bet · GJ01FiU15 · 1996-07-05 00:00:00 — Behovet av de angivnaåtgärderna är stort och de rymmersamtidigt en storsysselsättningspotential.Finansutskottet vill särskilt framhålladet angelägna i att medlen inte kommeratt användas till underhåll av gamla,konventionella system.Med det anförda tillstyrks regeringensförslag om program för omställning tillhållbar utveckling och motion Fi116 (v)yrkande 16. Övriga här behandlademotionsyrkanden avstyrks i motsvarandedel.dels att utskottets hemställan under 34bort ha följande lydelse:34. beträffande program föromställning till hållbar utvecklingatt med bifall tillproposition 1995/96:222 yrkande 10och motion 1995/96:Fi116 yrkande 16samt med avslag på motionerna1995/96:Fi119 yrkande 4 och1995/96:Fi123 yrkande 13 beslutar attpå tilläggsbudget till statsbudgetenför /96 öka det underfjortonde huvudtiteln anvisadereservationsanslagetInvesteringsbidrag för främjande avomställning i ekologiskt hållbarriktning med 1 samtsom sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,65. Kretsloppsanpassade system (mom. 35)() anserdels att finansutskottets yttrande underrubriken sy- stembort ha följande lydelse:Enligt finansutskottets mening måsteomställningen till ettkretsloppssamhälle under de närmastedecennierna prägla utvecklingen i allaländer. Både själva omställningsfasenoch processer i ett framtidakretsloppssamhälle ger många nyaarbetstillfällen som kan ersätta dem somförsvinner med den tidigareresursslösande och miljöstörandetekniken. vill påminnaom att vi har en stor mängd äldremiljöförsyndelser att ta hand om. Ca2 000 platser är kända som förorenade.En uppskattning av Naturvårdsverketvisar emellertid att totala antaletförorenade platser uppgår till 7 000stycken. En bedömning är att sanering avmiljöskadade områden ger inte baradirekta utan även indirektasysselsättningseffekter, eftersomutbildning om ny teknik ochsaneringsmetoder behövs. Finansutskottetanser därför att arbetet med sanering avmiljöskadade områden bör utökas. Dockbör bidrag lämnas bara i de fall dåuppgift om vem som bär ansvaret förföroreningen inte kan fastställas ellerdå den ansvarige saknar ekonomiskaresurser att genomföra efterbehandling.Finansutskottet erinrar om att en annankonsekvens av vår oförmåga atttillräckligt snabbt ställa om till ettekologiskt hållbart samhälle gällerförsurningen av mark och vattendrag.Restaurering av sjöar och vattendragliksom kalkning av skogsmarker kommeratt vara nödvändigt under en lång tidframöver. Därmed ökar behovet avarbetskraft för försurningsbekämpningen.Utskottet anser alltså attkalkningsinsatserna bör utökas under detkommande budgetåret.Vidare bör länsstyrelsernasmiljövårdsenheter förstärkas för attlänsvisa naturvårdsinventeringar ochrevideringar av naturvårdsplaner skallkunna genomföras i ökad omfattning.Dessa enheter har getts nyaarbetsuppgifter och den gröna naturvården på länsstyrelserna har intesällan kommit i kläm. Personalresurserbör tillföras länsstyrelserna för detändamål som motionärerna tar sikte på.Enligt beräkningar kan 30 årsarbetenhärigenom beredas för personer mednaturvetenskaplig utbildning.Plundringen av sällsynta och hotadeväxter och djur tilltar. Därmed ökarbehovet av s.k. naturbevakare.Uppbyggnaden av ett sådantbevakningssystem skulle, menarutskottet, resultera i ca 50 årsarbetenoch det till en årlig kostnad av ca 15miljoner kronor.Allergisanering är enligtfinansutskottets mening ytterligare ettområde som kan bidra till en förbättradmiljö i kombination med en positiveffekt på sysselsättningen. Staten harunder riktat olikaformer av tidsbegränsade stöd till bygg-och bostadssektorerna. I de flestafallen har dessa stöd kunnat utgå utanatt krav ställts på attbyggnadsåtgärderna skall vidtas på ettekologiskt hållbart och miljöriktigtsätt. Följden har blivit att mångabostäder byggts eller byggts om enligtmetoder som redan visat sig ge problem.Användandet av olämpliga byggmaterialoch installation av kompliceradeventilationsanläggningar har starktbidragit