bet · GJ01SoU15 · 1996-05-02 00:00:00 — Vissa frågor om personlig assistans I betänkandet behandlas regeringensproposition /96:146 Vissa frågor ompersonlig assistans och 30motionsyrkanden som väckts med anledningav propositionen.I propositionen föreslås vissaändringar i lagen (1993:387) om stöd ochservice till vissa funktionshindrade(LSS) och lagen (1993:389) om assi-stansersättning () i syfte främstatt åstadkomma bättre kostnadskontrolloch vissa besparingar.Utskottet godtar i huvudsak de förslagsom regeringen lagt fram. Vissaändringar och förtydliganden harutskottet dock ansett nödvändiga. Meddessa anser utskottet att förslagen kangenomföras utan att grunddragen i ochsyftet med reformen ändras.I fråga om det framtidahuvudmannaskapet förassistansersättningen föreslår utskottetmed anledning av ett antal motioner etttillkännagivande till regeringen.Utskottet anser att något underlag föratt nu överväga en förändring av detdelade huvudmannaskapet inte föreligger.Enligt utskottets uppfattning bör därförstaten genom försäkringskassorna varahuvudman för personlig assistans därbehoven överstiger per vecka.Till betänkandet har fogats enreservation (m, kds, fp och mp) medyrkanden om avslag på propositionen.Vidare yrkas i en reservation (kds) attåldersgränsen för rätt tillpersonlig assistans skall tas bort. I enreservation (mp) yrkas avslag påförslaget om förkortad tidsram förbeslut om assistansersättning, ochslutligen yrkas i en reservation (v, mp)att statens bidrag till kommunerna skallminskas med 215 miljoner kronor.Särskilda yttranden har anmälts av m-,fp-, mp- och kds-ledamöterna. I proposition 1995/96:146 Vissa frågorom personlig assistans föreslårregeringen () attriksdagen antar regeringens förslag till1. lag om ändring i lagen (1993:387) omstöd och service till vissafunktionshindrade,2. lag om ändring i lagen (1993:389) omassistansersättning.Lagförslagen fogas till betänkandet sombilaga 1. Motioner väckta med anledning avpropositionen1995/96:So11 av m.fl.(kds) vari yrkas1. att avslår regeringensproposition /96:146 med hänvisningtill vad som i motionen anförts,2. att , vid avslag på yrkande1, i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar om rätten att få assistans förtid på sjukhus,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att åldersgränsen på 65 årför rätten till assistans tas bort.1995/96:So12 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omvikten av ett bibehållet statligthuvudmannaskap.1995/96:So13 av m.fl. (v)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna att enutredning/uppföljning avassistansreformen inte bör komma tillstånd,2. att i enlighet med vad imotionen anförts hos regeringen begäratt i samråd medintresseorganisationer ochbrukarkooperativ gör en översyn av hurutbetalningsrutinerna kan förändras,3. att i enlighet med vad imotionen anförts avslår regeringensförslag om att förkorta avräkningstidenför assistansersättning från ,4. att i enlighet med vad imotionen anförts hos regeringen begäratt gör en översynav kommunernas hantering avadministrationskostnaderna,5. att beslutar att ienlighet med vad i motionen anförtsändra definitionen av begreppetpersonlig assistans,6. att avslårregeringsförslaget om attassistansersättning inte skall utgå förtid när funktionshindrade personervistas eller deltar i barnomsorg, skolaeller daglig verksamhet enligt LSS,7. att beslutar minskastatliga bidrag till kommuner med 215miljoner kronor,8. att hos regeringen begären utredning om hur personer medpsykiska funktionshinder kan inordnassom en fjärde personkrets i lag om stödoch service till vissafunktionshindrade.1995/96:So14 av m.fl. (mp)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att en utredning om kommunalthuvudmannaskap inte bör komma tillstånd,2. att avslår regeringensförslag till indragning av möjligheternaatt bevilja personlig assistans föraktiverings- och motiveringsinsatser,3. att beslutar att inteutvidga föräldraansvaret för anhörigatill handikappade och funktionshindradei föreliggande förslag tilllagstiftning,4. att avslår regeringensförslag om att förkorta tiden förbeviljad assistans,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att vidare utredamöjligheterna för anhöriga att fåersättning vid vård av sjuk anhörig ävenefter det att den handikappade fyllt 21år.1995/96:So15 av m.fl.