ett oreduceratpensionstillskott. För pensionärer medandra inkomster görs från maximibeloppetett inkomstavdrag. Inkomstavdragetgrundas enbart på dessa andra inkomster.Då det gäller inkomst av förmögenhetberäknas denna som en schablonmässigtbestämd procentuell andel av varjeförmögenhetsslag. Vid beräkning avförmögenhetens avkastning ökar denprocentuella andelen då det gällerförmögenhet överstigande visst belopp.Före beräknadesavkastningen av en en- ellertvåfamiljsfastighet, som denpensionsberättigade bodde i, enligt en iförhållande till den pensionsberättigademer generös metod än då det gälldeavkastning av annan förmögenhet. Föreden gjordes ocksåförmögenhetsberäkningen avseendeförmögenhet överstigande visst belopp dådet gällde sådan fastighet på ettförmånligare sätt än beräkningen avannan förmögenhet.Från och med den 1 januari 1991 beaktasvid inkomstprövningen avbostadstilläggen till pensionärer intelängre inkomst av privatbostad. Dettagäller oavsett om bostaden används förpermanent boende eller inte och gällersåledes även fritidsfastighet. Inteheller beaktas skulder och skuldräntorsom är hänförliga till sådana bostäder.Motsvarande gällerprivatbostadsfastighet.Avkastning av förmögenheten beräknastill av förmögenheten upp till60 för den som är gift och upptill för annan. Överstigerförmögenheten dessa belopp beräknasavkastningen till av detöverstigande beloppet.Inkomstavdrag görs av denbeaktade årsinkomsten upp till ett ochett halvt basbelopp och av denöverstigande årsinkomsten.Särskilt bostadstillägg tillpensionärer () betalas ut som en in-komstutfyllnad om pensionärens inkomst -sedan en skälig bostadskostnad är betald- understiger en skälig levnadsnivå. Deinkomster som anses utgöra en skäliglevnadsnivå skall enligt 7 § tredjestycket lagen om bostadstillägg tillpensionärer alltid uppgå till lägst av basbeloppet för den som är ogiftoch till lägst av basbeloppet förden som är gift. Riksförsäkringsverketpublicerar belopp till ledningför bedömningen av skälig levnadsnivåoch skälig bostadskostnad vid beräkningav SBTP.PropositionenI budgetpropositionen föreslårregeringen att beslutar attför anvisa medel tillanslaget med 9 970 miljoner kronor.Vid beräkningarna av anslaget harregeringen utgått från debesparingsåtgärder som aviserades iproposition 1995/96:150. Dessabesparingsåtgärder innebär dels ensänkning av kompensationsgraden ibostadstillägget till pensionärer, delsatt värdet av privatbostadsfastigheteller privatbostad, som inte permanentbebos av pensionären (t.ex.fritidsfastighet) skall medräknas vidberäkningen av den inkomst som reducerarbostadstillägget.I propositionen föreslås också att denhögsta skäliga bostadskostnaden vidberäkningen av särskilt bostadstilläggtill pensionärer skall bestämmas i lagoch att den fr.o.m. skallvara per månad.I anledning av de föreslagnabesparingsåtgärderna och förslagetrörande beräkning av särskiltbostadstillägg till pensionärer föreslårregeringen att antarregeringens förslag till lag om ändringi lagen (1994:308) om bostadstilläggtill pensionärer.Kompensationsgraden i BTPEnligt propositionen bör, för att detfastställda utgiftstaket för regeringensutgifter inte skall överskridas,kompensationsgraden i BTP sänkas.Regeringen föreslår attkompensationsgraden sänks från 85 till83 % av bostadskostnaden mellan 100 och4 . Med den föreslagna sänkningenfår alla pensionärer med BTP sänktbostadstillägg. Regeringen erinraremellertid om att pensionärer med småekonomiska resurser ofta har SBTP ochatt dessa pensionärers sänkta