till de osunda inomhusmiljöersom finns både i bostäder och imånga andra byggnader. Ett av de stödtill byggnadsåtgärder som kunnat utgåunder senare tid har emellertid givitsden förordade inriktningen. allergisanering, dvs. bidraget förförbättringar av inomhusmiljön ibostäder och vissa lokaler, har endastutgått till åtgärder som bedömts varanödvändiga för att avhjälpa olägenhetersom föranletts av fukt och dåligluftkvalitet, brister iventilationssystemen eller avhälsofarliga material. Ursprungligenanslogs för dettaändamål. godkänderiksdagen att av deanslagna medlen skulle få användas fördet extra statliga stödet förbostadsförbättring. Omfördelningengjordes mot bakgrund av att regeringenvid detta tillfälle redovisadebedömningen att de anslagna medlen föråtgärder i inomhusmiljön inte fullt utskulle komma att tas i anspråk. Det haremellertid därefter visat sig attefterfrågan på detta stöd beräknasöverstiga de nu tillgängliga medlen medomkring 800 miljoner kronor.Finansutskottet ansluter sig tillförslaget från omytterligare medel om 600 miljoner kronortill detta ändamål.Ett grönt ROT-bidrag kan, enligtfinansutskottets uppfattning, varaytterligare ett angeläget inslag ikretsloppsanpassade system. Medel härförliksom för fortsatt allergisanering kanfinansieras genom att avslårregeringens förslag om en nedsättning avstämpelskatten. Stöd bör kunna utgå föråtgärder som innebär miljöanpassning ochenergieffektivisering. Stödberättigadeåtgärder bör exempelvis varakonvertering av eluppvärmning tillbiobränslen eller fjärrvärme,kretsloppsanpassning av olika tekniskasystem samt åtgärder för att minskabullerproblemen i arbets-, hem- ochutomhusmiljöer. Villkoren för bidragetbör utformas så att det stimulerar tillett ekologiskt riktigt byggande medmiljöanpassade material, byggmetoder ochenergisystem.Med det anförda tillstyrks motion Fi117(mp) yrkandena 7-14.dels att utskottets hemställan under 35bort ha följande lydelse:35. beträffandekretsloppsanpassade systematt med bifall till motion1995/96:Fi117 yrkandena 7-14 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,66. Stöd till energiprojekt (mom. 36)() anserdels att finansutskottets yttrande underrubriken energiprojekt bort haföljande lydelse:Finansutskottet vill påminna om attunder , dåskattereduktion medgavs för vissa ROT-åtgärder, kom praxis i fråga omenergiinstallationer att utvecklas påett sådant sätt att reduktion baramedgavs i vissa fall. En förutsättningför skattereduktion var således attåtgärder vidtogs i detbefintliga värmesystemet. att oklarhet ibland kom att rådahuruvida skattereduktion kunde komma ifråga eller inte. Enligt utskottetsmening bör oklarheter av denna typundanröjas i det nu införda systemet medskattereduktion. En övergång till merenergisnåla och miljövänligareuppvärmningsformer bör naturligtvisstimuleras och inte motverkas avskattereduktionen. I enlighet medförslaget i motionbör därför reglerna utformas så att detklart framgår att konvertering avelvärme till andra uppvärmningsformerskall omfattas av skattereduktionen.Utskottets ställningstagande i denna delbör som sin mening geregeringen till känna. Med det anfördatillstyrks motion Fi118 (kds) i berörddel.dels att utskottets hemställan under 36bort ha följande lydelse:36. beträffande stöd tillenergiprojektatt med bifall till motion1995/96:Fi118 yrkandena 31-33 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,67. Miljöanpassat transportsystem (mom.37)() anserdels att finansutskottets yttrande underrubriken transportsystembort ha följande lydelse:Finansutskottet instämmer imotionärernas uppfattning om vikten avatt transportsystemmiljöanpassas. När det gällerpersontransporterna bör åtgärdernainriktas på att andelen kollektivtrafikskall ökas. På motsvarande sätt börgodstransporterna på väg minskas tillförmån för spårbunden trafik ochsjöfart. Enligt en uppskattning innebären ökning av SJ:s trafikvolym med 20 %att personalstyrkan ökar . Medden inriktningen nås två syften,nämligen en nödvändig