(m) vari yrkas1. att avslår regeringensförslag i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en differentiering avassistansersättningen.1995/96:So16 av ochLisbeth Staaf-Igelström (s) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att tillförsäkra barn ochungdomar rätten till personligassistans,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om statligt huvudmannaskap.1995/96:So17 av m.fl.(fp) vari yrkas1. att avslår proposition1995/96:146,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljning.1995/96:So18 av m.fl. (c)vari yrkas1. att beslutar definierabegreppet personlig assistans i enlighetmed vad i motionen anförts,2. att i enlighet med vad imotionen anförts beslutar omfunktionshindrades rätt till personligassistans vid vistelse eller deltagandei barnomsorg, skola eller dagligverksamhet,3. att avslår propositionensförslag i den del som berör föräldrarnasansvar,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om avgränsning ochsärredovisning mot ordinarie kommunalverksamhet,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av utbildning inomassistansverksamheten,6. att - vid bifall tillyrkandena 1, 2, 3, 4, 5 och 7 - som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts omassistansersättningens storlek,7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts angående kommunalisering avassistansverksamheten.Beredningen av ärendet i riksdagenRepresentanter för ,Handikappförbundens samarbetsorgan(HSO), () och har viden sluten utfrågning lämnat synpunkterpå förslagen i propositionen.Vidare har skrivelser med synpunkterinkommit från olika organisationer ochenskilda. Propositionen i huvuddragI propositionen föreslås ändringar ilagen (1993:389) om assistansersättning() och lagen (1993:387) om stöd ochservice till vissa funktionshindrade(LSS). Ändringarna syftar till att uppnåen bättre kostnadskontroll och vissabesparingar inom den statligaassistansersättningen. Den årligakostnaden för statligassistansersättning bedöms komma attminska med . Vidareinnebär ändringarna att vissaförtydliganden görs i lagstiftningen.Det framhålls i propositionen attförslagen inte innebär någon förändringav de grundläggande principerna förpersonlig assistans.Fråga om avslag på propositionenMotionernaI motion So11 av m.fl.(kds) hemställs att avslårregeringens proposition 1995/96:146 medhänvisning till vad som i motionenanförts (yrkande 1). I motionen anförsatt assistansreformen på ett mycketpåtagligt sätt förändrat livet för drygt6 000 handikappade. Motionärerna anserdet tveksamt att göraen utvärdering av en sådan genomgripandereform. Regeringens framstressadeförslag bidrar till onödig ryckighet ochosäkerhet för redan utsatta människor.Gällande lagstiftning bör därförbibehållas tills det finns underlag föratt göra en seriös prövning av reformen.Motionärerna anför att det inte finnsnågot stöd i för denföreslagna nya lydelsen av 3 § omvårdnadshavares ansvar för barnetspersonliga förhållanden. De föreslagnaändringarna i LSS och med bl.a.definition av personlig assistans ochavgränsning mot viss verksamhetkommer att göra det avsevärt mycketsvårare att få personlig assistans.Risken finns att barn med omfattandefunktionsnedsättningar utesluts frånrätten till personlig assistans, anförmotionärerna. Att assistanstimmar skallfå sparas i ansermotionärerna vara ett kortsiktigt ochogenomtänkt förslag.I motion So15 av m.fl.