bet · GK01FöU1 · 1996-11-28 00:00:00 — Att ansvaret för Swedrelief förs över till serutskottet positivt på, liksom att verksamheten även fortsättningsvis skallbedrivas tillsammans med det internationella kommandot.Funktionerna inom det civila försvaretCivil ledningUtskottet behandlar här vad regeringen i totalförsvarspropositionen (s.237-239) anfört om bl.a. målen för funktionen Civil ledning. Utskottetbehandlar även vad regeringen i budgetpropositionen anfört ombeställningsbemyndigande (s. 17) och om anslag (s. 35-36) till funktionenCivil ledning. Utskottet behandlar också kommittémotionFö23 (kd) yrkandena 20-21 och kommittémotion Fö205 (m) yrkande 11.RegeringenFunktionen omfattar verksamhetsgrenarna funktionssamordning, samordning avcivilt försvar, ledningssystem, beredskap och civilbefälhavarna.Överstyrelsen för civil beredskap är funktionsansvarig myndighet.Regeringens sammantagna bedömning av beredskapsläget i den för budgetåret1995/96 gällande funktionsstrukturen är att ledningsmöjligheterna frånfredsarbetsplatserna med avseende på reservkraft, telekommunikationer, skyddm.m. kan ifrågasättas hos flertalet myndigheter. Ledningsförmågan är därförtotalt sett inte godtagbar. Med anledning av de materiella bristerna är inteheller uthålligheten godtagbar. Handlingsberedskapen och förmågan tillflexibelt handlande är däremot godtagbara.Beträffande inriktningen av det civila ledningssystemet anför regeringenbl.a. att åtgärder som syftar till att utveckla ett säkert och effektivtledningssystem blir allt viktigare. En av de största bristerna är härvid attett effektivt teknikstöd för informationshantering och lägespresentation m.m.saknas i det civila försvarets ledningssystem. Införandet av ett sådantteknikstöd med inriktning på de geografiskt områdesansvariga myndigheterna,dvs. länsstyrelser och civilbefälhavare men även kommuner, bör enligtregeringens mening påbörjas. Bristerna avseende reservkraft, skydd m.m. börvidare uppmärksammas.Beträffande inriktningen av samordningen inom det civila försvaret anförregeringen bl.a. att den breddade hotbilden skärper kraven på en gemensamplaneringsinriktning utifrån en gemensam föreställning om vilka hot och riskersom skall kunna mötas. Det blir därför väsentligt att ansvariga myndigheteroch andra aktörer har en enad uppfattning om det väpnade angreppets karaktär,men också om vad en svår påfrestning på samhället i fred är och vilka krav somdå kan komma att ställas. För att kunna ge statsmakterna en aktuell ochheltäckande bild av hur totalförsvarsbeslutet har slagit igenom iplanering och genomförande måste uppföljning och utvärdering samordnas.Överstyrelsen har redan av statsmakterna fått en stärkt roll i detta avseende.Regeringens förslag angående målen för funktionen Civil ledning är attverksamheten skall bedrivas så att ledning skall kunna utövas under höjdberedskap. Ledningen skall härvid kunna utövas från fredsarbetsplats samt iförekommande fall även från särskild krigsuppehållsplats. Verksamheten skalläven bedrivas så att de resurser och den beredskap som skapas också skallkunna utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i fred och förinternationella fredsfrämjande och humanitära insatser.Regeringen föreslår i budgetpropositionen beträffande funktionen Civilledning att bemyndigar regeringen att genomföra beställningar ochteckna avtal för . Beställningsbemyndigandet avserverksamhet inom funktionen för tiden efter budgetåret 1997.Av budgetpropositionen framgår bl.a. att regeringen anser att till anslagetför funktionen Civil ledning bör avsättas erforderliga medel för samordning,utveckling och andra aktiviteter som är gemensamma för hela det civilaförsvaret. Vidare att vissa resurser bör avsättas för att kunna utveckla detcivila försvarets uppgifter på det internationella området, liksom attövningsverksamheten behöver utvecklas och få en ny inriktning. Regeringenframhåller också i budgetpropositionen bl.a. att den del av det civilaförsvarets resurser som civilbefälhavarna