bet · GJ01JoU9 · 1996-01-23 00:00:00 — I den senare motionenpåtalas även behovet av en offensivsvensk klimatstrategi (yrkande 9).ÖvrigtI motion T210 (m) yrkande 17 anförs attden s.k. dispensavgiften föramatörbyggda fordon bör avskaffas.Utskottets övervägandenKatalysatorerBestämmelserna om utsläpp av avgaseroch andra ämnen från motorfordon finnsi bilavgaslagen (1986:1386) samt ibilavgasförordningen (1987:586). Densenare anger vilka utsläppskrav ettfordon skall klara för att bli godkänt,men däremot ställs inga krav på vilkenteknik som skall användas för att uppnådessa krav. Utskottet finner inteanledning att ändra regelverket i denriktning som föreslås i motion T221yrkande 27 och avstyrker motionen.Vidare vill utskottet med anledning avmotion T224 yrkande 14 anföra följande.Katalysatorerna är endast en komponentbland flera i bilarnasavgasreningssystem och skiljer sig åtmellan olika bilmodeller. Någonutvärdering av deras effekt över tidenär inte genomförd. Av den allmännamotiveringen till bilavgaslagen framgårdock att tillverkaren skall svara föratt bilen uppfyller vissa kravbeträffande avgasutsläpp under en visstid. I regi finnsdessutom bl.a. ett hållbarhetsprogramoch ett uppföljningsprogram därbilarnas utsläppsnivåer över tidenstuderas. Syftet med motion T224yrkande 14 torde i huvudsak varauppfyllt med det anförda, och motionenavstyrks i den mån så inte är fallet.Drivmedel, m.m.Frågan om normer för energieffektivitetpå fordon har aktualiserats inom EU ochförslag till styrmedel har utarbetatsav kommissionen. Enligt uppgift harregeringen för avsikt att även ifortsättningen vara pådrivande ifrågan. Utskottet anser i likhet medvad som anförs i motion Jo609 yrkande10 att sådana normer på ett effektivtsätt kan påverka trafiksektorn attutvecklas i en miljövänlig riktning.Med hänvisning till det arbete sompågår på detta område bör yrkandet dockinte medföra någon ytterligareriksdagens åtgärd.Naturvårdsverket har fått i uppdragatt redovisaförslag till åtgärder för attytterligare förbättra motorbränslensmiljökvalitetsegenskaper.Delredovisning avseende bensin skallske . har i sitt betänkandesom redovisats i inledningen till dettabetänkande föreslagit miljöklassning avbiobränslen som kompletterande åtgärdför att minska kväveutsläppen fråntrafiken. har under år1994 presenterat ett förslag tilldirektiv om beskattning av biobränslen.Förslaget har diskuterats inom EU, menännu inte lett fram till något konkretresultat. Utskottet instämmer i denbedömning som görs i motion Jo641yrkande 12 att systemen förmiljöklassning av bränslen börutvecklas med syfte att i möjligastemån ersätta miljöskadliga bränslen medmiljövänliga. Med hänvisning till detarbete som pågår är utskottet dock inteberett att förorda ettriksdagsuttalande med anledning avyrkandet.Med hänvisning till vad som sagts ovanär utskottet inte heller berett att nutillstyrka de förslag till åtgärder föratt gynna miljövänliga bränslen somanges i motion T224 yrkande 13.Utskottet vill för övrigt erinra om attdet för pilotprojekt rörandealternativa bränslen finns möjlighettill dispens från reglerna ombränslebeskattning.Avgaser från arbetsredskap, m.m.Naturvårdsverket har fått iuppdrag att föreslå åtgärder för attminska utsläppen och bullret frånarbetsmaskiner. Uppdraget skallredovisas i två delar med en förstaavrapportering . Vidare harEU-kommissionen lagt fram förslag omåtgärder mot utsläpp av gasformigaföroreningar och partiklar frånförbränningsmotorer som är avsedda förfordon som inte används på väg(arbetsmaskiner m.m.). Enligt enfaktapromemoria från Miljödepartementetbehövs nationell lagstiftning i frågan.Utskottet anser i likhet medmotionärerna i motion Jo616 att demotordrivna