miljöanpassning avtransportsektorn och en mängd nya grönajobb. Även ett ökat inslag av inhemsktproducerade, miljöanpassade drivmedeletc. från skogs- och jordbruket skullekunna generera många sådanaarbetstillfällen liksom stimulans av nybilteknik skulle kunna göra det.Finansutskottet tillstyrker därmedmotion Fi117 (mp) yrkande 16.dels att utskottets hemställan under 37bort ha följande lydelse:37. beträffande miljöanpassattransportsystematt med bifall till motion1995/96:Fi117 yrkande 16 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,68. Åtgärder för att begränsa buller(mom. 38)() anserdels att finansutskottets yttrande underrubriken för att begränsabuller bort ha följande lydelse:Finansutskottet konstaterar att bl.a.trafikverken och kommunerna genomföråtgärder för begränsning av buller inomtrafiksektorn. Med nuvarande åtgärdstaktberäknas att alla statliga vägar med merän i utomhusmiljön skall varaåtgärdade . Relativt omfattandeåtgärder för att begränsa buller ibefintlig miljö ingår även i Banverketsstomnätsplan för perioden 1994-2003.Enligt finansutskottets mening börytterligare satsningar göras påbullersanering, dels av miljö- ochhälsoskäl, dels avarbetsmarknadspolitiska skäl. Satsningenkan beräknas ge ett årsarbete per miljonkronor i årskostnad. Därtill kommergynnsamma effekter för sysselsättningeninom t.ex. konsultbranschen ochmaterialindustrin. Finansutskottettillstyrker med det sagda motion Fi117(mp) yrkande 17.dels att utskottets hemställan under 38bort ha följande lydelse:38. beträffande åtgärder för attbegränsa bulleratt med bifall till motion1995/96:Fi117 yrkande 17 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,69. Tredjepartsfinansiering förekologiskt hållbar tillväxt (mom. 39)() anserdels att finansutskottets yttrande underrubriken förekologiskt hållbar tillväxt bort haföljande lydelse:Finansutskottet vill instämma i vad somsägs i förslaget från omen statlig satsning påtredjepartsfinansiering. Som harbeskrivits i det föregående måsteentreprenören leva upp till sitt löfteför att få betalt för sin arbetsinsats.Genom systemet underlättas investeringarför en ekologiskt hållbar utveckling,t.ex. när det gällerenergieffektivisering. Särskilt på detområdet uppnås också betydande vinster ifråga om antalet arbetstillfällen.Statens uppgift bör vara att spridakännedom om systemet och att t.ex.utforma mallar för kontrakt m.m.Kostnaden härför uppskattas till 10miljoner kronor. villmot denna bakgrund tillstyrka motionFi116 (v) yrkande 12.dels att utskottets hemställan under 39bort ha följande lydelse:39. beträffandetredjepartsfinansiering förekologiskt hållbar tillväxtatt med bifall till motion1995/96:Fi116 yrkande 12 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,70. Särskilda insatser föromstrukturering i vissa kommuner ochlandsting (mom. 40), , och (alla m) anserdels att finansutskottets yttrande underrubriken insatser föromstrukturering i vissa kommuner ochlandsting bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser i likhet medmotionärerna bakom motion Fi119 (m) attregeringens förslag att 200 miljonerkronor av de somavsatts till krishjälp till kommuner ochlandsting i stället skall få användastill omstruktureringsprojekt bör avslåsav . Enligt utskottetsuppfattning ankommer det självklart påhuvudmännen själva att inom de ramar somstatsmakterna anger ansvara förnödvändiga rationaliseringar ocheffektiviseringar. Detta är ettgrundläggande moment i det kommunalasjälvbestämmandet. Utskottet vill istället peka på att riksdag och regeringgenom att lagstifta om obligatoriskupphandling kan stödja kommuner ochlandsting i deras arbete med attutnyttja resurserna på ett effektivtsätt. Med vad utskottet här anförttillstyrks motion Fi119 (m) yrkande 5.Utskottet avstyrker propositionensyrkande 11 liksom motion Fi123 (fp)yrkande 10.dels att utskottets hemställan under 40bort ha följande lydelse:40. beträffande särskilda insatserför omstrukturering i vissa kommuneroch landstingatt med bifall till