utgör bör kunna utnyttjas även vidsvåra påfrestningar på samhället i fred. Regeringen föreslår ett ramanslag på432 till funktionen Civil ledning för . Regeringenhar då tagit hänsyn till att medel överförts från Försvarets forskningsanstaltsamt att anslaget minskats med hänsyn till möjlig rationalisering.MotionernaI kommittémotion Fö23 (kd) tas bl.a. frågan upp omlänsstyrelsernas roll i beredskapsplaneringen. Motionärerna anser bl.a. attdet är mycket viktigt att länsstyrelsernas resurser inte urholkas och attsambandet mellan län och försvarsområde bryts på ett sådant sätt attberedskapen för fred och krig eftersätts och medborgarnas säkerhet försämras.Preciserade målformuleringar för länsstyrelsernas beredskapsplanering liksomett effektivt och tydligt uppföljnings- och utvärderingssystem av kommunernasberedskapsförmåga framhålls i motionen som viktiga frågor i länstyrelsernasberedskapsplanering (yrkande 20). Motionärerna anser också att det är av storvikt att finna former för resurstilldelningen till länsstyrelsernasberedskapsplanering som tillgodoser ledningssystemets kvalitet och kvantitet(yrkande 21).I kommittémotion Fö205 (m) föreslås att regeringens förslag tillmedelstilldelning till funktionen Civil ledning minskas med 50 000 000 kronoreftersom den breddutbildning av civilpliktiga som förutsätts i regeringensförslag inte skall genomföras. Motionärerna anser att dessa medel, som enligtinriktningsbeslutet förts från Försvarsmakten, bör anvisas Försvarsmakten (yrkande 11).UtskottetEnligt vad regeringen redovisat i totalförsvarspropositionen om styrning ochfinansiering av det civila försvaret krävs bl.a. en bra återrapportering frånlänsstyrelserna för att statsmakterna skall få en god bild av den beredskaps-verksamhet som bedrivs på regional nivå. I detta syfte har ettutvecklingsarbete påbörjats inom . Således harInrikesdepartementet initierat ett utvecklingsarbete i syfte att nå enenhetlig rapportering för länsstyrelsernas årsredovisningar ochFörsvarsdepartementet har startat ett arbete med att utveckla verksamhetsmåloch resultatuppföljning för länsstyrelsernas enheter för civil beredskap ochräddningstjänst. Utskottet välkomnar detta utvecklingsarbete och förutsätteratt regeringen i nästa budgetproposition redovisar resultatet av arbetet.I totalförsvarspropositionen framhåller regeringen att länsstyrelserna harett ansvar som högsta civila försvarsmyndighet på lägre regional nivå samtviktiga uppgifter inom fredsräddningstjänsten. harbesparingarna inom länsstyrelsernas område berört även dessa ansvarsområden.Regeringen avser att noga följa utvecklingen beträffande möjligheterna attgenomföra den aktuella verksamheten.Utskottet vill med anledning av vad regeringen nu anfört om länsstyrelsernasroll i beredskapsplanering och besparingsåtgärderna på området framhållaföljande. Utskottet konstaterade i samband med /94 attlänsstyrelserna inte haft möjlighet att i erforderlig grad förändra sinaresurser så att kompetens och kapacitet svarar mot de förändrade och jämförtmed tidigare mer övergripande arbetsuppgifterna. Utskottet utgick ifrån attåtgärder skulle vidtas för att säkerställa länsstyrelsernaskompetensutveckling i detta avseende (bet. 1993/94:FöU9). Utskottet har numeraanledning befara att vissa grundläggande uppgifter i beredskapsplaneringen somåligger länsstyrelserna inte kan fullgöras på grund av kraftigabesparingsåtgärder inom statsförvaltningen. Mot bakgrund av den redovisningsom nu lämnats kommer utskottet i likhet med regeringen noga följautvecklingen på området. Regeringen bör senast i nästa budgetpropositionredovisa sin bedömning av länsstyrelsernas förmåga att lösa lednings- ochtillsynsuppgifterna i fred och krig. Utskottet vill också framhålla att omkonsekvenserna av länsstyrelsernas besparingsåtgärder får till följd attlänsstyrelsernas viktiga uppgifter inom totalförsvaret inte kan fullföljas, ärutskottet inte främmande för att initiera en översyn av finansieringsformernapå detta område. Regeringen