gräsklipparna orsakarförhållandevis stora orenade utsläppoch har genomgående höga bullernivåer.Med hänvisning till det arbete sompågår är utskottet dock inte berett attföreslå något riksdagsuttalande ifrågan. Motion Jo616 yrkandena 1 och 2avstyrks.Utskottet är heller inte berett attföregripa det arbete som regeringeninitierat och som redovisats ovan,genom att tillstyrka de förslag somlämnas i motion Jo628 yrkandena 16 och17.Kommunerna har möjlighet att medstöd av vägtrafikkungörelsen (1972:603)förbjuda trafik med tunga fordon sominte tillhör en viss miljöklass isärskilt miljökänsliga områden. förslår att dennamöjlighet utvidgas till att omfattaalla typer av bilar. Avgränsning avmiljökänsligt område skall enligtförslaget ske i översiktsplan.Motion Jo628 yrkande 9 avstyrks medhänvisning till att frågan är underövervägande.Utsläpp från båtmotorerMiljödepartementet ochKommunikationsdepartementet har i engemensam departementspromemoria gettförslag till införande av avgas- ochbullerkrav på bensin- och dieselmotorertill fartyg med en skrovlängd om högst24 meter. Kraven föreslås bliobligatoriska . Förbensindrivna s.k. tvåtaktsmotorer,vilket är den vanligaste motortypenbland dessa båtar, innebär kraven attutsläppen av kolväten behöver minskamed jämfört med deförhållanden som allmänt råder i dag.Bullerkraven innebär en sänkning avbullernivåerna på omkring (A) förvissa motortyper. har nyligenbifallit en proposition som innebär attfritidsbåtar skall vara CE-märkta sombevis på att de uppfyller de säkerhets-och miljökrav som anges i EG:s såkallade fritidsbåtsdirektiv(1995/96:TU10). Regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer fårmeddela närmare föreskrifter om vilkakrav som skall uppfyllas. Motion Jo660avstyrks i den mån den intetillgodosetts med vad som anförts.VäxthusgaserRiksdagen har beslutat att utsläppen avkoldioxid skall stabiliseras på 1990års nivå för att sedanminska. Enligt hardock koldioxidutsläppen ökat de senasteåren och gjorda prognoser tyder påsvårigheter att uppfylla målet attstabilisera koldioxidutsläppen till år2000. har beslutatatt koldioxidskatten för industrinskall höjas till hälften av den nivåsom gäller allmänt (prop. 1995/96:25,FiU1). Önskemålet om att dämpautsläppen var centralt i dettasammanhang. Frågan om koldioxidskattensdifferentiering kommer enligtproposition 1995/96:25 dessutom attaktualiseras i Skatteväxlingskommitténsarbete. Kommittén skall i dettasammanhang framför allt diskutera omdet är önskvärt att i ettmiljöpolitiskt perspektiv och i ettkonkurrenskraftsperspektiv tillämpaskilda skattesatser för varor i privatkonsumtion och för insatsvaror iproduktionen. Utan att föregripakommitténs analyser ochställningstaganden anser dockregeringen att storleken påskattesatsen för industrin bör kunnaomprövas.Klimatdelegationen ochNaturvårdsverket har överlämnatrapporten förändras (SOU1995:96). I denna behandlas frågan omprinciper för tänkbara protokoll enligtklimatkonventionen och ges en bakgrundtill utformningen av en global strategioch konsekvenserna för av ensådan. Av den svenska nationalrapportenom klimatförändringar framgår det ocksåatt det svenska programmet för attminska klimatpåverkan skall avse allaväxthusgaser. skallfortlöpande lämna underlag omutvecklingen inom området och vid behovföreslå nya satsningar. Vad gäller denordiska länderna har Nordiska rådetantagit mål för bl.a. utsläpp avväxthusgaser. Eftersom klimatfrågan ärett globalt problem bör enkostnadseffektiv strategi antas för attåstadkomma en så stor reduktion avkoldioxidutsläppen som möjligt.Utskottet vill i detta sammanhang ocksåhänvisa till vad som anförs i skrivelse1995/96:120 om globala och regionalamiljöproblem, särskilt