BTPkompenseras med en lika stor höjning avSBTP.Förändringen av kompensationsgraden,som beräknas medföra en besparing på 385miljoner kronor för åren1997-1999, föreslås träda i kraft den 1januari 1997.Inkomstberäkning i fråga om BTPEnligt regeringen är det, för att uppnåsaneringsmålet då det gäller statensfinanser, nödvändigt att vidinkomstprövningen av BTP återgå till attmedräkna inkomst avprivatbostadsfastighet ellerprivatbostad som inte permanent bebos avden pensionsberättigade.Med hänsyn härtill föreslås ipropositionen att endastprivatbostadsfastighet ellerprivatbostad som permanent bebos av denpensionsberättigade skall varaundantagen från att medräknas vidinkomstprövningen av BTP. Detta innebäratt innehav av bl.a. fritidsfastighetkan komma att påverka bostadstilläggetsstorlek.Förändringen, som beräknas medföra enbesparing på per årför , föreslås träda ikraft men intetillämpas före den 1 april 1997.Det föreslås att ,i enlighet med tidigare lämnatbemyndigande, får lämna föreskrifter omde närmare detaljerna om hur bl.a. skuldpå fastighet och inkomst av uthyrdbostad skall hanteras.Innehav av privatbostadsfastighet ellerprivatbostad finns inte registrerat hosRiksförsäkringsverket ellerförsäkringskassorna. Regeringen anserdärför att kassorna skall ges möjlighetatt hämta in nödvändiga uppgifter frånfastighetsregister ellerskattemyndighet.Skälig bostadskostnad vid beräkning avSBTPRegeringen framhåller att det, i en tidav snäva ekonomiska resurser, urfördelningspolitiska och ekonomiskasynpunkter är angeläget att regering ochriksdag har ett samlat ansvar förbostadstilläggen till pensionärer. I ochmed att systemet med utgiftstak förstatens budget har införts har dessasynpunkter fått än större betydelse.Regeringen anser därför att högstaskäliga bostadskostnad bör fastställasinom ramen för den övriga budgeten.Normen för högsta skäliga bostadskostnadföreslås därför, liksom vad gällernormen för lägsta skäliga levnadsnivå,regleras i lagen (1994:308) ombostadstillägg till pensionärer.Från och med den 1 januari 1997föreslås för högsta skäligabostadskostnad vid beräkning av SBTPvara per månad.Ändringen, som föreslås träda i kraftden , beräknas ökautgifterna med per årunder åren 1997 - 1999.MotionernaI motion Sf254 yrkandena 24 och 25 avGullan m.fl. (m) begärs avslagpå förslagen att sänkakompensationsgraden i bostadstilläggettill pensionärer och att medräknafritidsfastigheter som förmögenhet vidberäkningen av dessa bostadstillägg.Enligt yrkande 27 bör , medhänsyn till dessa ändringar, tillanslaget A 3 anvisa 465 miljoner kronormer än vad regeringen föreslagit.I motion Sf242 av m.fl.(fp) yrkande 14 avvisas förslaget attfritidsfastighet skall medräknas somförmögenhet vid beräkning avbostadstillägg till pensionärer.Motionärerna anser att det är rimligtatt undanta även sådana fastigheter viddenna beräkning.Enligt motion So424 av . (v) måste de medel som finnssatsas på låginkomstpensionärerna somkompensation för alla nedskärningar defått vidkännas. Ett av de bästa sättenatt stödja dessa pensionärer är viabostadstilläggen. I yrkande 17 begärsdärför ett tillkännagivande om attriksdagen motsätter sig en sänkning avkompensationsgraden i bostadstilläggettill pensionärer. I yrkande 18 begärmotionärerna ett tillkännagivande om attriksdagen även motsätter sig attfritidsfastigheter skall medräknas vidberäkningen av bostadstillägg tillpensionärer. Sådana fastighetergenererar inga inkomster elleravkastning. Dessutom har mångapensionärer redan drabbats avupptaxeringar av taxeringsvärden.I