kan mer tydligt än behöva styra deekonomiska resurserna för regional ledning av totalförsvaret. Mot bakgrund avdet nu anförda anser utskottet att kommittémotion Fö23(kd) yrkandena 20 och 21blivit tillgodosedda och föreslår att motionens yrkanden inte bifalls avriksdagen.Med anledning av vad som sägs i motion Fö205 (m) yrkande 11 har utskottetinhämtat från Försvarsdepartementet att medel för utbildning av civilaberedskapsstyrkor beräknats för funktionen Befolkningsskydd ochräddningstjänst. Medelsberäkningen uppgår till och har förts över från anslaget A 1 Försvarsmakten tillanslaget B 3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. Mot bakgrund avvad som i motionen anförs finner utskottet inte anledning att ändraregeringens förslag om medelstilldelningen till funktionen Civil ledning.Kommittémotion Fö205 (m) yrkande 11 bör därför inte bifallas av riksdagen.Mot bakgrund av vad utskottet ovan anfört anser utskottet att börbifalla regeringens förslag angående målen för funktionen Civil ledning förförsvarsbeslutsperioden. Utskottet anser också att regeringens förslag attriksdagen bemyndigar regeringen att för funktionen Civil ledning genomförabeställningar och teckna avtal för för tiden bör bifallas, liksom förslaget att anvisa ett ramanslag på432 till funktionen Civil ledning för budgetåret 1997.Kommittémotionerna Fö23 (kd) yrkandena 20 och 21 och Fö205 (m) yrkande 11 böri enlighet med vad utskottet redan anfört inte bifallas av riksdagen.Ordning och säkerhet m.m.Utskottet behandlar här vad regeringen i totalförsvarspropositionen (s.240-241) anfört om bl.a. målen för funktionen Ordning och säkerhet m.m. och ibudgetpropositionen (s. 41) anfört om anslag till funktionen Ordning ochsäkerhet m.m.RegeringenFunktionen omfattar upprätthållande av allmän ordning och säkerhet,brottsbekämpning och brottsutredning, åklagarväsendet samt utlänningsfrågorförutom flyktingverksamhet. är funktionsansvarig myndighet.Regeringens bedömning av beredskapsläget för funktionen är attberedskapspolisorganisationen är, med vissa regionala undantag, väl fylldutifrån de krav som ställts. För att stärka försvaret mot ettöverraskande väpnat angrepp måste dock brister bl.a. när det gäller polisensförsvarsutrustning åtgärdas. Regeringen har på annan plats ipropositionen konstaterat att det finns ett behov av ytterligare personal förbevakningsuppgifter under höjd beredskap samt att beredskapspolisen med enutökad organisation och bättre utbildning kan utgöra ett lämpligt komplementför bevakning av skyddsobjekt.Regeringens förslag angående målen för funktionen Ordning och säkerhet m.m.är att verksamheten skall bedrivas så, att under höjd beredskap ett skyddsnabbt skall kunna ges på totalförsvarsviktiga anläggningar, att allmänordning och säkerhet i samhället skall kunna upprätthållas och att allmänhetenskall kunna lämnas skydd och hjälp. Verksamheten inom funktionen skall ävenunder höjd beredskap fullgöra sina fredstida uppgifter, men med prioriteringav de uppgifter som rör totalförsvaret. Verksamheten skall även bedrivas såatt de resurser och den beredskap som skapas också skall kunna utnyttjas vidsvåra påfrestningar på samhället i fred och för internationella fredsfrämjandeoch humanitära insatser.I budgetpropositionen föreslår regeringen ett ramanslag på 31 877 000 krtill funktionen Ordning och säkerhet m.m. för . Från anslagetskall betalas kostnader för utbildning och utrustning av beredskapspolisersamt utbildning av chefer för beredskapspoliser i enlighet med vad somredovisats ovan.