bet · GK01SoU3 · 1996-09-04 00:00:00 — Ökningen för vin harförbytts i en svag minskning.Minskningen för spritdrycker har blivitlitet större än vad man hade kunnatförvänta sig.Dessa bilder visar också fördelningenmellan detaljhandel och servering (bild5). Genomgående har serveringsandelenökat för spritdrycker , för vinmed och för starköl . Detkan även belysas något av den kurva somvisar antalet serveringstillstånd ochutvecklingen (bild 6och 7). 1988 var siffran 3 200 tillståndmed servering till allmänheten. Vidutgången av 1995 var siffran 8 330tillstånd.Ja, det var de utvecklingstal som videls vet , dels har kunnatprognostisera för 1995.Gabriel : Jag ber att få tackaför möjligheten att få komma hit ochredovisa siffror över försäljning ochannat. Sammanfattningsvis bedömer jagatt läget är hotfullt och allvarligtäven om man naturligtvis skall utsättaalla larmrapporter för kylig analys.Systembolagets försäljning under 1995har utvecklats så här (bild 8): Det harskett en minskning avalkoholförsäljningen försprit, för vin och med 1,4 %för starköl. Mätt i ren alkohol varnedgången . Alkoholpolitiskt settkunde detta vara positivt, om det ocksåspeglade en nedgång av konsumtionen. Mendet kan man inte vara säker på. Den häröversikten ger en antydan om detta (bild9). Den visar utvecklingen iHelsingborg, i och iövriga landet. Då ser man att när detgäller sprit är det ungefär sammanedgång överallt. Där kan alltså inte enändring av gränshandeln ha så storbetydelse, och det är inte heller såkonstigt eftersom införselkvoten ärdensamma som . När det gällervin är nedgången störst i ,något mindre i och ännumindre i hela landet. Här tycks det skeen viss gränshandel. När det gällerstarköl är skillnaden ganska dramatisk.Nedgången är i , 12,5 %i - alltså i ,och - och en litenuppgång av försäljningen i resten avlandet. Schematiskt kan man säga attökningen av gränshandeln i södra uppgå till av den totalaförsäljningen. Här är det en uppdelningmellan de olika länen (bild 10). IBlekinge är nedgången väsentligt mindre.När man kommer på litet avstånd frånSundet är det alltså inte samma dramatiklängre. I hela landet är nedgången1,. Men om man bortser från södraSverige har det skett en liten uppgång.Denna prognos som inte bara innefattarSystembolaget utan också partihandeln iövrigt och öl klass II stämmer ungefärmed det som Hans Agnéus visade tidigare,alltså en nedgång av den totalaalkoholförsäljningen (bild11). Men dessa siffror är dåkoncentrerade till sprit och vin. Dethar skett en uppgång istarkölsförsäljningen och av försäljningav öl klass II totalt. Det är klart attgränshandeln rör starköl. Men om man serpå ölförsäljningen i hela landet har detinte skett någon nedgång.Jag skall lämna ett par siffror förjanuari och februari. Det är en fortsattnedgång, men den är inte fullt så stor.Det kan betyda att det har skett enavmattning av nedgången, men det behöverinte alls vara så. Det kan bara vara ensådan sak som att nedgången i heladetaljhandeln har fortsatt, och dettakan gälla även oss. Gränshandeln överÖresund har kanske inte befrämjats avden kalla vintern. Det kan vara enförklaring till att det har varit enuppgång i försäljningen i ,en ganska måttlig nedgång i södraSverige och en ännu mindre nedgång iövriga landet. Jag vill visa dessasiffror också mot bakgrund av att dethar förekommit larmrapporter om attSystembolagets försäljning i Sydsverigeskulle ha gått ned . Det äralltså en viss överdrift. I en tidningstår det att försäljningen har minskatmed , i en annan tidningstår det att försäljningen har backatmed . Men det äralltså inte så. I harförsäljningen backat med cirka hälftenav den siffran, vilket ju kan varaallvarligt nog från många synpunkter.Men det är ändå bättre att hålla sigtill verkligheten. Om man serölförsäljningen i ur ett annatperspektiv visar denna bild de olikasorterna öl. Det svarta är den totalaölförsäljningen som är högreän vad den var på mellanölets tid.Försäljningen gick ju ned och har den stigit.Försäljningen av