motion1995/96:Fi119 yrkande 5 samt medavslag på proposition 1995/96:222yrkande 11 och motion 1995/96:Fi123yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,71. Särskilda insatser föromstrukturering i vissa kommuner ochlandsting (mom. 40)() anserdels att finansutskottets yttrande underrubriken insatser föromstrukturering i vissa kommuner ochlandsting bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser i likhet medmotionärerna bakom motion Fi123 (fp) att200 av de 400 miljonerkronor som avsatts som en akutpott engångsvis bör fördelas till de kommuneroch landsting som främst ställs införökade verksamhetskrav inom skola, vårdoch omsorg. Utskottet avstyrker därförregeringens förslag som i praktikeninnebär ett stöd till kommuner ochlandsting som inte använder sinaresurser på ett effektivt sätt. Derelativt begränsade belopp det handlarom bör enligt utskottet kunna fördelasdirekt av regeringen och inte genomnågot omständligt administrativtförfarande. Utskottet tillstyrkersåledes motion Fi123 (fp) yrkande 10 ochavstyrker propositionens yrkande 11liksom motion Fi119 (m) yrkande 5.dels att utskottets hemställan under 40bort ha följande lydelse:40. beträffande särskilda insatserför omstrukturering i vissa kommuneroch landstingatt med bifall till motion1995/96:Fi123 yrkande 10 och medavslag på proposition 1995/96:222yrkande 11 och motion 1995/96:Fi119yrkande 5 godkänner vad utskottetanfört om användningen av medel pådet under sjunde huvudtiteln anvisadereservationsanslaget Särskildainsatser för vissa kommuner ochlandsting,72. Upphandling i konkurrens (mom. 41)(), (),(), Per () ochBo Lundgren () anserdels att finansutskottets yttrande underrubriken i konkurrens bortha följande lydelse:Finansutskottet delar uppfattningen imotion A49 (m) om att kommuner ochlandsting bör åläggas att upphandla ikonkurrens. Det kan enligt utskottetsmening inte vara rimligt att omfattandeoch viktiga verksamheter som skola,omsorg och sjukvård i praktikengenomförs i form av offentligt monopol.Andra viktiga uppgifter som förnärvarande utförs i egen regi skulleäven kunna utföras av andra. Därigenomskulle basen för företagande kunnavidgas högst väsentligt.Utskottet anser att den grundlägggandeprincipen bör vara att all kommunalverksamhet skall bedrivas iförvaltningsform. De kommunala bolagenbör privatiseras och därmed bli en del ien dynamisk företagsutveckling.Näringsverksamhet i kommunerna bör inteheller förekomma. Utskottet kan ocksåställa sig bakom förslaget i motionenatt en kontinuerlig konkurrensrevisionbör genomföras i kommuner och landsting.Med det anförda tillstyrker utskottetmotion A49 (m) yrkande 20.dels att utskottets hemställan under 41bort ha följande lydelse:41. beträffande upphandling ikonkurrensatt med bifall till motion1995/96:A49 yrkande 20 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,73. Övriga kommunala frågor (mom. 42)() anserdels att finansutskottets yttrande underrubriken kommunala frågor bort haföljande lydelse:Finansutskottet anser i likhet med vadsom anförs i motion Fi117 (mp) att denekonomiska ramen för kommunsektorn börvidgas eftersom gapet mellan resurseroch behov kan väntas öka med nästan 3 %per år . Utskottet gerdärför sitt stöd till förslaget frånMiljöpartiet till ekonomiska lättnaderför kommuner och landsting i form av enutebliven höjning avegenavgifterna. Det ekonomiska utrymmetkan därigenom beräknas förbättras med ca2 miljarder kronor , 5 miljarderkronor och år1999. Ett sådant ekonomiskt utrymmeinnebär att kvaliteten i den kommunalaverksamheten kan upprätthållas samtidigtsom nya eller tidigare jobb i kommuneroch landsting för motsvarande 20 000anställda kan skapas eller behållas. Meddet anförda tillstyrker utskottet motionFi117 (mp) yrkande 43.dels att utskottets hemställan under 42bort ha följande lydelse:42. beträffande övriga kommunalafrågoratt med bifall till motion1995/96:Fi117 yrkande 43 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,74. Vuxenutbildning (mom. 43), , och (alla