bet · GK01UU2 · 1996-11-26 00:00:00 — I övrigt föreslås anslag i enlighet med propositionen.Beträffande anslagen till de multilaterala utvecklingsbankerna skiljer siginte förslag från regeringens. Beträffande Övrigtmultilateralt samarbete föreslås följande ändringar jämfört med regeringensförslag: Miljöinsatser föreslås höjas till ,Konfliktförebyggande insatser till , IPPF sänks till ,posten Övrigt höjs till 79 000 000 kr.I kommittémotion U217 (m) yrkande 1 (delvis) föreslås att FN:s ekonomiska ochsociala verksamhet budgeteras med , varav till UNDP inklusiveUNCDF , , UNHCR och UNWRA100 och i övrigt i enlighet med propositionen. På anslagetInternationella finansieringsinstitutioner finns en stor reserv på 2,4miljarder kronor vilken enligt motionärerna bör användas för skuldsaneringarenligt strikta kriterier. Anslaget Övrigt multilateralt samarbete budgeterasmed , varav delposten Mindre insatser med . Iövrigt föreslås anslag enligt propositionen.Utskottets övervägandenUtskottet välkomnar regeringens förslag att bibehålla balansen mellan de tredelposterna FN:s ekonomiska och sociala verksamhet, Internationellafinansieringsinstitutioner respektive Övrigt multilateralt samarbete genom attfördela besparingen om jämnt mellan delposterna. Den preliminärafördelningen under anslagsnivå beträffande ovan nämnda delposter presenteras itabellform i propositionen. Utskottet finner inte skäl att invända mot denföreslagna fördelningen inom respektive område.Beträffande bidrag till multilateralt samarbete kan utskottetkonstatera att har en lång tradition av att främja sådant bistånd.Trots nedskärningarna kommer även framgent att ligga bland de främstabidragsgivarna beräknat efter respektive lands BNI per capita. Utskottet anseratt det ligger ett värde i ett bibehållet, förhållandevis starkt, svenskt stödför det multilaterala samarbetet. vill utskottet betona vikten av enfortsatt aktiv svensk medverkan i processen att reformera och förbättra demultilaterala systemen. Att få till stånd en jämnare fördelning mellanbiståndsgivare är härvid, enligt utskottets mening, en av många viktigaaspekter för att bibehålla de internationella biståndsorganens multilateralakaraktär med ett delat ansvar för verksamheten.Utskottet finner, som ovan anförts, inte skäl att invända mot regeringensförslag till fördelning under anslagsnivå beträffande det multilateralasamarbetet. I konsekvens härmed och till följd av tidigare ställningstagandenrörande utgiftsram och fördelningen inom utgiftsområdet avstyrks de förslagtill ändrad fördelning som framförs i motionerna U207 (mp) yrkande 18, U209(kd) yrkande 2 (delvis), U213 (fp) yrkande 21 (delvis), U214 (v) yrkande 3(delvis) och U217 (m) yrkande 1 (delvis).Regeringen har för avsikt att besluta om ett svenskt tillskott vid eneventuell påfyllnad i Asiatiska . Härvid har vissa faktorersom bör beaktas vid ett beslut om ett svenskt bidrag lyfts fram av regeringen,såsom tillämpningen av de policybeslut som fattats av banken, den snabbaekonomiska utvecklingen i regionen samt det faktum att det finns nyabidragsgivare.Beträffande Afrikanska framför regeringen synpunkten attutfallet i bankens reformdiskussioner bör ligga till grund för ettställningstagande om huruvida den svenska andelen i banken skall ligga fast.Utskottet finner regeringens överväganden inför förhandlingarna om påfyllnadi bankerna ligga i linje med den svenska politiken att främja reformeringen avmultilaterala institutioner. Utskottet ansluter sig till uppfattningen att detsvenska bidraget till respektive bank bl.a. bör påverkas av hur bankernagenomför beslutade reformer och huruvida nya policybeslut följs upp.Inför förhandlingarna om påfyllnad i den globala miljöfonden GEF harregeringen framfört att man anser att den svenska andelen bör ligga kvar påsamma nivå som . Regeringen har anfört att det är viktigt att detoperativa arbetet kommer i gång i full skala för att GEF skall kunna etablerasig som en aktör i arbetet med att främja målsättningarna från FN:s