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen anfört om mål och anslag förfunktionen Ordning och säkerhet m.m. Således föreslår utskottet attregeringens förslag angående målen för funktionen för försvarsbeslutsperiodenbifalls. Utskottet föreslår också att anvisar ett ramsanslag på31 till funktionen Ordning och säkerhet m.m. för budgetåret 1997.UtrikeshandelUtskottet behandlar här vad regeringen i totalförsvarspropositionen (s. 242)anfört om bl.a. målen för funktionen Utrikeshandel.RegeringenFunktionen omfattar åtgärder för att upprätthålla utrikeshandeln under höjdberedskap. är funktionsansvarig myndighet.Regeringens bedömning är att funktionen kan fullgöra uppgiften att förseregeringen med handelspolitiskt underlag samt att administrera och kontrollerabegränsade utrikeshandelsregleringar. En total reglering är möjlig först efteren resurskompletteringsperiod. har framfört behovet att tillföljd av EU-medlemskapet ompröva funktionens verksamhet. Regeringen anser atten sådan omprövning bör inledas.Regeringens förslag angående målen för funktionen Utrikeshandel är attverksamheten skall bedrivas så som krävs för försvarsansträngningarna ochbefolkningens försörjning under höjd beredskap.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen nu anfört om målen förfunktionen Utrikeshandel. Således förordar utskottet att bifallerregeringens förslag angående målen för funktionen Utrikeshandel förförsvarsbeslutsperioden.Befolkningsskydd och räddningstjänst, m.m.Utskottet behandlar här vad regeringen i totalförsvarspropositionen (s. 243-248) anfört om bl.a. målen för funktionen Befolkningsskydd ochräddningstjänst. Utskottet behandlar även vad regeringen i budgetpropositionenanfört om beställningsbemyndigande (s. 17) och om anslag m.m. (s. 37-40) tillfunktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. Även de i budgetpropositionenredovisade anslagen till Förebyggande åtgärder mot jordskred och andranaturolyckor (s. 53) och till Ersättning för verksamhet vid räddningstjänstm.m. (s. 53) behandlas under detta avsnitt. Utskottet behandlar också härFolkpartiets partimotion Fö38 (fp) yrkandena 28-29 och motionerna Fö701 (c),Fö702 (c), Fö704 (s), Fö706 (s), Fö707 (s) samt motion Jo795 (mp) yrkande 1.RegeringenFunktionen omfattar skydd och räddning av människor, egendom och miljö isamband med olyckor och stridshandlingar. Detta sker genom de särskildaberedskapsförberedelser som görs på det civila försvarets område. är funktionsansvarig myndighet.Regeringen anser att beredskapsläget inom funktionen i många avseenden ärgott, men noterar att det också finns brister. Enligt nuvarandeplaneringsnormer framhåller regeringen bl.a. att det föreligger en brist på ca1,5 miljoner skyddsrumsplatser företrädesvis i centrala storstadsområden. vid höjd beredskap förutses stora kvalitativa brister underden närmaste tioårsperioden, innan långtidsutbildade totalförsvarspliktiga medcivilplikt har tillförts räddningskårerna i tillräcklig omfattning.I fråga om inriktningen av planeringen av skyddsrumsbyggande refererarregeringen till vad som revisorer och utskottet tidigare framfört ifrågan. Härvid redovisas bl.a. utskottets uttalande att en översyn avriktlinjerna och en prövning av finansieringen för skyddsrumsbyggandet bordegenomföras. Regeringen gav planeringsanvisningar Överstyrelsen förcivil beredskap och i uppdrag att speciellt utreda vissafrågor rörande befolkningsskyddet. Överstyrelsen och harredovisat sina synpunkter och förslag till regeringen i rapporter.Mot bakgrund av vad och Överstyrelsen framfört i rapporternaanser regeringen bl.a. att färre begrepp skall användas iskyddsrumsplaneringen i syfte att åstadkomma en enhetlig tillämpning av deregionala mål- och riskanalyserna. Vidare att skyddsrum bör byggas enbart förboende samt för personal i särskilt totalförsvarsviktig verksamhet. Regeringenanser också att besparingar vid skyddsrumsbyggande kan göras genom ytterligarestandardisering samt undvikande av speciallösningar. Planeringen bör omfattaen fredstida utbyggnad av skyddsrum i de mest utsatta områdena, de s.k.skyddsrumsområdena. Skyddade utrymmen skall också planeras inomskyddsrumsområde där skyddsrum ännu inte hunnit byggas i tillräckligomfattning. I andra utsatta områden skall det planeras för att möjliggöra enutbyggnad av skyddade utrymmen . Behovet avskyddsrum bör på ett tydligare sätt knytas till den fysiska planeringen ikommunen. Regeringen anser att möjligheten att via