motion Sf253 yrkande 4 av BirgerSchlaug m.fl. (mp) begärs att ,för att nivån på bostadstilläggen tillpensionärer skall kunna bevaras pånuvarande nivå, till anslaget A 3anvisar mer än vadregeringen föreslagit.Enligt motion Sf229 av Rose-MarieFrebran m.fl. (kd) avvisarKristdemokraterna regeringens förslag omsänkt kompensationsgrad ibostadstillägget till pensionärer och omatt medräkna fritidsfastigheter somförmögenhet vid beräkningen av dessabostadstillägg. Med hänsyn härtill begärmotionärerna i yrkande 3 (delvis) attriksdagen till anslaget A 3 anvisar ettbelopp som med 465 miljoner kronoröverstiger regeringens föreslag.UtskottetUtskottet bedömer, mot bakgrund av detsvåra ekonomiska läget att debesparingsåtgärder som regeringenföreslagit i fråga omkompensationsgraden i BTP ochberäkningen av BTP är nödvändiga.Utskottet vill dock även i dettasammanhang erinra om att utskottet, somockså sagts under utskottets bedömningdå det gäller A 1 Ålderspensioner,förutsätter att regeringen följerutvecklingen för pensionärerna.En motsvarande ändring som denregeringen föreslår i 5 § sjunde stycketlagen (1994:308) om bostadstillägg tillpensionärer bör, som tidigare nämnts,göras i nuvarande lydelse av 16 § lagen(1962:381) angående införande av lagenom allmän försäkring. Sistnämnda ändringframgår av bilaga 3, i vilken utskottetlägger fram förslag till lagtext.Regeringens förslag att den skäligabostadskostnaden, då det gällerberäkning av särskilt bostadstilläggtill pensionärer, skall regleras i lagen(1994:308) om bostadstillägg tillpensionärer och förslaget om norm fördenna kostnad har inte föranlett någramotioner. Utskottet har ingen erinranmot förslagen.Utskottet har inte heller någon erinranmot regeringens beräkningar avutgifterna under anslaget.Utskottet återkommer nedan ochredovisar utskottets sammantagnaöverväganden och ställningstagandenUtskottets ställningstagande(utgiftsområde 11)har redovisats att riksdagenför har fastställtutgiftsramen för utgiftsområde 11 till63 . Med utgångspunktfrån den fastställda utgiftsramen anserutskottet att fördelningen av medel påanslagen inom utgiftsområdet är anpassadefter de utgifter anslagen, med hänsyntagen till de av utskottet godtagnabesparingsförslagen, har att täcka. Medhänsyn härtill och då utskottet ovaninte har ansett sig kunna ställa sigbakom motionsyrkanden i skilda delfrågorföreslår utskottet att medbifall till regeringens förslag anvisaranslag för enligtUtskottets förslag i bilaga 4. Samtligai bilaga 5 förtecknade motionsyrkandenavslås.Mot bakgrund av vad nu sagts och vadutskottet tidigare anfört i betänkandetföreslår utskottet vidare att riksdagendels antar utskottets förslag till lagom ändring i lagen (1962:382) angåendeinförande av lagen om allmän försäkring,dels antar regeringens förslag tilllagar om ändringar i lagen (1962:381) omallmän försäkring, lagen (1962:382)angående införande av lagen om allmänförsäkring, lagen (1969:205) ompensionstillskott och lagen (1994:308)om bostadstillägg till pensionärer medde tillägg och ändringar som sagts ovan.Det fortsatta genomförandet avpensionsreformenRiksdagen har på grundval avpropositionen 1993/94:250 beslutat omriktlinjer för en reformering av detallmänna ålderspensionssystemet (bet.1993/94:SfU24, rskr. 1993/94:439).Riktlinjerna grundar sig på det förslagsom de dåvarande regeringspartiernasrepresentanter (m, fp, c och kd) ochSocialdemokraternas representanter i denparlamentariskt sammansattaPensionsarbetsgruppen lagt fram ibetänkandet Reformerat pensionssystem(SOU 