starköl, öl klass IIoch öl klass I är alltså ganska hög. Denlilla minskning som har varit under 1995har faktiskt drabbat öl klass I medanförsäljningen av de andra två klassernahar ökat (bild 12-17).Som en liten illustration till dendiskussion som förs ibland omSystembolagets försäljning tillrestauranger vill jag visa den härbilden (bild 18), där den blåa kurvanvisar vår försäljning, medan den rödakurvan visar bryggeriernas försäljningtill restauranger. Partihandeln med öldomineras alltså av de svenskabryggerierna. De som dominerarölförsäljningen är de tre stora svenskabryggerierna, , ochSpendrups (bild 19). De står för ca 80 %av vår försäljning. Lägger man till detfjärde största , , blirsiffran . Sedan finns det ett stortantal mindre bryggerier som hartillkommit . De står fören mycket liten del av vår försäljning,men de finns givetvis med i sortimentet.Detta är försäljningen. Men sedan kanman fråga sig hur det ligger till medmörkertalet. Det säkraste man kan sägaom det är, att man inte vet hur detligger till. Därför harAlkoholinspektionen,, Systembolaget, Vin& Sprit och gåttsamman om ett projekt där vi har bettfyra forskare att svara på frågan hurdet ligger till med mörkertalet. Sedan har dessutomregeringen gett m.fl.ett liknande uppdrag. För dagen byggeralla tvärsäkra uttalanden - t.ex. det vinyss såg i TV om att var fjärde flaskaär illegal - på ganska lös grund, ävenom de kan vara sanna. Men de kan ocksåvara felaktiga.Då kan man fråga sig: Vad ärmörkertalet? Vilken roll spelar det? Därkan man naturligtvis ha olika syn.Illegal alkohol är förmodligen farligareän legal, eftersom den dricks i störrekvantiteter av dem som dricker den.Dessutom finns ju inte denålderskontroll och den sociala kontrollsom finns när det gäller den legalaalkoholen. Jag har roat mig med att göraen liten beräkning som jag tycker kanvara värd att begrunda. Beräkningen ärvisserligen , men den ärfortfarande ganska aktuell. Här ser manalltså alkoholförsäljningen i 18europeiska länder (bild 20). Sverigeligger tillsammans med och Islandi botten. Man kan ha som hypotes attmörkertalet är störst i de nordiskaländerna, vilket mycket väl kan varafallet - vi har de högsta priserna somju är incitamentet för svart handeleller hembränning. Om man accepterar densom jag tror något överdrivna siffranatt mörkertalet utgör av denregistrerade konsumtionen betyder detdetsamma som av den totalakonsumtionen. Lägger man på den siffranpå de nordiska länderna och påFinland och på - där harman ju haft en ganska stor gränshandel -finner man att rangordningen blir istort sett oförändrad. Det enda somhänder är att och hopparupp några platser medan , fortfarande även med dessamycket kraftiga mörkertalsuppskattningarligger i botten av ligan - detta för attge något litet perspektiv på mörkertaletutan att för den skull bagatelliseradet.Man har gjort många studier avpriskänsligheten när det gälleralkoholdrycker (bild 21). I eninternationell forskarrapport talas detom en pris-elasticitet på -0,7 och -0,6.I en tidigare studie somAlkoholkommissionen gjorde talades detom siffran -1. Det betyder att enprissänkning skulle leda konsumtionsökning med 7-10 %.Prisnivåerna i , ochTyskland framgår på ett ungefär av dennasammanställning (bild 22). Ölpriserna iDanmark ligger enligt SCB på någotmindre än hälften av våra. I Tysklandligger priserna på en tredjedel av våra.Skall vi anpassa oss till detta, blirdet naturligtvis fråga om en ganska storökning av den legala konsumtionen. Deninternationella forskargruppen gjorde enberäkning som pekar på att en anpassningtill dansk nivå skulle medföra enmåttlig ökning av spritkonsumtionen(bild 23). I ligger ju prisernapå av de svenska.Vinförsäljningen skulle kanske öka meden femtedel, och ölförsäljningen skulleenligt forskarrapporten öka med ca 70 %.Sedan kan man fundera på vad en sänkningav alkoholpriset skulle kunna betyda förden dagliga hanteringen (bild 24). Jagär nu ingen flitig kund på svartamarknaden, men det har sagts mig att