plan- ochbygglagstiftningen integrera skyddsrumsplanering i kommunens övriga fysiskaplanering skall studeras. Därvid skulle skyddsrumsfrågorna aktualiseras på etttidigare stadium i byggprocessen och mål- och riskaspekterna tydliggöras i denfysiska planeringen.Enligt regeringen är det inte möjligt att inom ramen för nuvarande systemhelt komma tillrätta med de olägenheter som påtalats av revisorerna vad avserbemyndigandesystemet och frågan om ett eventuellt överförande av medlen förskyddsrumsbyggande till kommunerna. Detta menar regeringen gäller oavsett omskyddsrumsbyggandet förblir en statlig angelägenhet eller om medlen förskyddsrumsbyggande överförs till kommunerna. Nuvarande finansieringssystem bördärför om möjligt ersättas med ett annat system. Möjligheten att finansieraskyddsrumsbyggandet med hjälp av investeringslån från haraktualiserats i olika sammanhang. Efter hörande av hardock regeringen funnit att finansiering av skyddsrumsbyggandet med lån iriksgälden inte är möjlig. Skälet för detta är att staten inte har äganderätttill de färdiga skyddsrummen. Regeringen avser att vidare studeramöjligheterna att utveckla ett finansieringssystem som medför att statenskostnader för skyddsrumsbyggandet blir jämnare fördelade över tiden och mindrekänsliga för förändringar i byggkonjunkturen än vad som är fallet mednuvarande system. Frågan om en eventuell överföring av medlen förskyddsrumsbyggandet till kommunerna bör enligt regeringens uppfattninghanteras i samband med beslut om framtida finansieringssystem.I fråga om inriktningen av planeringen av räddningstjänsten anför regeringenbl.a. att kommunerna skall ha genomfört de förändringarav räddningstjänstplanerna som följer av ansvaret för räddningstjänsten underhöjd beredskap. Vidare att samtliga kommuner vid utgången avförsvarsbeslutsperioden skall ha sett över och anpassat sitt hemskydd till deförutsättningar som gäller för den enskilda kommunen.Regeringens förslag angående målen för funktionen Befolkningsskydd ochräddningstjänst för försvarsbeslutsperioden är att verksamheten skall bedrivasså att skador till följd av krigshandlingar skall förhindras eller begränsas iförsta hand på människor och i andra hand på egendom och miljön. Verksamhetenskall även bedrivas så att de resurser och den beredskap som skapas ocksåskall kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i fred och förinternationella fredsfrämjande och humanitära insatser.Av budgetpropositionen framgår bl.a. att regeringen avser genomföra enöversyn av mål och medel för , vilket skall inkluderautbildningsverksamhet och andra verksamheter som avser kommunalräddningstjänst. Vidare har regeringen för avsikt att utreda fördelningenmellan den civila planeringsramen och fredsräddningstjänsten.I budgetpropositionen anger också regeringen förslag till övergripande målför för . Enligt regeringens förslagskall verka för att målet för funktionen Befolkningsskydd ochräddningstjänst kan uppnås . Vidare skallRäddningsverket verka för att förebygga olyckor och begränsa skador vidolyckor genom bl.a. information, utbildning, övning, uppföljning och tillsyn.Detta skall uppnås genom att samhällets räddningstjänst i alla delar av landetskall tillförsäkra allmänheten en rimlig säkerhetsnivå i förhållande till denlokala riskbilden. Verksamheter som innebär särskilda risker skall ha godsäkerhetsnivå, vilket bl.a. skall uppnås genom en effektiv riskhantering. Denenskilda människan skall stimuleras att själv kunna vidta åtgärder för attförebygga olyckor och begränsa skadorna av en olycka.Regeringen föreslår i budgetpropositionen beträffande funktionenBefolkningsskydd och räddningstjänst att bemyndigar regeringen attgenomföra beställningar och teckna avtal för 400 miljoner kronor.Beställningsbemyndigandet avser verksamhet inom funktionen för tiden efterbudgetåret 1997.I budgetpropositionen föreslår också regeringen ett ramanslag på till funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst för budgetåret1997. Av detta