konferensom miljö och utveckling. Även beträffande påfyllnaden till Montrealprotokolletplaneras att den svenska andelen av fonden skall ligga kvar på samma nivå somtidigare. Här föreligger ett reformarbete som enligt regeringen synes ha givitvissa positiva resultat. Utskottet delar regeringens uppfattning om att densvenska andelen i de två fonderna bör vidmakthållas.Med vad som ovan anförts tillstyrker utskottet regeringens yrkande 2 i berörddel.Regeringen önskar i yrkande 3 överföra från ,vilket belopp anvisades för /96 under anslaget C 4 Bidrag tillEG:s gemensamma bistånd (reservationsanslag). Beloppet önskas flyttat tillanslaget A 1 Internationellt utvecklingssamarbete. Anslaget har inteutnyttjats på grund av förseningar i utbetalningstakten under tidigareutvecklingsfonder.Utskottet konstaterar att regeringens yrkande avser icke utnyttjade medel påreservationsanslag. Enligt utskottets uppfattning möter inget hinder att tillandra verksamheter inom utgiftsområde 7 omfördela ifrågavarande medel, dockmed det villkoret att medlen skall betraktas som ingående reservation inomreservationsanslaget A 1 Biståndsverksamhet.Utskottet tillstyrker, med ovan redovisade precisering, därmed yrkande 3 ipropositionen.Bilateralt utvecklingssamarbetePropositionenI propositionens yrkande 2 (delvis) föreslås att bemyndigarregeringen att göra de utfästelser och åtaganden som förordas i propositionenunder avsnitt A 1.2 Bilateralt utvecklingssamarbete avsnittetMedelstilldelning och anslagsstruktur.A 1.2 Bilateralt utvecklingssamarbete (prop. s. 35-36)Det bilaterala biståndets inriktning på fattigdomsbekämpning och långsiktighetskall stärkas. För att med större effektivitet bidra till uthålligresurstillväxt och minskad fattigdom måste biståndet bygga på en helhetssyn,där samtliga sex biståndspolitiska mål samverkar. Det bilaterala biståndetskall vidare i ökad utsträckning fokuseras på stöd till processer som bidrartill övergång från krig till fred och från diktatur till demokrati.Ett effektivt programlandsbistånd kräver fortsatt koncentration till ettbegränsat antal länder, färre sektorer och insatser samt ökad samordning medandra givare. Ett fattigdomsperspektiv måste också genomsyra verksamheter iländer utanför programlandskretsen.Utvecklingssamarbetet genom Sida omfattar cirka två tredjedelar av detsvenska biståndet och når, direkt och indirekt, över hundra länder.Komplexiteten och bredden är uttryck såväl för fattigdomens många aspekter ochde varierande förutsättningarna i regioner och länder, som för önskanoch intresse av att samarbeta med många länder.Regeringen har stärkt styrningen och samordningenav utvecklingssamarbetet. Ett led i detta var sammanslagningen avbiståndsmyndigheterna till nya Sida. Integrationen av de tidigaremyndigheternas olika verksamhetsfält, där erfarenheter av olikasamarbetsinstrument och arbetsmetoder skall tillvaratas, stärker möjligheternaatt förmedla ett mer effektivt och sammanhållet bistånd anpassat till olikaländers behov. Sida har goda förutsättningar att genom fortsatt konsolideringoch kompetensutveckling stärka sin ställning som uppskattad partner i dialogenmed mottagarna och i samarbetet med multilaterala organ.Mål, inriktning och omfattning för samarbetet med viktigare mottagarländerfastställs genom landstrategier, för vilka en ny process beslutades avregeringen . I denna process skall , Sidaoch mottagarlandet tillsammans formulera en strategi för utvecklingssamarbetetför en period av tre till . Som led i processen ingår analyser avuppnådda resultat och av landets utvecklingsbehov. På basis avlandstrategierna sluts samarbetsavtal med programländerna, där görutfästelser att lämna stöd med ett visst belopp under avtalets löptid.Medelstilldelning och anslagsstruktur (prop. s. 37-39)Minskningen av biståndsramen innebär för det bilaterala biståndet ennedskärning med till 6 1997() med hänsyn tagen till att vissa budgetposter överförts till och fråndelposten Multilateralt bistånd. När biståndsramen ökar bör