enflaska vanligt brännvin kostar ungefär100 kr där. Hos oss, alltså påSystembolaget, kostar den i runda tal190 kr. Säljarens kostnad kan, om dennetillverkar spriten själv eller smugglarin den, ligga på kanske . Detbetyder i så fall att den som säljersvart tjänar . Den somköper svart tjänar också ungefär 90 kr.Detta kanske är ett mönster; säljarenoch köparen delar så att säga påavansen. Om man skulle sänka prisernamed , blir ju priset i systembutiken150 kr, och om man antar att köpare ochsäljare fortfarande delar på vinsten,skulle priset på den svarta marknadenbli , varav säljaren som vinst tar70 kr, och har en kostnad på 10 kr.Också köparen tjänar . Om mantillämpar dessa priselasticiteter på denlegala försäljningen, kan man se att detskulle leda till att den legalakonsumtionen ökade med ca . Sedan kan man fråga sig vad somhänder med den svarta konsumtionen omman bara tjänar på att köpa elleratt sälja svart i stället för . Detär ju möjligt att den svartakonsumtionen går ned, men det är ocksåmöjligt att den går upp. Även priset påden svarta marknaden sänks ju, från 100kr till . Vi vet alltså inte. Detär bara något som borde övervägas. Om vii stället skulle sänka priset ,skulle en flaska renat kosta isystembutiken. På svarta marknadenskulle den kanske kosta . Säljarenoch köparen tjänar då vardera;fortfarande en ganska bra avans kan mansäga. Min preliminära slutsats av detta- även om jag också tycker att ingetskall få vara heligt, utan att alltingmåste få diskuteras - är att det är ennågot tveksam metod att bekämpa illegalalkohol med prissänkning på Systemet.Sedan kan man naturligtvis fråga sig vadsom händer med ölförsäljningen om mansänker priset (bild 25). Vi sålde 1995ca öl i de tre södralandskapen. Vi antar att ökningen avgränshandeln låg på - det ärvad försäljningen gick ned med i ,och jämfört med övrigalandet. Om man anpassade priset tillDanmark skulle man naturligtvis få bortgränshandeln. Svenskt öl är ju lika brasom danskt, så då skulle man handla iSverige. Å andra sidan skulle man, omman sänkte priset till hälften, få enviss ökning av den totala försäljningenav starköl, som ligger på ca 108miljoner liter. Man skulle kanske få enökning med ca . Ävendär finns det alltså anledning attöverväga effekten när det gällerproportionerna.Jag har tyvärr inget bra utspel attkomma med i fråga om vad man skall göraför att lösa dessa problem. Jag har baraganska konventionella synpunkter. Att vibör bevara införselreglerna - och helstskärpa dem - är en synpunkt. Det ärnaturligtvis viktigt att vi står på ossi förhandlingarna. En annan synpunkt äratt vi bör bekämpa smuggling ochhembränning i första hand med tull,polis och opinionsbildning. Vi kan gärnase på vad man gör i i det fallet.Om inte detta lyckas, och om vi intelyckas försvara införselgränserna, trorjag att en sänkning av priset kan varaen verksam åtgärd för att motverkagränshandeln, men det får då som sagtockså andra effekter.Robert : Jag har tre saker attsäga till er och jag har tre bilder attvisa. Den första bilden visar vad somhar hänt med ölkonsumtionen ochölförsäljningen - det är två olika saker- , vårt första EU-år.Slutsatsen är att privatimportenexploderar. Den andra bilden visar dentotala alkoholtillförseln via olikadistributionskanaler. Där är slutsatsen,såvitt vi kan bedöma, att mer än entredjedel av den totalaalkoholkonsumtionen nu ligger utanförstatistiken och utanför vår kontroll.Den tredje bilden är ett försök att visavad vi kan göra för att återvinnakontrollen över alkoholflödena.Den första bilden visar den totalakonsumtionen (bild26). Vi menar att konsumtionen har ökatmed i storleksordningen . Detstämmer ganska väl överens med dengenomsnittliga ökningen , som har varit . Dentotala konsumtionen av öl består ju delsav sådant öl som är sålt och beskattat iSverige, dels av sådant öl som inte ärbeskattat alls eller som är beskattat inågot av våra grannländer. Dennakonsumtion synes ha ökat med ca 70 %under det gångna året - till . Av de 95miljoner