avsnittet omklimatförändringar (s. 3032). MotionT225 yrkandena 1, 10 och 18 avstyrksmed det anförda.Med hänvisning till redovisningen ovanavstyrker utskottet även motionernaN407 yrkande 5 och Jo609 yrkandena 8och 9.I proposition 1995/96:25 anförregeringen att förutsättningarna för enökad miljörelatering av det svenskaskattesystemet utreds avSkatteväxlingskommittén. Denna kommittégenomför en bred analys av ett komplextområde. Förutom effekter på miljön ochsysselsättningen behandlar utredningenbl.a. effekter på den internationellakonkurrenskraften ochinkomstfördelningen. Regeringen avseratt avvakta resultaten från kommitténinnan några mer omfattande åtgärdervidtas på detta område. Motion T225yrkande 11 avstyrks med hänvisning tilldet arbete som pågår på området.ÖvrigtMotion T210 yrkande 17 synes avsedispensavgiften för vissa undantag frånföreskrifter enligtbilavgasförordningen (1991:1481).Grunden för hur avgiften skall beräknasanges i bilavgaslagen (1986:1386).Enligt lagen bör avgiften beräknas påett sådant sätt att den utjämnar deekonomiska fördelarna för denavgiftsskyldige av att fordonen inteuppfyller uppställda krav.Beslutanderätten om vilka avgaskrav somskall gälla i dispensärenden liksom omavgiftens storlek har delegerats tillNaturvårdsverket. Avgiften är förnärvarande per fordon ocherläggs vid typbesiktning.Naturvårdsverket har föreslagit att defordon som uppfyller vissa minimikravskall undantas från avgift. Motionenavstyrks med det anförda. beträffande förbättradmiljövervakning, m.m.att avslår motionerna1994/95:Jo613, 1994/95:Jo634,1994/95:Jo638 yrkandena 13 och1994/95:Jo643,2. beträffande inrättande av enNordsjökommissionatt avslår motion1994/95:Jo623 yrkande 1,3. beträffande särskildlåneordning i Nordiskainvesteringsbankenatt avslår motion1994/95:Jo623 yrkande 4,4. beträffande bärgning avmiljöfarliga vrakatt avslår motion1994/95:Jo623 yrkande 5,5. beträffande åtgärder för enbättre havsmiljöatt avslår motion1994/95:Jo623 yrkandena 3, 7 och 9,6. beträffande aktionsplaneratt avslår motionerna1994/95:Jo662 yrkande 5 och1994/95:Jo681,res. 1 (mp)7. beträffandemottagningsanordningar, m.m.att avslår motion1994/95:Jo662 yrkandena 13 och 14,8. beträffande tillstånd förhavsbaserade fiskodlingaratt avslår motion1994/95:Jo662 yrkande 15,9. beträffande oljeletning iSkagerrakatt avslår motionerna1994/95:Fö605 yrkande 3, 1994/95:Jo611, 1994/95:Jo623 yrkande 2,1994/95:Jo625, 1994/95:Jo650 och1994/95:Jo662 yrkande 12,res. 2 (v)res. 3 (mp)10. beträffande stöd tilletablering av våtmarkeratt avslår motionerna1994/95:Jo614 och 1994/95:Jo638yrkande 4,11. beträffande återskapande avvåtmarkeratt avslår motion1994/95:Jo662 yrkande 7,res. 4 (mp)12. beträffande åtgärder föratt minska kväveutsläppenatt avslår motionerna1994/95:Jo655 och 1994/95:Jo680yrkande 4,13. beträffande ändring iskötsellagenatt avslår motion1994/95:Jo662 yrkande 6,14. beträffande kväveutsläppfrån kommunala reningsverkatt avslår motion1994/95:Jo662 yrkandena 811,res. 5 (mp)15. beträffande utredning omalternativa avloppsreningsmetoderatt avslår motion1994/95:Jo608,16. beträffande regler förkommunal avloppsreningatt avslår motion1994/95:Jo609 yrkande 15,res. 6 (m)17. beträffandestrandstädningatt avslår motionerna1994/95:Fö605 yrkande 4, 1994/95:Jo621 och 1994/95:Jo623 yrkande 6,res. 7 (v)18. beträffande en långsiktigtbärkraftig dricksvattenförsörjningatt avslår motion1994/95:Jo605 yrkande 1,19. beträffande källseparerandetoalettsystematt avslår motion1994/95:Jo630,20. beträffande inrättande aven global vattenkonventionatt avslår motion1994/95:Jo605 yrkande 7,21. beträffande utnyttjande avekonomiska styrmedelatt avslår motion1994/95:Jo662 yrkande 