anslagspostensuccessivt kunna återställas. Med hänsyn till framtida konkurrerandemedelsbehov i form av redan utfästa bidrag till främst EU:s utvecklingsfondEUF och flera av utvecklingsbankernas fonder är dock en fortsatt fördjupad ochkontinuerlig prövning av samtliga verksamheter inom det bilaterala biståndetnödvändig.Trots stagnerande biståndsvolym har reservationerna, dvs.medel som anvisats för insatser under ett visst år men inte utnyttjats, ökat.De uppgick vid slutet av /95 till drygt 3,5 miljarder kronorinom det bilaterala utvecklingssamarbetet.Reservationerna har flera orsaker. Oförutsedda faktorer, svårigheter igenomförande av strukturanpassningsprogrammen och ökade kvalitets- ocheffektivitetskrav leder till förseningar i genomförande och därmedeftersläpningar i utbetalningarna. De villkor , liksom andra givare,ställer för bistånd har skärpts, inklusive avseende redovisning och bekämpningav korruption. lägger alltmer energi på att i samarbetemed mottagarländerna stärka förutsättningarna för en långsiktig utveckling.Denna förändring av biståndet är i hög grad önskvärd och bör fortsätta.Regeringens uppfattning är att reservationerna nått en alltför stor volymoch bör minska. Behoven i är stora, som detinternationella biståndet minskar, vilket gör det än mer angeläget att, utanatt göra avkall på kvaliteten, eftersträva en verksamhetsvolym som motsvarartillgängliga resurser.För att minska reservationerna krävs ökad flexibilitet. Förändringarna avanslagsstrukturen bidrar till det bl.a. genom att underlätta möjligheterna attplanera för en högre verksamhetsnivå i enskilda programländer och omfördelamedel mellan verksamheter.Målet är inte att uppnå så höga utbetalningar som möjligt. Biståndet behövsbäst där det är svårast att genomföra, vilket är en viktig orsak tillreservationerna. Det handlar om att uppnå balans mellan långsiktigfattigdomsorientering och en verksamhetsvolym som motsvarar de av riksdagenanvisade medlen.I dagsläget ger reservationerna dock utrymme för att trots nedskärningen avbiståndet upprätthålla löpande verksamheter och värnaom anslagen till särskilt prioriterade aktiviteter genom omfördelning av medelfrån vissa länder och poster. De i tabell A8 nedan beräknade beloppen fördelposterna under anslagsposten för bilateralt utvecklingssamarbete utgår frånregeringens prioriteringar och bygger vidare på en avvägning mellan Sidasförslag och ingående reservationer. Fördelningen bör ses som enpreliminär indikation på regeringens intentioner.Utgångspunkten är prioriteringen av det långsiktiga, fattigdomsinriktadeutvecklingssamarbetet, särskilt i , och regeringens önskan att särskiltvärna om stödet till insatser för fred, demokrati, mänskliga rättigheter ochmiljö, liksom biståndet genom enskilda organisationer, som upprätthålls påoförändrade nivåer.Anslagsstrukturen har förändrats. Den viktigaste är att landramarnaförsvinner som delposter. Vissa medel har omfördelats mellan multilateraltrespektive bilateralt samarbete, liksom inom anslagsposten för det bilateralabiståndet. Under delposten Särskilda utvecklingsprogram samlas bl.a.verksamheter som övertagits från de tidigare mindre biståndsmyndigheterna,demokrati och mänskliga rättigheter samt särskilda miljöinsatser.Forskningssamarbetets särdrag motiverar att en särskild post återinförs.För att understryka långsiktigheten i biståndet avser regeringen liksomtidigare att bemyndiga Sida att utfästa fem gånger det årliga landprogrammet ide fall där landstrategier fastställts. För övriga landprogram ochanslagsposter bemyndigas Sida att utfästa det anslagna årsbeloppet.