literna är 85 miljoner ganskaväldokumenterade. Det handlar omprivatinförsel. Detta tycker vi att vihar ett bra grepp om tack vareintervjuer på färjor osv. av de 95 miljoner literna skullealltså vara smuggling. Den siffran vetvi dock ganska litet om. Enligt andrakällor skulle det kunna vara fråga om såpass mycket som . I såfall skulle alltså den totala siffranvara . är alltså en mycket försiktiguppskattning. Vi menar att den totalaförsäljningen av beskattat öl i Sverigeför första gången sjönk medungefär 1995. Det är etttrendbrott jämfört med den ökning på ca5 % som vi har haft . Iblandsäger man till oss på bryggerierna attvi är protektionistiska och vill undvikaimport. Det är inte sant. avförsäljningen i är import. Dåhandlar det om legalt importerat öl. Detär en ganska hög siffra. Vi välkomnardetta, och vi är beredda att fajtas idetta avseende. Men dubbelt så mycket,, är alltså öl som inte alls ärbeskattat eller som är beskattat på ennivå som kanske ligger på en tiondeleller en femtondel av vad svenskabryggerier betalar. Det är, menar vi,oacceptabelt.Låt mig också, eftersom jag användermycket siffror här, säga att allasiffror finns dokumenterade i ettunderlag som vi lämnar ut efterutfrågningen. Där kan ni se precis hurvi har räknat och hur vi har kommit framtill de siffror jag hänvisar till.Ser vi då på den totalaalkoholtillförseln till , såbestår ju den av en dokumenterad delmarkerad i blått på denna bild och av enicke-kontrollerad och icke-dokumenteraddel som jag här visar i rött (bild 27).Detta är vår skattning av hur det såg ut1995. är Systembolagets andel. Vibrukar kalla Systembolaget för ettmonopol, men det är ju något oegentligtom marknadsandelen faktiskt är 45 %.Dessutom har vi partiförsäljningen tillrestauranger. Den synes ha ökat mindreän vad vi hade väntat oss. Det berorantagligen på att den kom i gång senareunder året än vad vi hade väntat oss.Dessutom har vi folkölsförsäljningengenom dagligvaruhandeln. Tillsammansutgör detta alltså . Det betyder måste lägga på för attfå reda på den verkliga konsumtionen.Den röda sektorn på bilden består del av legal men oregistreradalkohol. Det är i första hand fråga omprivatimport, men till en liten delockså om vin- och öltillverkning ihemmen. En ännu mindre del är sådanalkohol som svenskarna drickerutomlands. Hur stor den delen är vet viinte så mycket om, men vi har i femår genomfört undersökningar om detta,och de ger ungefär samma resultat varjeår. Vi känner oss ganska säkra när detgäller den sektorn. Denna sektor ärnaturligtvis mycket mer osäker. Denbestår till ungefär hälften avhemtillverkning - alltså hembränning -och till ungefär hälften av insmuggladalkohol. Ser vi på förändringen övertiden så är det de röda sektorerna somökar. De blå sektorerna minskade underdessa . Vi tycker att det isynnerhet finns anledning att oroa sigöver den illegala sektorn, alltså densom inte bara är icke statistikförd utanäven illegal. Den synes ha ökat med istorleksordningen under det gångnaåret.Vad gör vi nu åt det här? Jag säger somGabriel , att jag naturligtvisinte har någon patentlösning. Vi menaratt det är viktigt att behållakontrollen över den registrerade del avalkoholförsäljningen som vi har i dag.Vi menar att man kan tala länge, fasttiden inte medger det, om hur man skullekunna göra helt andra insatser för attförändra attityder och kunskaper omalkoholens verkningar - framför allt hosunga människor. Men det som synes varadet allra viktigaste är att göra ettallvarligt försök att återigen fåkontrollen över de illegalaalkoholströmmarna. Där tror jag, imotsats till , att den enda vägenär att vi anpassar våra alkoholskattertill omvärlden. Vi har gjort ett försök.Vi har använt den alkoholpolitiskautredningens siffror för hur mycketalkoholkonsumtionen förändras vidprisändringar. Vi har också använtGöteborgs handelshögskolas beräkningarav hur privatimport påverkar konsumtion(bild 28). Jag har använt tvåskattesatser. 2,38 per centiliter renalkohol är den skatt som vi har påstarköl. 