m) anserdels att finansutskottets yttrande underrubriken bort haföljande lydelse:Finansutskottet instämmer medmotionärerna att regeringens förslagtill särskild statlig satsning påvuxenutbildning är enmycket dyrbar lösning, både vad gällerutbildningen som sådan och det aviseradesärskilda utbildningsbidraget.Projektets effekt på antalet arbetslösakan ifrågasättas. I kommunerna finnsredan i dag ett väl fungerande systemför vuxenutbildning. Utskottet anser attdet är en bättre ordning att, sommotionärerna förordat, utvidgakommunernas skyldigheter att erbjudagrundläggande vuxenutbildning till attäven omfatta gymnasiekurser än attinföra det i propositionen föreslagnaprojektbidraget. En prioritering avkärnämneskurser bör vara utgångspunktenför ändrade regler vad gällergrundläggande vuxenutbildning.Enligt utskottets mening bör regeringenöverväga att föra över en del av deutbildningsplatser som anvisas förvuxnas utbildning tillförsöksverksamheten med kvalificeradeftergymnasial utbildning. Redan nuvisar det sig att en utbyggnad till20 000 platser ieftergymnasial utbildning är merrealistisk än de beslutade 4 500platserna.Regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag i dessa delar.Finansutskottet föreslår således attriksdagen med bifall till motionernaFi121 (m) yrkandena 1, 2 och 4 samt A49(m) yrkande 33 avslår regeringensförslag om en särskild statligvuxenutbildningssatsning och som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet här anfört om utvidgatkommunalt ansvar för vuxenutbildning ochfler platser i försöksverksamheten medkvalificerad eftergymnasialyrkesutbildning.dels att utskottets hemställan under 43bort ha följande lydelse:43. beträffande vuxenutbildningatt med bifall tillmotionerna 1995/96:A49 yrkande 33 och1995/96:Fi121 yrkandena 1, 2 och 4samt med avslag på proposition1995/96:222 yrkande 12 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,75. Innehållet i utbildningarna m.m.(mom. 44)(), (), (), Per () ochBo Lundgren () anserdels att finansutskottets yttrande . bort ha följande lydelse:Finansutskottet har samma inställningsom motionärerna att det till grund föromfattande utbildningssatsningar måstefinnas en genomtänkt planering. Fråganom innehållet i utbildningarna liksommöjligheterna för framtida anställningefter olika utbildningar bör analyseras.Utskottet anser att regeringen efter enbred undersökning om arbetsmarknadensfortsatta behov av högutbildade personerbör återkomma till med en iverkligheten gediget förankrad strategiför hur en kunskaps- ochföretagsexpansion skall kunna genomföraspå ett ömsesidigt stödjande sätt.Finansutskottet föreslår med hänvisningtill det anförda att medanledning av motionerna Fi117 (mp)yrkande 50 och A49 (m) yrkande 35 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet här anfört.dels att utskottets hemställan under 44bort ha följande lydelse:44. beträffande innehållet iutbildningarna m.m.att med bifall tillmotionerna 1995/96:A49 yrkande 35 och1995/96:Fi117 yrkande 50 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,76. Arbetslösa med specifika läs- ochskrivsvårigheter (mom. 45)() anserdels att finansutskottets yttrande underrubriken med specifika läs-och skrivsvårigheter bort ha följandelydelse:Finansutskottet konstaterar att gruppenarbetslösa med specifika läs- ochskrivsvårigheter inte har uppmärksammatsi regeringens förslag till satsning påvuxenutbildning. Färdigheter i läsningoch skrivning är viktiga medel för ettaktivt deltagande inte bara iarbetslivet utan även i hela dendemokratiska processen. Utskottet finnerdet därför angeläget att särskildautbildningsinsatser görs för dennagrupp. Utskottet föreslår därför attriksdagen med bifall till motion Fi117(mp) yrkande 51 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet häranfört.dels att utskottets hemställan under 45bort ha följande lydelse:45. beträffande arbetslösa medspecifika läs- och skrivsvårigheteratt med bifall till motion1995/96:Fi117 yrkande 51 