-----------------------------------------------------| ||TABELL A8: ANSLAGSPOSTEN FÖR DET BILATERALA||UTVECKLINGSSAMARBETET () |------------------------------------------------------| | 1996 | 1997 | 1998|------------------------------------------------------|1. | 1 650 |1 540 000 |1 595 000|| | 000 | | |------------------------------------------------------|2. |935 000 | 885 000 | 960 000|------------------------------------------------------|3. |500 000 | 430 000 | 460 000|------------------------------------------------------|4. Särskilda | 1 230 |1 175 000 |1 200 000||utvecklingsprogram 1) | 000 | | |------------------------------------------------------|5. Krediter för |520 000 | 390 000 | 400 000||utveckling 2) | | | |------------------------------------------------------|6. Forskningsbistånd |400 000 | 400 000 | 405 000|------------------------------------------------------|7. Enskilda |850 000 | 820 000 | 830 000||organisationer 3) | | | |------------------------------------------------------|8. Humanitärt bistånd | 1 200 |1 052 000 |1 085 000||4) | 000 | | |------------------------------------------------------|9. Ekonomiska reformer |415 000 | 200 000 | 400 000||5) | | | |------------------------------------------------------|10. Information |24 400 | 33 200 | 35 000|------------------------------------------------------|Summa | 7 724 |6 925 200 |7 370 000|| | 400 | | |------------------------------------------------------1) 55 000 har överförts till delposten under 19962) 130 000 har överförts till delposten under 19963) 30 000 har överförts till posten 2 för 19974) 200 000 har överförts till delposten under 19965) 385 000 har överförts från delposten under 1996För delposterna , och beräknar regeringen enminskning 1997, främst genom en minskning av landramarna för ett fåtal ländermed mycket stora reservationer, nämligen , , ochNicaragua. Enligt den preliminära fördelningen beräknas anslagen åter öka1998.I tabellen nedan anges gällande och planerade landramar samtpreliminärt .---------------------------------------------------| ||TABELL A9: LANDRAMAR, GÄLLANDE OCH FÖRUTSEDDA 1996||SAMT PLANERADE 1997 () |----------------------------------------------| | | | || | 1996 | 1997 | 1998|----------------------------------------------|| | | |||140 000 | 140 000 | 140 000|----------------------------------------------||40 000 | 20 000 | 5 000|----------------------------------------------||20 000 | 20 000 | 20 000|----------------------------------------------||130 000 | 90 000 | 100 000|----------------------------------------------||35 000 | 35 000 | 35 000|----------------------------------------------||65 000 | 65 000 | 65 000|----------------------------------------------||245 000 | 245 000 | 245 000|----------------------------------------------||75 000 | 75 000 | 75 000|----------------------------------------------||230 000 | 230 000 | 230 000|----------------------------------------------||260 000 | 180 000 | 200 000|----------------------------------------------||95 000 | 95 000 | 95 000|----------------------------------------------||125 000 | 110 000 | 110 000|----------------------------------------------||120 000 | 110 000 | 110 000|----------------------------------------------|Regionalt/övrigt|70 000| 125 000 | 165 000|----------------------------------------------|Summa | 1 650 |1 540 000 |1 595 000|| | 000 | | |--------------------------------------------------------------------------------------------|| | | |----------------------------------------------||120 000 | 120 000 | 120 000|----------------------------------------------||300 000 | 300 000 | 300 000|----------------------------------------------||80 000 | 80 000 | 80 000|----------------------------------------------||90 000 | 90 000 | 90 000|----------------------------------------------||40 000 | 40 000 | 40 000|----------------------------------------------||170 000 | 70 000 | 130 000|----------------------------------------------|/|120 000| 120 000 | 120 000|----------------------------------------------|Regionalt/övrigt|15 000| 65 000 | 80 000||1) | | | |----------------------------------------------|Summa |935 000 | 885 000 | 960 000|--------------------------------------------------------------------------------------------|| | | |----------------------------------------------||120 000 | 80 000 | 100 000|----------------------------------------------|Regionalt |260 000|240 000|245 000|| | | | |----------------------------------------------|Regionalt inklusive|120 000|110 000|115 000||| | | |----------------------------------------------|Summa |500 000 | 430 000 | 460 000|----------------------------------------------1) 30 000 har överförts från posten 7. Enskilda organisationer och1998.Beträffande delposten Krediter för utveckling har Sida föreslagit att denersätts med en ny delpost, Särskilda investeringar, där krediter skulle ingå.Regeringen vill dock avvakta resultatet av Sidas kreditutredning men anser atten ökad flexibilitet i form av kombinationer av krediter och gåvomedel börkunna övervägas. Regeringen kommer senare att meddela anvisningar om dettaliksom om fördelningen mellan u-krediter och biståndskrediter.För delposten Forskningsbistånd beräknas ett oförändrat belopp. DelpostenBistånd genom folkrörelser och enskilda organisationer beräknas också förblioförändrad efter överföring av till regionposten för Asienavseende direktstöd till vissa organisationer. Under delposten Humanitärtbistånd (som motsvarar den tidigare delposten Katastrof- och flyktingbiståndsamt stöd till återuppbyggnad m.m.) kommer medelsbehovet för angelägnainsatser att fortsatt vara mycket stort. Genom omfördelningar från andraposter kan nivån hållas fortsatt hög.För delposten Ekonomiska reformer och skuldlättnad är reservationen mycketstor och beräknas vid utgången av 1996 komma att uppgå till ca 800 miljonerkronor, vilket innebär att det finns utrymme för fortsatt omfattande insatser,inklusive nya skuldlättnadsinitiativ, trots en kraftig nedskärning.-----------------------------------------------------|TABELL A10: FÖRDELNING UNDER DELPOSTEN SÄRSKILDA||UTVECKLINGSPROGRAM () |------------------------------------------------------| | | || | 1996 | 1997|------------------------------------------------------|Näringslivsutveckling |115 000 | 80 000|------------------------------------------------------|Demokrati och mänskliga |235 000 | 235 000||rättigheter | | |------------------------------------------------------|Kontraktsfinansierat tekniskt |242 000 | 210 000||samarbete | | |------------------------------------------------------|Internationella kurser |133 000 | 130 000|------------------------------------------------------|Särskilda miljöinsatser |205 000 | 205 000|------------------------------------------------------|Programutveckling 1) |245 000 | 210 000|------------------------------------------------------|Rekrytering och utbildning av |55 000 | 105 000||fältpersonal och multilaterala | | ||experter 2) | | |------------------------------------------------------|Summa | 1 230 |1 175000|| | 000 | |------------------------------------------------------1) 10 000 har överförts till Multilateralt samarbete för 1997.2) 50 000 har överförts från Multilateralt samarbete för 1997.Delposten Särskilda utvecklingsprogram samlar bl.a. verksamheter som bygger påöverföring av svenska kunskaper och erfarenheter och är mycket efterfrågadeoch som syftar till att öka mottagarländernas självförsörjningsgrad och därmedminska biståndsberoendet. Integrationen av dessa verksamheter i nya Sidaskapar utrymme för ett bredare utbud och en bättre samordning av olikainstrument och insatsformer som kan erbjudas enskilda samarbetsländer, vilketockså bör ge effektivitetsvinster. Beräknad fördelning, som framgår avtabellen, baseras dels på hänsyn till reservationer, dels på regeringensönskan att värna om stödet till demokrati och mänskliga rättigheter samtmiljö.MotionernaI partimotion U207 täcks det bilaterala biståndet in av yrkande19 (delvis). Beträffande delposten Bistånd genom folkrörelser ochorganisationer, föreslår partiet en höjning med iförhållande till regeringens förslag.Miljöpartiets sammantagna förslag till medelsfördelning framgår avtabellerna 5 (för det bilaterala utvecklingssamarbetet), 6(Landramar) och 7 (Särskilda utvecklingsprogram), vilka återfinns i bilagatill detta betänkande.Mot bakgrund av sin plan för