1,17 skulle, om vi valde denskattesatsen, innebära en beskattningsom ligger över vad man har iDanmark. Det är ungefär den nivå somDanmark har relativt , och somgör det möjligt att hålla kontroll överalkoholflödena i . Jag har ocksåillustrerat detta på två nivåer:antingen dagens maximigräns på 15 litereller en framtida totalgräns på 110liter. Hur fort vi kommer att gå från 15till 110 råder det delade meningar om,men att vi till slut hamnar på 110 literär vi väl alla överens om.Det som ligger i vägen för en sådanåtgärd, är ju dels socialpolitiska ochfolkhälsopolitiska värderingar, delseffekter på statskassan. Om vi först serpå de socialpolitiska aspekterna, är detnaturligtvis så att vi får en ökning avförsäljningen i om vi sänkerskatten till 1,17. Om vi höjer skatten,för detta innebär ju en höjning avfolkölsskatten, får vi en avsevärdminskning av försäljningen i Sverige.Men det som enligt den härsammanställningen är viktigt att noteraär att vi, vid den lägre skatten, får enminskning av införseln som är större änökningen av försäljningen i . Detberor naturligtvis på att man, när manköper stora mängder öl i ellerTyskland, får ett lagertryck hemma. Dessutom är det öl manköper i eller alltidstarköl. Möjligen kan det ibland varamellanöl. Det ersätter inte bara starkölsom man annars skulle köpa påSystembolaget. Det ersätter också folkölsom man annars skulle köpa i sindagligvarubutik. Det betyder att det ölvi dricker i i genomsnitt kommeratt bli starkare. Det innebär, om vitittar på den sista raden, attalkoholkonsumtionen per capita både vid15 liter och vid blir störreän vad den skulle vara om vi hade denlägre skatten, som här visar ungefär enoförändrad konsumtion jämfört med vad vihar . Detta är inte alldeles lättatt ta till sig. I vanliga fall sägerman ju att ett högre pris innebär enlägre konsumtion. Dessa två faktorer,alltså lagertrycket och alkoholstyrkan,gör dock att vi får en högre konsumtion.Ser vi sedan på inverkan på statskassan,är det naturligtvis så att vi tapparbetydligt mer pengar vid 1:17 än vi görvid en högre skatt. Det rör sig omungefär 500 miljoner i skillnad i bådafallen. Men det kompenseras av attsysselsättningen bibehålls eller t.o.m.ökas något. Här ligger den istorleksordningen 1 200 arbetsplatser,och räknar man en halv miljon perarbetsplats har det kompenserat förbortfallet i statskassan.Min slutsats är att det är mycket sommåste göras, men en sak är att justeraskattesatserna till att ligga närmareomvärldens och att göra det ganskasnabbt, innan infrastrukturerna försmuggling och privatimport cementerasoch byggs upp ytterligare.Sten : går ordet till VD från Vin & Sprit AB.Egon : Jag vill börja med attuttala min uppskattning över attriksdagens skatte- och socialutskott hartagit initiativ till den härutfrågningen. Jag tror att det ärväldigt många som är okunniga om vad somhänt i efter EU-medlemskapet.Det som händer tycker jag är allvarligtoch djupt oroande. Vi är på väg att fåen allt större del avalkoholkonsumtionen utanför Systemet.Det har inte med avmonopoliseringen attgöra, utan det är en direkt konsekvensav och EU-medlemskapet. Jaghar inte behövt anstränga mig särskiltmycket för att hitta de rubriker som ninu ser på bild (bild 29 och 30). De härrubrikerna är hämtade från de senastemånadernas och veckornas tillslag, ochde synes bli allt värre. Helgensrubriker finns inte med här. Tullens ochpolisens resurser är otillräckliga,vilket innebär att de här frågorna integes någon högre prioritet. Tullen hardessutom begränsade möjligheter attutföra sina kontroller efter EU-inträdet. Dessutom - och det tycker jagpersonligen är väldigtallvarligt - verkar det som allt flerbetraktar illegal öl- och sprithanteringsom ett ringa brott. Enligt vad vi harkunnat få fram genom tull- ochpolismyndigheterna är uppskattningen upptäcker av de varorsom smugglas över gränserna, och i stortsett gäller samma vad avser den illegalatillverkningen.Låt mig här skjuta in - eftersom såmånga fortfarande talar