1994:20). Beräkningen avpensionsförmånerna skall i det nyasystemet bygga på den s.k.livsinkomstprincipen. Deninkomstrelaterade ålderspensionen skallkompletteras med ett grundskydd,garantipension. I den fortsattaberedningen av pensionsreformen inomregeringskansliet medverkar den avregeringen tillsattaGenomförandegruppen, bestående avföreträdare för nämnda partier.Partiernas företrädare har förklarat sigöverens om att inte ensidigt genomdrivaförändringar i pensionsreformensgrundläggande beståndsdelar.Enligt de antagna riktlinjerna skullelagstiftning om det inkomstrelateradepensionssystemet träda i kraft den 1januari 1996. Vidare skulle de förstapensionerna enligt detta system börjabetalas ut . Då skulleockså reglerna om garantipension träda ikraft. har härefter beslutatatt tidpunkten för det formellaikraftträdandet av det reformeradepensionssystemets intjänanderegler skallflyttas fram till (prop. 1994/95:100, bet. 1994/95:SfU10,rskr. 1994/95:343).Bland annat för att arbetstagareskulle få möjlighet att skaffa sigpensionsgrundande inkomster under längretid föreslog regeringen i propositionen1993/94:250 att arbetstagare, med vissaundantag reglerade i kollektivavtal,skulle få lagstadgad rätt att kvarstå iarbete till fr.o.m. år 1997och till fr.o.m. år 1998.Regeringen anförde därvid att höjningenav åldersgränsen för avgångsskyldighet iförsta hand borde genomföras via avtalmellan arbetsmarknadens parter ochuttalade att, om det visade sig attarbetsmarknadens parter inte senastunder träffat avtalmed innebörd att åldersgränsen höjdes påsätt som föreslagits, det borde blifråga om en tvingande lagreglering meddetta innehåll. har godkäntdetta förslag (bet. 1993/94:SfU24, rskr.1993/94:439).PropositionenI budgetpropositionen anges attomfattningen av arbetet med attgenomföra och utveckla de riktlinjeravseende en reformerad ålderspension,som beslutat, enligtregeringens bedömning innebär attikraftträdandet av regler om intjänandeav sådan pension behöver senareläggas.Regeringen föreslår att ikraftträdandetsenareläggs till den 1 januari 1999.Regeringen framhåller också att denomläggning av ADB-system ochadministrativa rutiner, som i anledningav pensionsreformen måste ske inomsocialförsäkringsadministrationen, tillstor del inte kan genomföras före ettriksdagsbeslut om ny lagstiftning. Dettainnebär att tiden mellan ikraftträdandetav nya regler för intjänande avålderspension och de förstautbetalningarna av pension enligt de nyareglerna inte får bli alltför kort.Under nämnda tid måste vidare görasomfattande beräkningar av pensionsrättm.m. avseende tiden fr.o.m. år 1960.Regeringen föreslår att de förstautbetalningarna av ålderspension enligtde reformerade reglerna skall påbörjasförst efter ikraftträdandet av denya intjänandereglerna, dvs. i januariår 2001.I propositionen konstateras attarbetsmarknadens parter intehar träffat något avtal om höjning avåldersgränsen för avgångsskyldighet.Regeringen anför att situationen påarbetsmarknaden är sådanatt en samförståndslösning av innebördatt den generella gränsen föravgångsskyldighet höjs ännu inte är isikte. kvarstår regeringensbedömning att frågor omavgångsskyldighet smidigast ocheffektivast regleras i kollektivavtal.Av dessa skäl bör arbetsmarknadensparter få ytterligare anstånd med attfinna lösningar som ger arbetstagarnarätt att stanna kvar i arbete på detsätt som förutsatts ipensionsöverenskommelsen. Regeringenföreslår därför, efter samråd medGenomförandegruppen, att en eventuelltvingande lagreglering senareläggs ochatt den tid som står till parternasförfogande att träffa avtal förlängstill utgången av november månad 1997.MotionernaI motion Sf221 av m.fl.