en återgång till enprocentsnivån ellertidigare, beroende på den ekonomiska utvecklingen, lämnar ipartimotion U209 yrkande 2 (delvis) förslag om fördelningen inomreservationsanslaget A 1 vad gäller det bilaterala utvecklingssamarbetet.Kristdemokraterna prioriterar i vissutsträckning multilaterala biståndsorgan i avvaktan på att reservationenavseende det bilaterala utvecklingssamarbetet bli lägre. I motionen framhållsbetydelsen av de enskilda organisationernas effektiva och välorganiseradeinsatser. Mot bakgrund av behoven runt om i världen föreslås också en höjningav anslaget till humanitärt bistånd.Bistånd har en icke oväsentlig betydelse för det svenska näringslivet ochdärmed för den svenska ekonomin. Genom att avsätta mer biståndsmedel tillolika former av biståndskrediter kan svensk industri få tillträde tillytterligare marknader i u-länderna.Skuldkrisen i de fattigaste länderna utgör ett mycket allvarligt hinder föru-ländernas utveckling. Fortsatt anpassning och ekonomiska reformer äravgörande för att främja tillväxt och en bärkraftig ekonomisk utveckling i defattiga länderna. Strukturanpassningsprogram har utgjort och måste fortsättaatt utgöra ett grundläggande element för att befria de fattiga länderna frånskuldbördan. menar att skuldlättnader som direkt frigörresurser för mottagarlandet och ökar investeringsviljan bland de rika ländernabör prioriteras.Kristdemokraternas förslag till fördelning av medel inom anslagsposten för detbilaterala utvecklingssamarbetet framgår av tabell 5 i bilagan till dettabetänkande. Förslaget till landramar framgår av tabell 6 i samma bilaga, medanpartiets förslag till fördelningen inom delposten Särskilda utvecklingsprogramfinns redovisat i tabell 7.I partimotion U213 yrkande 21 (delvis) krävs att , medavslag på regeringens förslag till riksdagsbeslut i motsvarande delar,bemyndigar regeringen att göra de utfästelser och åtaganden som förordas imotionen beträffande bilateralt utvecklingssamarbete, särskildautvecklingsprogram, folkrörelser och andra enskilda organisationer,betalningsbalansstöd och skuldlättnader.Det avsnitt i motionen som rör biståndsanslagen utgår från att nivån 0,7 %av BNI är för låg, att biståndet skall höjas med 1200 miljoner kronorsamt att stegvisa höjningar skall göras under de två följande budgetåren.Regeringen kritiseras för att inga tydliga prioriteringar görs ibudgetpropositionen.Vad gäller det bilaterala utvecklingssamarbetet prioriterar Folkpartietbl.a. miljö, demokrati och kvinnors situation. Partiet förespråkar obundnakrediter, dock att stor återhållsamhet bör gälla beträffande all kreditgivningtill de fattigaste länderna. Vidare anbefalls en starkare inriktning avbiståndet på breda överföringsformer, såsom sektorsstöd ochbetalningsbalansstöd i kombination med tydliga krav på politikens inriktning.Det bistånd som förmedlas via enskilda organisationer har, enligtmotionärernas uppfattning, stor betydelse bl.a. för att stärka det civilasamhället i mottagarländerna.Folkpartiet delar Sidas uppfattning att man bör ha mera flexibla landramarför programländerna.I den prioriteringsdiskussion som finns i motionen är en starkare inriktningpå södra och kraven på demokratisk utveckling återkommande. Regionalt förespråkas att vissa medel skallspecialdestineras till Bolivia.Folkpartiets förslag till medelsfördelning framgår av tabellerna 5(för det bilaterala utvecklingssamarbetet), 6 (Landramar) och 7(Särskilda utvecklingsprogram), vilka återfinns i bilaga till dettabetänkande.Vänsterpartiet yrkar i motion U214 yrkande 3 (delvis), mot bakgrund avpartiets förslag om en snabb återgång till enprocentsmålet och dess förslag omatt anslå av BNI, att medel utöver regeringens förslag anslåstill bilateralt samarbete, framför allt till och , menockså till katastrofbistånd och bistånd genom enskilda organisationer.Vänsterpartiets förslag till medelsfördelning framgår av tabellerna 4(för det bilaterala utvecklingssamarbetet) och 5 (Landramar),vilka återfinns i bilaga till detta betänkande.