bet · GJ01UU13 · 1996-03-07 00:00:00 — Utskottet harinhämtat att TV-direktivet varitföremål för översyn och att kulturutskott nyligenyttrat sig över ett förslag från om ändringar i direktivet.Ministerrådet kan väntas fatta beslut iärendet sedan tagit ställning tilländringsförslagen.Inom European Broadcasting Union ()pågår ett samarbete på radio- och TV-området mellan ett femtiotal länder,däribland samtliga länder som ärmedlemmar i . antog EBUriktlinjer för hur medlemsföretagen börförhålla sig till våldsskildringar i TV-programmen. Dessa riktlinjer har tagitsfram under medverkan av bl.a. BBC ochSveriges Television. EBU vill genomriktlinjerna främja en ansvarsfullpraxis för hur våld skildras i TV.Det kan här också nämnas att vidEuroparådets medieministerkonferens iPrag diskuterades bl.a.våldsskildringar i bildmedierna.Ministrarna enades om att det finns ettbehov av riktlinjer på europeisk nivå.En arbetsgrupp tillsattes med uppgiftatt utarbeta möjliga riktlinjer. Sverigedeltar i detta arbete.Utskottet kan således konstatera attdet redan finns ett långtgåendesamarbete mellan bl.a. EU:smedlemsländer då det gällervåldsskildringar i TV. Det ärsjälvfallet viktigt att detta samarbetefortsätter och efter hand utvecklas.Utskottet gör bedömningen att någotriksdagens initiativ inte ärerforderligt med anledning avmotionsyrkandet.Stockholm den 15 februari 1996På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), MonicaWidnemark (s), (), (), (),(v), AnnikaNilsson (s), (), EwaLarsson (mp), (), (), (),() och ElizabethNyström (m).Trafikutskottets yttrande1995/96:TU2yEU:s regeringskonferens 1996Till utrikesutskottetÄrendetRegeringen () har iskrivelse 1995/96:30 till riksdagenlämnat en redogörelse förförberedelsearbetet inför samt för vissaprincipiella ställningstaganden i defrågor som konferensen kan komma attbehandla.Genom beslut i kammaren den 11 december1995 har skrivelsen hänvisats tillutrikesutskottet för beredning.Utrikesutskottet har den 30 januari1996 beslutat bereda samtliga utskottutom utbildnings- och bostadsutskottentillfälle att yttra sig över skrivelsenjämte motioner i de delar som harsamband med resp. utskottsberedningsområde.Transport- och kommunikationsfrågorbehandlas i tre av de tretton motionersom väckts med anledning regeringensskrivelse, nämligen 1995/96:U22 avGudrun m.fl. (v) yrkande 39,1995/96:U25 av m.fl. (c)yrkande 12 och 1995/96:U29 av MarianneSamuelsson m.fl. (mp) yrkande 36.I v-motionen (yrkande 39) framhållsatt utsläppen från trafiken är ett avEU:s största miljöproblem. Trots dettamedverkar EU - betonar motionärerna -till en rad nya vägar och broutbyggnadersom ökar miljöproblemen, exempelvisÖresundsbron. Därför måste Romfördragetsartikel 129 om trans-europeiska nätverkändras så att trafiksektorn åläggs ettansvar för luftföroreningar, buller,markintrång och säkerhet. börenligt motionärerna som sin mening geregeringen till känna vad i motionenanförts om transeuropeiska nätverk ochmiljön.I c-motionen (yrkande 12) framhålls attdet är nödvändigt att reformera EU:stransportpolitik för att främja enhållbar utveckling. Motionärerna angervissa artikar i ochframhåller att dessa bör ändras. Sålundabör artikel 75 ändras så att det framgåratt rådet har ett ansvar för att vidtaåtgärder för att utveckla miljövänligaretransporter. Vidare bör varjemedlemsland ges uttrycklig rätt att medåberopande av miljöskäl, enligt artikel36, begränsa vägburna godstransportertill eller inom medlemslandetsterritorium. I artikel 129b börklargöras att gemenskapen skall bidratill att upprätta och utvecklatranseuropeiska nät som främjar enhållbar utveckling. I artikel 129c börtillföras att hänsyn skall tas tillprojektens ekonomiska och miljömässigalivskraft. bör - betonarmotionärerna slutligen - också verkaför att EU prioriterar en utbyggnad avden elektroniska infrastrukturen iEuropa. Yrkandet är att somsin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om behovet av attreformera EU:s transportpolitik ochpolitiken för att