(m) hemställs att avslårregeringens förslag i enlighet med vadsom anförts i motionen (yrkande 1). Imotionen anförs att den förraregeringens största reform påhandikappområdet var införandet av LSSoch . Motionärerna avvisar förslagenom att förkorta tidsramen, att definierapersonlig assistans, att avgränsastatens ansvar och att införa enskrivning om att barns rätt tillpersonlig assistans skall stå iförhållande till föräldrarnas ansvar.Regeringen har inte redogjort för deekonomiska konsekvenserna ellerklargjort vad förslagen innebär fört.ex. barnens rätt till personligassistans. Vidare är motionärernakritiska till att utvärderingarna av omde psykiskt störda skall ingå ipersonkretsen eller ej inte avvaktas.I motion So17 av m.fl.(fp) hemställs att avslårproposition 1995/96:146 (yrkande 1).Motionärerna anför att förslagen tillinskränkningar i LSS och inte kanaccepteras. Reformen är historiskt milstolpe i arbetet för ett värdigareoch bättre liv för mångafunktionshindrade. Förslaget om minskadtidsram för beslut omassistansersättning inskränker denenskildes möjligheter tillsjälvbestämmande, oberoende ochvalfrihet och måste avvisas. Denföreslagna avgränsningen mot visskommunal verksamhet kan inte accepteras,och definitionen av personlig assistansinnebär en klar försämring för t.ex.infektionskänsliga, autistiska ochpsykiskt funktionshindrade. Rättslägetpå detta område är oklart. Gårregeringens förslag igenom kommer detatt ta ytterligare år innan en ny praxisutformas, menar motionärerna. Förslagetom att särskild hänsyn skall tas tillföräldraansvaret kan komma att innebäraatt föräldrar till funktionshindradebarn är skyldiga att utföra en extraarbetsinsats innan personligassistans/assistansersättning kan utgå.Stöd härför finns inte i ,anför motionärerna. I motionen anförsvidare att de föreslagnaövergångsbestämmelserna innebär en formav retroaktivitet som är heltoacceptabel.Utskottets bedömningPersonlig assistans har på flera sättinneburit en revolution inomhandikappomsorgen. Makten över insatsenhar flyttats genom att denfunktionshindrade nu fått rätt att självvälja av vem och hur insatsen skallutföras. Genom har handläggningenför dem som har ett mer omfattandestödbehov knutits tillförsäkringskassorna, vilket innebär attbedömning och beslut strikt utgår frånden enskildes situation och behov iförhållande till lagens bestämmelser.LASS innebär vidare att insatsen direktnår dem som har störst behov. Ett syftehar varit att ge anhöriga till svårtfunktionshindrade stöd och avlastning.Personlig assistans med nuvarandeutformning har haft en mycket storbetydelse för många svårtfunktionshindrade, och reformen har påså sätt varit framgångsrik och motsvaratintentionerna i lagstiftningen.Stödformen statlig assistansersättninginfördes den 1 januari 1994.Kostnaderna för den statligaassistansersättningen har blivitväsentligt högre än vad som beräknadesnär reformen genomfördes. Skälet fördetta är främst att det genomsnittligaantalet beviljade assistanstimmar pervecka överstigit det beräknade antalet.I vissa fall har också kommuner ageratså att svårt funktionshindrade sökt ochfått statlig assistansersättning istället för en insats som kommunen bordeha stått för. Regeringens förslag nusyftar till att uppnå en bättrekostnadskontroll och vissa besparingarinom den statliga assistansersättningen.Förslagen beräknas sammantaget innebäraatt kostnaderna för statligassistansersättning reduceras med 215miljoner kronor. Totalt beräknas stödetför uppgåtill 3 808 miljoner kronor.Utskottet delar inställningen att det idagens statsfinansiella läge måste görasvissa besparingar även på detta områdeoch skapas en bättre kostnadskontroll.Utskottet godtar i huvudsak de förslagsom regeringen lagt fram. Det äremellertid nödvändigt att ändra ochförtydliga förslagen i vissa delar.Regeringens förslag kan däreftergenomföras utan att grunddragen i ochsyftet med assistansreformen, att stärkafunktionshindrade personers möjlighetertill självbestämmande, oberoende ochvalfrihet, förändras. Personligassistans är en lagstadgad rättighet försvårt funktionshindrade personer medbehov av insatsen, och personer med ettstödbehov böräven få