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,77. Ökade insatser från näringslivet iutbildningen (mom. 46)() anserdels att finansutskottets yttrande underrubriken från näringslivet i utbildningen bort ha följandelydelse:Finansutskottet delar motionärernasuppfattning om vikten av attnäringslivet gör ökade insatser för attstimulera såväl utbildning som intresseför utbildning inom de sektorer därföretagen behöver kvalificeradarbetskraft. Det handlar bl.a. om atttidigt väcka ungdomars intresse genomatt ställa upp med meningsfull praktikför grundskoleelever och genomvälplanerad arbetsförlagd utbildning förgymnasieelever. Även när det gällerfortbildning av lärare och forskare börföretagen aktivt kunna medverka. Vidutbildningssatsningar av det slag som nuföreslås måste enligt utskottets meningen ökad samverkan med näringslivet ske.Utskottet föreslår att medbifall till motionsyrkandet som sinmening ge regeringen detta till känna.dels att utskottets hemställan under 46bort ha följande lydelse:46. beträffande ökade insatser frånnäringslivet i utbildningenatt med bifall till motion1995/96:Fi117 yrkande 52 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,78. Lärlingsutbildningen (mom. 47)(), (),(), (), (), Per () ochBo Lundgren () anserdels att finansutskottets yttrande underrubriken bort haföljande lydelse:Finansutskottet instämmer medmotionärerna i att lärlingssystem böringå som en naturlig del i både ungdoms-och vuxenutbildning. Om yrkesinriktadutbildning mer målmedvetet integreras iföretagen förbättras effektiviteten.Lärlingsutbildningen bör expandera ochersättningarna fastställas till en nivåsom gör lärlingsprogrammen attraktivaockså för företagen. Regeringen böråterkomma med förslag om hur ett utbyggtlärlingsprogram skall kunnaintroduceras.Uskottet förordar att medanledning av motionerna Fi117 (mp)yrkande 54 och A49 (m) yrkande 42 somsin mening ger regeringen till känna vadhär anförts.dels att utskottets hemställan under 47bort ha följande lydelse:47. beträffande lärlingsutbildningenatt med bifall tillmotionerna 1995/96:A49 yrkande 42 och1995/96:Fi117 yrkande 54 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,79. Fördelning avvuxenutbildningssatsningen mellanfolkbildningen och komvux (mom. 48)() anserdels att finansutskottets yttrande underrubriken avvuxenutbildningssatsningen mellanfolkbildningen och komvux bort haföljande lydelse:Finansutskottet anser i likhet medmotionärerna bakom motion Fi116 (v) attfördelningen av platserna ivuxenutbildningssatsningen bör vara 15000 platser i folkhögskolan och 85 000inom komvux. Utskottet anser att bas-årsutbildningen även bör kunna förläggastill folkhögskolor. Folkhögskolornasarbetssätt och pedagogik bör kunna varaav stort värde inom basårsutbildningen,särskilt när det gäller att stimuleranya grupper att söka sig tillhögskolestudier. Finansutskottetförordar med det anförda att riksdagenbifaller motion Fi116 (v) yrkandena 18och 19.dels att utskottets hemställan under 48bort ha följande lydelse:48. beträffande fördelning avvuxenutbildningssatsningen mellanfolkbildningen och komvuxatt med bifall till motion1995/96:Fi116 yrkandena 18 och 19samt med avslag på motionerna1995/96:Fi118 yrkandena 10 och 11 och1995/96:Fi126 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,80. Fördelning avvuxenutbildningssatsningen mellanfolkbildningen och komvux (mom. 48)() anserdels att finansutskottets yttrande underrubriken avvuxenutbildningssatsningen mellanfolkbildningen och komvux bort haföljande lydelse:Finansutskottet anser att det inomkomvux finns uppenbara problem att klarakvalitetskraven med den snabba utbyggnadsom regeringen föreslår. Utöver denutbyggnad som sker (prop. 1995/96:150, UbU6y, FiU10, rskr.304) bör därför den ytterligareutbyggnaden begränsas till10 000 platser. Medel till utbildningenoch till studiemedel bör beräknas ienlighet med detta. Studieförbunden ochfolkhögskolorna har tidigare visat sigha god förmåga att med kort varselanordna nya utbildningsplatser med godkvalitet.