utvecklatranseuropeiska nät.I mp-motionen (yrkande 36) framhålls attregeringen vid regeringskonferensen bördriva krav på upprättande av en EU-planför hur miljövänliga transportsystem,som inte ger upphov till bl.a.drivhusgaser, skall kunna byggas ut somett mellanstatligt samarbete.Transeuropeiska nätverkRomfördragets bestämmelser om engemensam transportpolitik kompletteradesgenom med reglerom transeuropeiska nätverk (TEN) inomtransport-, telekommunikations- ochenergiområdena (art. 129b-129d).Gemenskapen skall ange riktlinjeromfattande mål, prioriteringar ochhuvudlinjer för de åtgärder som förutsesnär det gäller de transeuropeiskanäten, och i dessa riktlinjer skallprojekt av gemensamt intressepreciseras. Gemenskapen kan stödjamedlemsstaternas ekonomiska satsningarpå projekt av gemensamt intresse.Riktlinjerna skall antas av rådet påförslag av kommissionen och i samråd medEuropaparlamentet i enlighet med detförfarande som anges i Romfördragetsartikel 189b. Kommissionen harutarbetat ett riktlinjeförslag somanger kriterier för de olika nätverkenför transporter och till vilket är fogatett omfattande kartmaterial. I dettaredovisas bl.a. väg-, järnvägs- ochflygplatsprojekt i EU:s 15medlemsstater.Rådet har enats om att 14 TEN-projektinom transportsektorn bör prioriteras.Bland de 14 projekten märks den fastaförbindelsen över och den s.k.Nordiska triangeln. Vidare antog rådeti den s.k.finansieringsförordningen (Rådetsförordning (EG) nr 2236). I denna finnsnärmare bestämmelser om hur finansielltstöd skall fördelas till projekt avgemenskapsintresse som hör tilltranseuropeiska nätverk inom områdenaenergi, telekommunikationer ochtransporter. Stödformerna omfattarbidrag till utredningar (),bidrag till byggnadsinvesteringar (upptill ), räntesubventioner ochbidrag till lånegarantiavgifter.Rådet har också antagit en budget förår 1995 avseende projekt som finnsangivna i de föreslagna riktlinjerna förTEN-projekt inom transportsektorn.Budgeten omfattar ett totalt belopp om240 miljoner ecu (en ecu motsvarar förnärvarande ca ) för år 1995.Rådet är enigt om att avbudgeterade medel bör avsättas för de 14prioriterade TEN-projekten. Den svenskadelen av Nordiska triangeln har för år1995 tilldelats 6,5 miljoner ecu ochkust-till-kust-delen avÖresundsförbindelsen 10 miljoner ecu,med 5 miljoner ecu var för ochDanmark. Härtill kommer bidrag med 2,5miljoner ecu till några svenskautvecklingsprojekt inomflygtrafikledning.I ingressen till ett förslag till beslutav och rådet omriktlinjer för transeuropeiska telenätframhålls att införandet ochutvecklingen av transeuropeiska telenätsyftar till att säkerställa spridningenoch utbytet av information inom helaunionen. Detta sägs vara enförutsättning för att det skall gå attbygga upp ´informationssamhället´,vilket kommer att göra det möjligt förvarje medborgare, företag och myndighetinom hela unionen att få tillgång tillall slags information i sådana mängdersom de behöver . Vidare erinras iingressen om att kommissionen hartillställt rådet en serie riktlinjer förutvecklingen av ett digitaltflertjänstnät (ISDN) såsom ett trans-europeiskt nät och om att rådet harantagit en gemensam ståndpunkt i frågan.Det framhålls också att befintliga nät,inkl. befintliga ISDN, bör utvecklas iriktning mot avancerade nät som erbjuderdataöverföringshastigheter som varierarupp till bredbandskapacitet och som kananpassas till olika behov, särskiltmultimediatjänster ochmultimediatillämpningar. Förverkligandetav nät för integreradbredbandskommunikation (IBC) sägs kommaatt bli resultatet av denna utveckling.Vidare framhålls betydelsen av vissainom ramen för EU-samarbetet genomfördaFoU-program, avseende kommunikations-och informationsteknologi samttelematik, för de transeuropeiskatelenäten.Trafikutskottets ställningstagandeEtt genomgående tema i de motioner somväckts med anledning av regeringensskrivelse, och som rör trafikutskottetsberedningsområde, är det starkabetonandet av miljöaspekter i EU:sarbete inom transportsektorn.Trafikutskottet kan