sina behov avassistans tillgodosedda genom denstatliga assistansersättningen.Utskottet avstyrker motionerna So11(kds) yrkande 1, So15 (m) yrkande 1 ochSo17 (fp) yrkande 1 om avslag påpropositionen.Tidsram för beslut omassistansersättningPropositionenI propositionen anförs att omfattningenav en funktionshindrad persons behov avpersonlig assistans i den dagligalivsföringen varierar mellan veckor ochmånader. I 6 § föreskrivs attassistansersättning skall beviljas förett visst antal timmar , månadeller längre tidsenhet, dock längst ettår. Den funktionshindrade personen kanalltså under någon månad konsumera flerassistanstimmar än det genomsnittligaantalet beviljade timmarna om ett lägreutnyttjande sker vid ett senaretillfälle. Totalt fler timmar än somangetts i beslutet får dock inte tas utunder den bestämda tidsperioden.Riksförsäkringsverket (), sommeddelar föreskrifter om bl.a.avräkningsförfarandet, har påAssistansutredningens uppdrag jämförtbeviljade och utnyttjade assistanstimmarför perioden januari 1994-september 1995i de ärenden där slutavräkning harskett. RFV har därvid funnit att avde beviljade timmarna dittills inteutnyttjats. I propositionen anges attdet är svårt att med säkerhetbedöma i vilken grad beviljadeassistanstimmar inte förbrukas men attdet är rimligt att anta att en inteobetydlig andel av de beviljade timmarnaV även i ett något längre tidsperspektiv- inte kommer att förbrukas. Regeringenanser att det är angeläget attmöjligheten till utjämning över tidenfinns kvar. Med beaktande av attassistansersättningen skall ges förhjälpbehov som den funktionshindrade hari den dagliga livsföringen, dvs. förförutsägbara, kontinuerliga eller oftaåterkommande aktiviteter av vardagligtslag, kan dock behovet av personligassistans rimligen inte variera såmycket mellan månaderna. Möjligheten attspara assistanstimmar under en så långtid som innebär också att det ärsvårt att upprätthålla entillfredsställande kontroll överassistansersättningenskostnadsutveckling. Regeringen föreslårdärför att avräkningsperioden förassistansersättningen begränsas tillhögst tre månader.MotionernaI motion So13 av m.fl. (v)hemställs att i enlighet medvad i motionen anförts avslårregeringens förslag om att förkortaavräkningstiden för assistansersättningfrån (yrkande3). Regeringens förslag medför en onödiginblandning i den enskildes personligaoch sociala förhållanden och kännsintegritetskränkande. Förslaget kommerockså att leda till administrativtkrångel och ökade kostnader, menarmotionärerna. Motionärerna anför att detgår att göra förändringar i utbetalnings-och återbetalningsrutinerna som ocksåtar hänsyn till denassistansberättigades möjligheter attdisponera beviljade timmar under längretid.I motion So14 av m.fl. (mp)hemställs att avslårregeringens förslag om att förkortatiden för beviljad assistans (yrkande4). I motionen anförs att det förpersoner som inte har dygnet runt-assistans kan vara värdefullt att kunnaspara assistanstimmar till semester ochhelger för att då kunna göra något extraassistanskrävande. Förslaget att kortaner perioden för beviljad assistans frånett år omöjliggör ettsådant sparande och måste avslås, menarmotionärerna.Bakgrund och tidigare behandlingI betänkandet 1992/93:SoU19 behandladeutskottet regeringens proposition1992/93:159 om stöd och service tillvissa funktionshindrade. Beträffandeassistansersättningen avstyrkteutskottet en motion (v) om ökadflexibilitet vid bestämmande av perioderför denna. Motionärerna menade att detinom assistansersättningens ram skullevara möjligt att spara timmar utöver denmånad som då föreslogs. Utskottet gjordeden bedömningen att föreskrifterna vadgäller utbetalningsrutiner, avräkningm.m. utformas så att bl.a. denfunktionshindrade inte behöver ligga utemed pengar och att även i övrigtflexibla lösningar eftersträvas.Riksdagen följde utskottet.I betänkandet 1993/94:SoU13 tillstyrkteutskottet regeringens proposition1993/94:58 om vissa frågor om beräkningav