belopp beräknas bli avdelade för defrivilliga försvarsorganisationernas utbildningsverksamhet och 1,4 miljonerkronor för bidrag till verksamhet.Enligt de grunder som anges kompletteringsproposition omförebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor utbetalas statligamedel för detta ändamål. Regeringen föreslår i budgetpropositionen ett ram-anslag på till : Förebyggande åtgärder motjordskred och andra naturolyckor för budgetåret 1997.Av budgetpropositionen framgår också att vissa ersättningar utbetalas tillföljd av uppkomna kostnader vid genomförda räddningstjänstinsatser,bekämpningsoperationer till sjöss, hjälpinsatser utomlands samt för utredningav allvarliga olyckor av statliga medel. Regeringen föreslår ett ramanslag på25 till Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. förbudgetåret 1997.MotionernaI liberalernas partimotion Fö38 (fp) framhålls att alltför storabelopp har lagts ner på skyddsrumsproduktion (inkl.ledningsplatser). I motionen föreslås att bemyndigandet till regeringen förtiden efter begränsas till (yrkande 28).Motionärerna pekar också bl.a. på att uttalat attskyddsrumsproduktionen bör begränsas och inriktas mot områden där riskernabedöms som störst. Vidare att det bör slås fast att risken för markstrid intei sig motiverar skyddsrumsbyggande, men väl kan föranleda att man planerarenklare skydd. Dessa senare bör då inte finansieras med statliga medel. Likasåär det av statsfinansiella skäl viktigt att skyddsrumsbyggandet kraftsamlastill de arbetsplatser som innebär stor risk för bekämpning (yrkande 29).I motion Fö701 (c) föreslås att en utredning tillsätts för att utredaförutsättningarna för att växla över kostnadsansvaret för brandskydd ochräddning från kommunerna till försäkringsbolagen. Motivet för detta är attarbetet med den förebyggande verksamheten skulle bli effektivare om det fannsett kostnadssamband mellan den skadereglerande och förebyggande verksamheten.I motion Fö702 (c) tas frågan upp om sotningsmonopolet, vari framhålls attsotningsmonopolet med det snaraste avskaffas och ansvaret för såväl säkerhetsom rengöring av eldningsutrustning läggs på fastighetsägaren.I motion Fö704 (s) föreslås att en översyn görs av säkerhetsreglerna förbil- och järnvägstunnlar. Det sägs bl.a. i motionen att man av ekonomiska skälofta väljer att prioritera bort säkerhetsskydd som skulle underlättaräddningsarbetet för räddningstjänsten.I motion Fö706 (s) föreslås att reglerna för räddningstjänsten ändras så attde som hindrar räddningstjänsten vid såväl utryckning som övning kan ställastill ansvar. Vidare föreslås att räddningstjänsten har möjlighet att användasig av cykel- och gångväg även vid övning.I motion Fö707 (s) anförs att det är viktigt att de olika aktörerna vid enräddningsinsats använder sig av likartade system för lägesbestämningar överden aktuella räddningsplatsen. Motionären anser att regeringen bör tainitiativ för en studie som leder till ett mer enhetligt system på området,både nationellt och internationellt.I motion Jo795 (mp) tas frågan upp om tjänsteplikt enligträddningstjänstlagen. Motionärerna anser att det är orimligt att de som bl.a.aldrig velat ha kärnkraft skall kunna tas ut i saneringsarbetet efter enkärnkraftsolycka. I motionen föreslås att de som är angelägna att hakärnkraften kvar skall skriva på en försäkran att ställa upp vid enkärnkraftskatastrof för att sanera.UtskottetFrågan om befolkningsskydd och räddningstjänst har varit föremål förutskottets behandling vid ett flertal tillfällen. Utskottet har vid sinsenaste behandling av frågan (1995/96:FöU1) i tillkännagivandetill regeringen bl.a. efterfrågat en översyn av de riktlinjer som ligger tillgrund för skyddsrumsbyggandet, liksom principerna för finansieringen. Itotalförsvarspropositionen redovisar regeringen de åtgärder som vidtagits medanledning av uttalanden i frågan. Mot bakgrund av vad som därredovisats har en översyn av riktlinjerna genomförts, medanfinansieringsfrågan är föremål för fortsatt beredning.