konstatera attmiljöaspekterna vid sidan avsysselsättningspolitiken utgör frågorsom regeringen prioriterar högst införkonferensen. Medborgarna runt om iEuropa kräver en bättre miljö -understryker regeringen - och ettgränsöverskridande samarbete är ettoundgängligt medel för att uppnå dettamål. Skall miljösamarbetet bli effektivtbör fler beslut kunna fattas medmajoritet, och miljöhänsynen bör slåigenom på samtliga politik-områden.Maastrichtfördraget innebar - betonarregeringen - en förstärkning av deteuropeiska miljösamarbetet. För att påett effektivt sätt kunna arbeta för deområden som prioriteras av ochför att kunna kombinera tillväxt medmiljöhänsyn bör emellertid enligtregeringen ytterligare åtgärder vidtas isyfte att stärka såväl den gemensammamiljöpolitiken som förpliktelsen attväga in miljön vid beslut inom andrapolitikområden. Ett övergripande svensktmål är att inte skall behövasänka miljöstandarden samt att vi skallvara drivande i EU:s miljöpolitik så attnya miljöregler sätts på en så högskyddsnivå som möjligt. Miljöreglernabör huvudsakligen varaminimibestämmelser som ger ländermöjlighet att gå före i miljöpolitiken.Vidare betonar regeringen vikten av attslutsatserna från iRio de Janeiro om en hållbarutveckling återspeglas i påett tydligare sätt än i dag.Trafikutskottet delar regeringenssålunda uttalade uppfattningar och villerinra om att statsministern redan i1994 års regeringsförklaring betonadeatt ambitionsnivån i EU:s miljöpolitikmåste höjas. IKommunikationsdepartementets del avfjolårets budgetproposition framhöllsockså att medlemskapet i EU ger Sverigeökade möjligheter att påverka unionensmiljöpolitik. Huvudinriktningen skulleenligt regeringen vara att medverka iutvecklingen av ett utvecklatkostnadsansvar för de olikatransportslagen och att söka påverkaunionen att skärpa avgaskrav för såvälpersonbilar som lastbilar. Det börvidare nämnas attKommunikationskommittén (dir. 1994:140)bl.a. har att ge förslag till hurSverige inom ramen för EU-arbetet kanbidra till att utforma en gemensamtransportpolitik (CTP) och inom arbetetmed transeuropeiska nätverk verka förgenomförandet av ett europeisktmiljöanpassat transportsystem.Den gemensamma transportpolitikenbehandlas i ett avkommissionen framlagt dokument medrubriken för den gemensammatransportpolitiken 1995-2000: Etthandlingsprogram för en hållbarrörelsefrihet i . I dokumentetsmiljöavsnitt framhålls bl.a. atttransportpolitiken måste innebära enavvägning mellan de växande kraven pårörelsefrihet och den markant ökadeinverkan på miljön av en fortsattutbyggnad av konventionell infrastrukturoch ökande transportverksamhet.Kommissionen har också i en nyligenpublicerad s.k. grönbok redovisat enomfattande studie om möjligheterna attförbättra kollektivtrafiken i Europa.Kollektivresandet måste enligtkommissionen ges ökad prioritet för attbilismens negativa konsekvenser för vårlivskvalitet och miljö skall kunnaundvikas. Kommissionen beredermedlemsstaterna liksom rådet,och andra EU-organ ochalla berörda intressenter tillfälle atttillställa kommissionen sina synpunkterpå grönboken senast den 31 juli 1996.Rådet har i en s.k. gemensam ståndpunktavseende riktlinjerna för dettranseuropeiska transportnätetframhållit att medlemsstaterna vidgenomförande av projekt av gemensamtintresse måste ta hänsyn tillmiljöskyddet genom studier av projektensinverkan på miljön i enlighet med ettrådsdirektiv om utvärdering av vissaoffentliga och privata projekts inverkanpå miljön och genom tillämpning av ettrådsdirektiv om bevarande av livsmiljöersamt vilda djur och växter.Det anförda ger enligt trafikutskottetsmening vid handen att arbetet inom såvälregeringen som EU har en inriktning ifråga om transporternas miljöpåverkansom synes stå i god överensstämmelse medmotionärernas önskemål. Trafikutskottetfinner det angeläget att regeringen vidregeringskonferensen och eljest inom EU-arbetet med kraft driver sinaståndpunkter i miljöfrågorna ochtillvaratar de möjligheter härtill somskapas genom ställningstaganden