assistansersättning. I propositionenföreslogs en ändring av 6 § , på såsätt att assistanstimmar kan avse entidsperiod upp till . Regeringenframhöll att det är angeläget attvariationer i behovet av assistans i dendagliga livsföringen mellan veckor ochmånader skall kunna utjämnas av denfunktionshindrade personen genom ettnågot högre uttag av assistanstimmar denena månaden respektive ett lägre uttagen annan månad. följdeutskottet.Utskottets bedömningAssistansersättning skall ges förhjälpbehov som den enskilde har i dendagliga livsföringen. Härmed avsesförutsägbara, kontinuerliga eller oftaåterkommande aktiviteter. Vidtillfälligt utökat behov av assistans,t.ex. då en person behöver särskildhjälp under en semesterresa, bör behovetav utökad assistans prövas av kommuneninom ramen för LSS. Det förekommeremellertid variationer i behovet avassistans mellan veckor och månader äveni den dagliga livsföringen. mening är det angeläget attdessa variationer i behovet av assistansskall kunna utjämnas över tiden av denfunktionshindrade. gälleren högsta tidsram . uträkningarunderstiger i inte oväsentligutsträckning antalet faktiskt utnyttjadeassistanstimmar antalet beviljadeassistanstimmar. För perioden januari1994-september 1995 i de ärenden därslutavräkning skett har i genomsnitt ca7 % av de beviljade timmarna inteutnyttjats. Utskottet anser att enförkortning av tidsramen kan göras menatt regeringens förslag om enförkortning till högst tre månaderinnebär en allt för stor inskränkning iden enskildes möjligheter att disponerabeviljade assistanstimmar. Genom enförkortning av tidsramen till högst sexmånader kan en bättre kostnadskontroll iersättningssystemet uppnås utan någonstörre inskränkning i denfunktionshindrades frihet att disponeraassistansersättningen. Utskottetföreslår därför, med anledning avpropositionen och motionerna So13 (v)yrkande 3 och So14 (mp) yrkande antar regeringens förslag till6 § lag om ändring i lagen omassistansersättning, med den ändringenatt ordet tre ersätts med ordet sex .Definition av personlig assistans m.m.PropositionenI propositionen anförs att det iförarbetena till anges attavgörande för en persons rätt tillpersonlig assistent bör vara att denenskilde behöver personlig hjälp för attklara sin hygien, sina måltider, att kläsig eller klä av sig eller för attkommunicera med andra. Avsikten böremellertid vara att assistansendärutöver också kan ges i andrasituationer där den enskilde behöverkvalificerad hjälp i det dagliga livet.Vidare sägs i propositionen attAssistansutredningen angett att detfinns två möjliga tolkningar av lag ochförarbeten. Ett synsätt är att degrundläggande behoven skall uppgå till igenomsnitt per vecka.Först därefter kan i ett andra stegprövas om det finns behov av ytterligareassistans i andra situationer. Ett annatsynsätt är att rätt tillassistansersättning föreligger om detsamlade behovet av assistans uppgår till20 timmar , dvs. för såväl degrundläggande behoven som förkvalificerad hjälp i andra situationer.I propositionen anges att de flestaallmänna försäkringskassor bedömerrätten till assistansersättning med stödav det förstnämnda synsättet. Regeringenanser att det för kostnadsutvecklingenpå sikt är viktigt med ett klargörandepå denna punkt. Utgångspunkten vidbedömningen av rätten till statligassistansersättning bör, enligtregeringen, vara att de grundläggandebehoven skall uppgå till i genomsnittmer än . Om denenskilde uppfyller det kravet prövas iett andra steg behov avassistansersättning i andra situationerför vilka ersättning kan lämnas ombehoven inte tillgodoses på annat sätt.I propositionen anges vidare att detvid ()granskning av assistansersättningenframkommit att tillämpningen av LASSinte är enhetlig i fråga om motivations-och aktiveringsinsatser skall berättigatill personlig assistans.Frågeställningen har uppkommit i falldär den sökande i och för sig klarar attsköta sina personliga behov men för attgöra det behöver hjälp med