1,22. beträffande utredning omekonomiska styrmedelatt avslår motion1994/95:Jo664 yrkande 6,23. beträffandekatalysatorkravatt avslår motion1994/95:T221 yrkande 27,res. 8 (mp)24. beträffande utredning omkatalysatorers effektatt avslår motion1994/95:T224 yrkande 14,res. 9 (v)25. beträffande normer förenergieffektivitetatt avslår motion1994/95:Jo609 yrkande 10,res. 10 (m)26. beträffande ändring avdrivmedelsförordningenatt avslår motion1994/95:Jo641 yrkande 12,res. 11 (c)27. beträffande miljövänligamotorbränslenatt avslår motion1994/95:T224 yrkande 13,28. beträffande bensindrivnagräsklippareatt avslår motion1994/95:Jo616,res. 12 (mp)29. beträffande avgaser frånarbetsredskapatt avslår motion1994/95:Jo628 yrkandena 16 och 17,30. beträffande förbud motvissa fordon i städeratt avslår motion1994/95:Jo628 yrkande 9,31. beträffande utsläpp frånbåtmotoreratt avslår motion1994/95:Jo660,res. 13 (mp)32. beträffande växthusgaseratt avslår motion1994/95:T225 yrkandena 1, 10 och 18,res. 14 (mp)33. beträffande bekämpning avväxthuseffektenatt avslår motionerna1994/95:N407 yrkande 5 och1994/95:Jo609 yrkandena 8 och 9,res. 15 (m)34. beträffande en ökadmiljörelatering av skattesystemetatt avslår motion1994/95:T225 yrkande 11,35. beträffande dispensavgiftenför amatörbyggda fordonatt avslår motion1994/95:T210 yrkande 17.res. 16 (m)den 23 januari 1996På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), MaggiMikaelsson (v), (), EvaBjörne (m), (),(), () och ().Reservationer1. Aktionsplaner (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 12 som börjar med Av rapporten och på s. 13 slutar med och Jo681 bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning börgenomförandeplaner baserade påmiljökvalitetsnormer införas. Planernaskall vara bindande och bör omfattaområden av olika geografisk storlekberoende på vilka miljöproblem desyftar till att lösa. Haven tillförstill största delen föroreningar frånflodernas avrinningsområden. Därför kandet vara lämpligt att utvecklagenomförandeplaner som geografisktomfattar olika avrinningsområden. Målbör sättas upp på nationell nivå förhur mycket tillförseln av föroreningarskall minska för respektiveavrinningsområde. På regional nivå börsedan ett åtgärdsprogram läggas fast.Vad utskottet här anfört med anledningav motionerna Jo662 yrkande 5 och Jo681bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6bort ha följande lydelse:6. beträffande aktionsplaneratt med anledning avmotionerna 1994/95:Jo662 yrkande 5och 1994/95:Jo681 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,2. Oljeletning i (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 14 som börjar med Utskottetvill och slutar med sida bort ha följande lydelse:Den redan allvarliga hotbilden motSveriges västerhav förstärks än mer omNorge förverkligar sina planer på attprovborra efter olja i Skagerrak.Regeringen bör med kraft agera mot allasådana planer. Om vidhåller dessaplaner bör utnyttja den rätttill tillkallande av en internationellskiljedomsgrupp som internationellaavtal och konventioner anvisar. här anfört med anledning avmotion Fö605 yrkande 3 bör riksdagensom sin mening ge regeringen tillkänna. Motionerna Jo611, Jo623 yrkande2, Jo625, Jo650 samt Jo662 yrkande 12avslås i den mån de inte kan ansestillgodosedda med det anförda.dels att utskottets hemställan under 9bort ha följande lydelse:9. beträffande oljeletning iSkagerrakatt med anledning av motion1994/95:Fö605 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört och avslårmotionerna 1994/95:Jo611,1994/95:Jo623 yrkande 2,1994/95:Jo625, 1994/95:Jo650 samt1994/95:Jo662 yrkande 12,3. Oljeletning i (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 14 som börjar