av EU:segna institutioner. Trafikutskottetförutsätter att så sker och att syftetmed motionsyrkandena, i de delar deavser transporternas miljöpåverkan,härigenom kan tillgodoses.Vad gäller den del av c-motionen sominnehåller krav på att skallverka för att EU prioriterar enutbyggnad av den elektroniskainfrastrukturen i hänvisartrafikutskottet till vad ovan anförts omEU-arbetet med transeuropeiska telenät.Inriktningen av detta arbete synesutskottet väl ägnad att tillgodosemotionärernas krav.Sammanfattningsvis ansertrafikutskottet - från de synpunktertrafikutskottet har att företräda - attde i detta yttrande behandlademotionsyrkandena inte påkallar någonåtgärd från sida och att dedärför kan avslås.Stockholm den 20 februari 1996På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), Per (), (), (), Tom (),(), (), (), BirgittaWistrand (m), (), MonicaGreen (s), (), LenaSandlin (s), (), ElisaAbascal (), () och ().Avvikande meningar1. ställningstagandeKarin () anser att utskottetsyttrande i avsnitt Trafikutskottetsställningstagande bort ha följandelydelse:Trafikutskottet finner det angelägetatt miljöhänsyn på dettransportpolitiska området återspeglas iEU:s fördrag på ett tydligare sätt änför närvarande. C-motionen innehåller -till skillnad från regeringsskrivelsen -förslag härom. Regeringens alltförallmänt hållna uttalanden måstekonkretiseras. bör därför enligttrafikutskottets mening vidregeringskonferensen driva krav ienlighet med de önskemål som uttalas i c-motionen. Det innebär att börverka för sådan ändring i artikel 75 attrådet får ett ansvar för att utvecklamiljövänligare transporter inomgemenskapen. Vidare bör söka setill att artikel 36 ändras så att varjemedlemsstat ges uttrycklig rätt attbegränsa vägburna godstransporter tilleller inom sitt territorium, medåberopande av miljöskäl. Som framhålls ic-motionen bör också i artikel 129bklargöras att gemenskapen skall bidratill att upprätta och utvecklatranseuropeiska nät som främjar enhållbar utveckling. Och av artikel 129cbör framgå att hänsyn skall tas tillprojektens inte bara ekonomiska utanockså miljömässiga livskraft. Slutligenanser trafikutskottet - i likhet med demotionärer som står bakom c-motionen -att bör verka för att EUprioriterar en utbyggnad av denelektroniska infrastrukturen i tillstyrker sålunda försin del yrkande 12 i c-motionen. Genomdetta ställningstagande torde syftetmed yrkande 39 i v-motionen få ansesdelvis tillgodosett. Yrkande 36 i mp-motionen avstyrker trafikutskottet försin del.2. ställningstagandeKarl-Erik () anser attutskottets yttrande i avsnittTrafikutskottets ställningstagande bortha följande lydelse:Som framhålls i v-motionen medverkar EUtill en rad nya väg- och brobyggnader,exempelvis , som ökarmiljöproblemen.För trafikutskottet framstår det somsjälvklart att miljöhänsynen bör slåigenom på samtliga politikområden ochatt slutsatserna från i år 1992om en hållbar utveckling bör återges iEU:s fördrag. En annan fördragsändringsom trafikutskottet förordar är den i v-motionen (yrkande 29) föreslagna attartikel 129 om transeuropeiska nätverkutformas så att det klart framgår atttrafiksektorn har ett ansvar förluftföroreningar, buller, markintrångoch säkerhet.Trafikutskottet tillstyrker sålunda försin del yrkande 29 i v-motionen. Genomdetta ställningstagande torde syftet medyrkande 12 i c-motionen få anses delvistillgodosett. Yrkande 36 i mp-motionenavstyrker trafikutskottet för sin del.3. ställningstagandeElisa () anser attutskotttets yttrande i avsnittTrafikutskottets ställningstagande bortha följande lydelse:För att klara framtida krav på godakommunikationer behövs ett samarbetenärliggande stater emellan. Med tanke påatt trafiken, och då särskilt denvägburna, står för en stor del avmiljöpåfrestningarna, måste stora hänsyntas till miljön då infrastrukturprojektplaneras. delar den i mp-motionen uttalade uppfattningen att ettmellanstatligt samarbete bör inledas föratt inom EU upprätta en plan förmiljövänliga transportsystem. Regeringenbör inför