omhembränning - att det inte längrehandlar om hembränning i ordets rättabemärkelse, utan nu handlar det om enillegal industriell tillverkning. Vi harrätt många sådana bilder också, men viskall inte trötta församlingen med dem.Det har gått så långt att vi har fått enkonkurrens på den illegalaspritmarknaden. Det är den illegalttillverkade spriten i som säljsi femlitersdunkar som har fått sänktpris, därför att priset på 1 literinsmugglad sprit är , som GabrielRomanus visade. Om vi då tar polisensoch tullens uppgifter om vad som händeroch försöker göra en bild, kan vi börja1977 (bild 31). Vi kan på bilden se vadsom är försäljningen via Systembolagetoch vad som är insmugglad sprit. Dendelen har ökat kraftigt, framför alltefter EU-medlemskapet. Vi kan vidare sevad som är illegalt tillverkad sprit ochresandeinförsel, som naturligt nog harökat i takt med det ökade resandet. Jagtänker inte kommentera det här mera,utan bara säga att det visar på en klartrend. Om man omsätter samma bild ochgör en cirkel i stället för staplar(bild 32), får man fram att år 1977svarade Systembolaget för av dentotala försäljningen av sprit. Då varden illegala tillverkningen väldigtliten, kanske några procent, och likasåsmugglingen. Visar vi samma bild (bild33) finner vi - det stämmerganska väl med vad - att försäljningen frånSystembolaget när det gäller sprit är ca50 %. Ofta när man visar bilder av detslag som jag nu har visat, börjar man endiskussion om procentsatser: Är de förlåga eller för höga? Jag är fullkomligtöverens med : det är entämligen meningslös diskussion. Detfinns, precis som han sade, ingenabsolut sanning inom det här området. Dehär siffrorna har vi försökt ta fram medhjälp av tull, polis ochalkoholforskare. Men oavsettprocenttalen, om de skall justeras uppåteller nedåt, är det allra viktigaste föross att konstatera att den illegalahanteringen av sprit ökar och att det ärnödvändigt med snabba åtgärder. Bildernavisar också att merparten av den totalaspritförsäljningen - då ligger ocksåresandeinförseln där - inte är skattad iSverige. Det är ett skattebortfall på istorleksordningen 2,5-3 miljarderkronor. Men vad som är värre är att denokontrollerade konsumtionen innebär attalkoholberoende och ungdomar alltlättare kommer över sprit dygnets allatimmar, . Den härillegala marknaden har ständigaöppettider.Det korta filminslaget inledningsvisvisar tydligt vad det nu är som händer,och dessutom föreligger naturligtvis detsom också pekade på:stora risker för framför allt ungdomaroch för dem som dricker den illegaltproducerade spriten och den insmuggladespriten. Om vi inte har någorlunda fullkontroll över situationen leder det härnaturligtvis till negativa socialakonsekvenser. Det ligger naturligtvisockså i mitt intresse att påpeka att detär bättre om man har produktionen underlegala, kontrollerade former, där deanställda fullgör sina åligganden motsamhället, än att allt fler kriminellaelement, som inte känner något ansvarmot samhället, tar överalkoholhanteringen. Eftersom det harframkommit uppgifter i medierna om minegen person, vill jag verkligenunderstryka att jag inte är ute efteratt öka spritkonsumtionen. Men jag villatt så stor del som möjligt avspritkonsumtionen skall ske undersamhällelig kontroll. håller vi påatt få det omvända. Det finns t.o.m.poliser som säger att tidigareknarklangare nu övergått till illegalsprithantering. Skälen är följande: 1.Risken att bli avslöjad är mycketmindre. Det är mycket lägrestraffsatser om man ägnar sig åt illegalsprithantering jämfört med narkotika. 3.Det är lika lättförtjänta pengar, som isin storlek t.o.m. kan ge mer änknarkhanteringen. Då kommer frågan:Finns det någon lösning på detta alltallvarligare samhällsproblem? Jagtvingas tyvärr svara likartat somGabriel och av oss har nog här någonfärdig lösning att presentera. Menenligt min mening måste alla vägarprövas. Min egen uppfattning är attTullen och Polisen med nuvaranderesurser gör allt vi kan begära. Kandessa resurser omprioriteras?