med Utskottetvill och slutar med sida bort ha följande lydelse:Den måste enligtutskottets uppfattning ta klart avståndfrån provborrningar efter olja iSkagerrak. Regeringen bör dessutom tainitiativ till en nordisköverenskommelse om att skallfredas från utvinning av eventuella gas-och oljefyndigheter. I en sådanöverenskommelse bör även ingå utredningom hur havsmiljön i kanåterställas. Vad utskottet här anförtmed anledning av motion Jo611 börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna. Motionerna Fö605 yrkande 3,Jo623 yrkande 2, Jo625, Jo650 samtJo662 yrkande 12 avslås i den mån deinte kan anses tillgodosedda med detanförda.dels att utskottets hemställan under 9bort ha följande lydelse:9. beträffande oljeletning iSkagerrakatt med anledning av motion1994/95:Jo611 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört samt avslår motionerna1994/95:Fö605 yrkande 3,1994/95:Jo623 yrkande 2,1994/95:Jo625, 1994/95:Jo650 samt1994/95:Jo662 yrkande 12,4. Återskapande av våtmarker (mom. 11)() anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 14 som börjar med Utskottetdelar och på s. 15 slutar med redovisningen ovan bort ha följandelydelse:Ett av de billigaste sätten att minskatillförseln av kväve till haven är attåterskapa våtmarker. Enligt utskottetsuppfattning behöver stora arealervåtmarker, framför allt i ochHalland, återskapas för att minskakväveläckaget. Vad utskottet här anförtmed anledning av motion Jo662 yrkande 7bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 11bort ha följande lydelse:11. beträffande återskapande avvåtmarkeratt med anledning av motion1994/95:Jo662 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. Kväveutsläpp från kommunalareningsverk (mom. 14)() anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 15 som börjar med Regeringenuppdrog och slutar med yrkandena 811 bort ha följande lydelse:De kommunala reningsverken utgör storakällor till utsläpp av närsalter tillhavet. Eftersom situationen i havet ärsådan att den kräver långtgåendeminskningar av utsläppen anserutskottet att kustnäraavloppsreningsverk vid Västerhaveteller bör uppnå enkvävereduktion motsvarande senastden . Reduktionen skallsedan öka till fram till den1 . För motsvarandereningsverk vid börreduktionen vara den 1 juli 1997.Vidare anser utskottet att kommunernafr.o.m. inte längreskall ha möjlighet att blandaindustriutsläpp och dagvatten medhushållsavlopp. Vad utskottet häranfört med anledning av motion Jo662yrkandena 811 bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 14bort ha följande lydelse:14. beträffande kväveutsläpp frånkommunala reningsverkatt med anledning av motion1994/95:Jo662 yrkandena 811 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,6. Regler för avloppsrening(mom. 16), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 16 som börjar med Ovan nämnda och slutar med fortsatta hantering bort ha följande lydelse:Som ett led i strävan att minskakväveläckaget har kommunerna ålagts attbygga ut kvävereningen i reningsverken.Tack vare en redan långt genomfördrening är detta emellertid en dyrreningsmetod med marginella effekterför miljön. Därför finns goda skäl attinventera andra möjliga vägar attminska läckaget av näringsämnen.Betydligt större kostnadseffektivitetbör enligt utskottets uppfattning kunnauppnås genom exempelvis våtmarksrening.Det finns olika möjligheter att stödjavåtmarksinvesteringar. Kommunerna som åläggs att satsa på reningsverk börfå möjligheter att i stället minskakväveläckaget genomvåtmarksinvesteringar, om man kan visapå bättre effekter för miljön. När detgäller våtmarksinvesteringar i direktanknytning till jordbrukslandskapet harEU-medlemskapet genom EU:s