regeringskonferensen verka fördetta.Med det anförda tillstyrkertrafikutskottet för sin del yrkande 36 imp-motionen. Yrkande 12 i c-motionen ochyrkande 29 i v-motionen avstyrkertrafikutskottet för sin del.Särskilt yttrandePer (), Tom (),(), () och () anför:Miljöfrågorna i EU:s arbete inomtransportsektorn är enligt vår mening avutomordentligt stor betydelse. Vi harmed förvåning noterat att regeringen isin skrivelse inte ägnar dessa frågornågon särskild uppmärksamhet. Viförutsätter dock självfallet attregeringen vid regeringskonferensenaktivt verkar för att främja miljöhänsyni EU:s arbete med transportfrågor.Jordbruksutskottets yttrande1995/96:JoU4yEU:s regeringskonferens 1996Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har den 30 januari 1996berett jordbruksutskottet m.fl. utskotttillfälle att avge yttrande överregeringens skrivelse 1995/96:30 jämte motioner,i de delar respektive utskottsberedningsområde berörs.SkrivelsenI skrivelsen lämnas en redogörelse förförberedelsearbetet inför samt förvissa principiella ställningstaganden ide frågor som konferensen kan komma attbehandla.Samarbetet inom EU grundar sig främstpå fördraget om upprättandet avEuropeiska kol- och stålgemenskapen(Parisfördraget), fördraget omupprättandet av Europeiska gemenskapen(), fördraget omupprättandet av Europeiskaatomenergigemenskapen (Euratomfördraget)och fördraget om Europeiska unionen(). De treförstnämnda fördragen utgör den s.k.första pelaren i vilken medlemsstaternahar överlåtit vissa beslutsbefogenhetertill gemenskaperna. GenomMaastrichtfördraget har samarbetetutvidgats till den gemensamma utrikes-och säkerhetspolitiken (andra pelaren)och till det rättsliga ochinrikespolitiska området (tredjepelaren).Fördragsändringar kräver enighet mellanföreträdare för medlemsstaternasregeringar. Ändringarna måste godkännasav samtliga medlemsstater i enlighet medderas konstitutionella bestämmelser.Enligt skall enregeringskonferens sammankallas år 1996för att undersöka vilka bestämmelser ifördraget som skall revideras i enlighetmed de mål som anges i fördragetsinledning.En grupp bestående av personligarepresentanter för medlemsländernasutrikesministrar (reflektionsgruppen)har i uppgift att förberedaregeringskonferensen. Gruppens rapportskulle enligt skrivelsen föreligga i tidtill Europeiska rådets möte i den1516 december 1995.I ett inledande avsnitt med rubrikenÖvergripande svenska målsättningar anförregeringen bl.a. - såvitt avserjordbruksutskottets ansvarsområde - attmedborgarna runt om i kräver enbättre miljö. Ett gränsöverskridandesamarbete är ett oundgängligt medel föratt uppnå detta mål. Skallmiljösamarbetet bli effektivt bör flerbeslut kunna fattas med majoritet, ochmiljöhänsyn bör slå igenom på samtligapolitikområden. Vidare anförs att EUunder står inför fleraviktiga beslut som inte direkt kommeratt diskuteras vid regeringskonferensenmen som ändå är centrala för EU-samarbetets fortsatta utveckling. Hithör bl.a. reformer av den gemensammajordbrukspolitiken (CAP) ochregionalpolitiken.I ett avsnitt med titeln anförs (s. 15) att börpröva möjligheten att vid konferensen taupp till behandling frågan om djurskyddi ett etiskt perspektiv.Under rubriken anförregeringen bl.a. följande:Maastrichtfördraget innebar enförstärkning av det europeiskamiljösamarbetet. Men för att på etteffektivt sätt kunna arbeta för deområden som prioriteras av ochför att kunna kombinera tillväxt medmiljöhänsyn bör ytterligare åtgärdervidtas i syfte att stärka såväl dengemensamma miljöpolitiken somförpliktelsen att väga in miljön vidbeslut inom andra politikområden. Ettövergripande svenskt mål är att Sverigeinte skall behöva sänka miljöstandardensamt att vi skall vara drivande i EU:smiljöpolitik så att nya miljöreglersätts på en så hög skyddsnivå sommöjligt. Miljöreglerna bör huvudsakligenvara minimibestämmelser som ger ländermöjlighet att gå före i miljöpolitiken.Regeringen studerar också frågan attstärka miljöns ställning iEuratomfördraget.FN:s konferens om miljö och