(s) begärs ett tillkännagivande avbehovet av en utvidgad utredning om ettreformerat pensionssystem. En alltförliten grupp har haft den stora uppgiftenatt utforma framtidens pensioner.Pensionsarbetsgruppen bör utvidgas ochtillföras fler ledamöter och experter.Alla riksdagspartier bör vararepresenterade.I motion Sf229 av . (kd) framhålls att så många beslutbeträffande det reformeradeålderspensionssystemet ännu ärutestående att osäkerhet har spritt sigbland människor. I yrkande 1 begärsdärför ett tillkännagivande om att allaavgörande beslut som återstår ipensionsreformen måste fattas underinnevarande mandatperiod.UtskottetUtskottet har förståelse för behovet attflytta fram tidpunkten förikraftträdandet av det reformeradepensionssystemets intjänanderegler ochtidpunkten från vilken utbetalningarfrån pensionssystemet skall göras.Utskottet har inte heller någon erinranmot att en eventuell lagreglering omhöjning av åldersgränsen föravgångsskyldighet senareläggs. De avregeringen framlagda förslagentillstyrks.Genomförandegruppen består avföreträdare för de fem partier somträffat överenskommelsen ompensionsreformen. TillGenomförandegruppen har under detsenaste året knutits två experter frånRiksförsäkringsverket. Utskottet anserinte att det föreligger skäl förriksdagen att föreslå någon annansammansättning av Genomförandegruppen.Utskottet avstyrker motion Sf221.Utskottet förutsätter att kommandelagförslag föreläggs i så godtid före det avsedda ikraftträdandet attriksdagen ges en tillräcklig tid föröverväganden och behandling. Det bör idetta sammanhang beaktas att ärett valår vilket medför en förkortad tidför budgetarbete underhösten. Enligt utskottets mening tordedet därför vara nödvändigt att riksdagensenast fattar beslut omintjänandereglerna. Även då det gällerövriga regler om ålderspension börriksdagen ges utrymme att fatta beslut igod tid innan utbetalningarna enligt detreformerade systemet föreslås påbörjasden . Med det anfördaavstyrker utskottet motion Sf229 yrkande1, i den mån yrkandet inte kan ansestillgodosett med vad utskottet anfört.Motioner med anknytning tillutgiftsområde 11FolkpensionHel folkpension i form av ålderspensionoch förtidspension utges med 96respektive av basbeloppet minskatmed eller, för gift försäkrad, med78,5 respektive av basbeloppetminskat med 2 %.Enligt motion Sf201 anser () att en ensamfamiljeförsörjare bör ha oreduceradfolkpension och kanske även extragrundavdrag för att jämställas medensamstående eller sammanboende, vilkabåda har folkpension alternativtfolkpension/förvärvsinkomst. De begärett tillkännagivande om detta.I betänkandet 1994/95:SfU10 tillstyrkteutskottet regeringens förslag om attfolkpension till giftpensionsberättigad, vars make inte haderätt till folkpension, fr.o.m. den 1januari 1996 skulle sänkas till sammabelopp som gällde för folkpension tillden vars make hade rätt tillfolkpension. I den proposition(1994/95:100) som låg till grund förförslaget anfördes att det inte längrevar tidsenligt att folkpensionen förgift försäkrad var olika stor beroendepå om maken hade folkpension eller ej.Mot bakgrund härav och denstatsfinansiella situationen bordedärför folkpension till giftpensionsberättigad vara lika storoavsett om maken hade folkpension ellerej. Utskottet anser inte att det nufinns anledning för att ändrasitt fattade beslut om folkpension tillgift pensionsberättigad.