att bliaktiverad eller motiverad. Enligt RRVhar kammarrätterna som regel bedömt attmotivations- eller aktiveringsinsatserinte skall berättiga till personligassistans. Regeringen anser att det iLSS bör klargöras att personligassistans skall avse individuelltanpassade hjälpinsatser åt den som pågrund av sitt funktionshinder behöverpraktisk hjälp i vardagliga situationer.Detta klargörande innebär således attdet främst är personer med fysiskafunktionshinder och med de mestomfattande behoven som blir berättigadetill insatsen. Regeringen menar attpersoner som helt eller i storutsträckning själva klarar av att påegen hand sköta sina personliga behovoch som enbart har behov av motivations-och aktiveringsinsatser bör få sinabehov tillgodosedda genom andra insatserenligt LSS eller socialtjänstlagen(SoL). Om karaktären och omfattningen avdet psykiska funktionshindret ställerkrav på sådan praktisk hjälp som är enförutsättning för att den enskildesgrundläggande behov skall kunnatillgodoses kan emellertid personer medpsykiska funktionshinder varaberättigade till personlig assistans,anges det i propositionen. Regeringenföreslår ändringar i 9 § LSS och 3 §LASS.MotionernaI motion So13 av m.fl. (v)hemställs att beslutar att ienlighet med vad i motionen anförtsändra definitionen av begreppetpersonlig assistans (yrkande 5). Imotionen anförs att regeringens förslagtill definition av personlig assistansmed nödvändighet måste förtydligas.Varje enskild funktionshindrad har rättatt få sitt behov av personlig assistansindividuellt prövad.Grundförutsättningen skall vara attpersonlig assistans skall förbehållaspersoner som till omfattning ochkaraktär har stora funktionshinder.Assistansen skall ge goda levnadsvillkorför den assistansberättigade medmöjlighet att fullt ut leva som andra.Motionärerna befarar att dennadiskriminering förstärks med dendefinition av personlig assistans somregeringen föreslår. De psykisktfunktionshindrade som behövermotivations- och aktiveringsinsatserkommer inte att få rätt till assistansannat än i undantagsfall.I motion So14 av m.fl. (mp)hemställs att avslårregeringens förslag till indragning avmöjligheterna att bevilja personligassistans för aktiverings- ochmotiveringsinsatser (yrkande 2). Imotionen anförs att förslaget innebäratt personer som får personligassistans för motiverande ochaktiverande insatser riskerar attförlora denna rätt. Det kan gälla t.ex.personer med autism. Motionärernaavvisar denna besparing i dess helhet.I motion So16 av ochLisbeth Staaf-Igelström (s) hemställsatt som sin mening geregeringen till känna vad i motionenanförts om att tillförsäkra barn ochungdomar rätten till personlig assistans(yrkande 1). I motionen anförs att dendefinition av personlig assistans somregeringen föreslår kan leda till attbarn och ungdomar med vissafunktionsstörningar utestängs frånrätten till personlig assistans. Omgrundläggande behov endast omfattarpersonlig hygien, att klä av och på sig,att äta och att kommunicera, kommer barnoch ungdomar med medicinska skäl somshunt, epilepsi och astma och som ärberoende av en person som känner demväl, inte längre att kunna erhållapersonlig assistans enligt LSS ellerLASS, menar motionärerna.I motion So18 av m.fl.(c) hemställs att beslutardefiniera begreppet personlig assistansi enlighet med vad i motionen anförts(yrkande 1). I motionen anförs attpropositionens förslag till definition istort sett är en anpassning till denpraxis som tillämpas. Det finns dock engrupp för vilka det kan innebärabetydande förändringar. Det kan gällat.ex. personer med förvärvadehjärnskador som leder tillinitiativlöshet och bortfall av minneoch tal. Den föreslagna definitionen fårinte leda till att aktiveringsinsatserinte tillgodoses i de fall de krävs föratt livskvaliteten skall förhöjas, ansermotionärerna.I motion So11 av m.fl.(kds) hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att åldersgränsen på65 år för rätten till assistans tas bort(yrkande 3).