utveckling,UNCED, ägde rum i i juni1992. Vid konferensen antogs Rio-deklarationen, som fastslår ett antalgemensamma principer för arbetet med attsäkerställa en hållbar utveckling. Enhandlingsplan för detta arbete, Agenda21, beslutades också. Rio-konferensenägde rum efter att Maastrichtfördragetbeslutades. Det är viktigt att deprinciper för en hållbar utveckling somman enades om vid konferensen på etttydligare sätt än som sker i dagåterspeglas i EU:s fördrag.Kravet på att miljöhänsyn integreras iövriga politikområden - nuvarande ocheventuellt tillkommande - börförstärkas. Detta är också en avgrundtankarna bakom den vid antagna handlingsplanen. Sek-torsansvaret är i detta sammanhang avstor vikt. Ett exempel ärjordbrukspolitiken. Regeringen avser attvid regeringskonferensen föreslå att ettmiljömål för den gemensammajordbrukspolitiken förs in iRomfördragets artikel 39. Vidare skulledet kunna införas en skyldighet förkommissionen att göramiljökonsekvensbedömningar av sinaförslag.Andra viktiga områden som kanaktualiseras vid konferensen är:- att än tydligare framhäva att EU:smiljöregler skall utgå från en högskyddsnivå,-- att verka för att den i Sverigegällande substitutionsprincipen bliraccepterad som norm i gemenskapen,-- att stärka miljökraven i artikel100a i ,-- att betona medborgarnas rätt till engod miljö och förbättra tillgången tillmiljöinformation,-- att förbättra efterlevnaden av EU:smiljöregler,-- att tillämpa majoritetsbeslut påområden där det krävsenhällighet.-MotionernaEtt flertal yrkanden i följdmotionernaberör bl.a. miljöfrågorna, dengemensamma jordbrukspolitiken ochdjurskyddsfrågorna. De yrkanden somredovisas i det följande har framställtsi partimotioner från samtliga partier.Motion U23 (m) innehåller ett samlatyrkande att ger regeringentill känna vad som anförs ominriktningen av hållning vidregeringskonferensen. Beträffandemiljöfrågorna anser Moderatasamlingspartiet att det internationellasamarbetet redan har stor betydelse föratt förbättra miljön i . Ur svensksynvinkel är det angeläget att EUfortsätter att fatta konkreta beslut ien rad miljöfrågor i syfte att förhindragränsöverskridande miljöproblem.Samtidigt är det viktigt att pånationell nivå kunna ta hänsyn tillspecifikt känsliga förhållanden och detnödvändiga i att ett land skall kunnabesluta om egna, strängare miljöreglerän EU:s gemensamma minimiregler.Samtidigt kan inte miljön tas tillintäkt för protektionistiska åtgärder.Nationella regler som hindrar det friavaruflödet måste även i fortsättningenkunna prövas, i sista hand genom enjuridisk prövning i . Syftetmed prövningen skall vara att fastställaom medlemslandet har sakliga miljöskäloch om dessa väger tillräckligt tungt iförhållande till principen om frirörlighet. I fråga om ekonomiskastyrmedel, t.ex. en miniminivå förkoldioxidbeskattningen, är det angelägetatt länderna kommer överens. Fördragenbör inte ändras så att de möjliggörmajoritetsbeslut om harmonisering avskatter. I anslutning till regeringensbedömningar angående konsumentfrågornaanför motionärerna att djurskyddet inteprimärt är en konsumentfråga. Till endel är reglerna om djurskydd redantäckta inom ramen för förden gemensamma jordbrukspolitiken ochden inre marknaden. De grundläggandedjurskyddsreglerna bör vara lika inomhela EU. Enligt motionen bör därförinförlivas en klar hänvisning tillgrundläggande bra djurskydd i fördraget.I motion U23 berörs ävenjordbrukspolitiken, men endast somexempel på viktiga arbetsuppgifter somligger utanför regeringskonferensen. Dengemensamma jordbrukspolitiken behöver iökad grad marknadsanpassas, vilketkräver avreglering och neddragning avsubventioner.I motion U25 (c) yrkandena 10, 11 och1416 berörs bl.a. jordbrukspolitiken ochmiljöfrågorna. bör aktivt verkaför att djurskyddslagstiftningen skärps.De minimikrav som finns bör görasom till bindande regler. I artikel 39 ommålen för den gemensammajordbrukspolitiken bör tillföras ettstycke om nödvändigheten av atttillförsäkra en god omsorg omjordbrukets produktionsdjur.