miljöprogramgivit nya möjligheter som kan användasför att öka investeringarna i våtmarkeroch antalet skyddszoner utmedvattendrag. Vad utskottet här anförtmed anledning av motion Jo609 yrkande15 bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 16bort ha följande lydelse:16. beträffande regler för kommunalavloppsreningatt med anledning av motion1994/95:Jo609 yrkande 15 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,7. Strandstädning (mom. 17)() anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 16 som börjar med Utskottet har och slutar med yrkande 6 bort haföljande lydelse:Stränderna efter drabbassvårt av en stor mängd sopor. Undernågra år har arbetsmarknadsmedelanvänts för att finansiera satsningarpå strandstädning. Detta har varit välanvända pengar som förbättrat närmiljönoch förutsättningarna för det rörligafriluftslivet och turismen. Att hållastränder av riksintresse rena frånskräp kan dock i längden inte ses somen arbetsmarknadspolitisk fråga.Regeringen bör därför pröva hur ettpermanent stöd till kustkommunerna förstrandstädning kan införas. här anfört med anledning avmotion Fö605 yrkande 4 bör riksdagensom sin mening ge regeringen tillkänna. Motionerna Jo621 och Jo623yrkande 6 avstyrks i den mån de intekan anses tillgodosedda genom detanförda.dels att utskottets hemställan under 17bort ha följande lydelse:17. beträffande strandstädningatt med anledning av motion1994/95:Fö605 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört samt avslårmotionerna 1994/95:Jo621 och1994/95:Jo623 yrkande 6,8. Katalysatorkrav (mom. 23)() anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 19 som börjar med Bestämmelsernaom och slutar med avstyrker motionen bort ha följande lydelse:Trafiken är en av de största källornatill utsläpp av växthusgaser. Det ärdärför viktigt att dessa utsläpp tas påallvar och att åtgärder vidtas för attminska dem. Det ökande antaletkatalysatorer på bilar har minskatutsläppen av svaveldioxider och andragiftiga ämnen. Utskottet anser därföratt katalysatorer fr.o.m. den 1 januari1999 bör vara ett absolut krav på allafordon som drivs med fossila bränslen.Vad utskottet här anfört med anledningav motion T221 yrkande 27 bör riksdagensom sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 23bort ha följande lydelse:23. beträffande katalysatorkravatt med anledning av motion1994/95:T221 yrkande 27 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,9. Utredning om katalysatorers effekt(mom. 24)() anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 19 som börjar med Vidare vill och slutar med är fallet bort haföljande lydelse:Dagens katalysatorer har visat sigtappa i effekt redan efter 6 ,vilket ofta sammanfaller medgarantitidens utgång. Med anledning avdetta bör ges iuppdrag att utvärdera katalysatorernasmiljöeffekter i praktiken. Verket bör idetta sammanhang även utredamöjligheterna att ha katalysatorer påandra fordon än bilar. Vad utskottethär anfört med anledning av motion T224yrkande 14 bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 24bort ha följande lydelse:24. beträffande utredning omkatalysatorers effektatt med anledning av motion1994/95:T224 yrkande 14 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,10. Normer för energieffektivitet (mom.25), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 19 som börjar med Frågan om ochpå s. 20 slutar med åtgärd bort ha följande lydelse:Trafiken svarar för nästan hälften avutsläppen av koldioxid. Denna andelväxer och har visat sig svår attpåverka. Mot bakgrund av det storabehovet av biltransporter i samhälletär det nödvändigt att kombinera ettfortsatt utnyttjande av bilen med enutveckling i miljövänlig riktning.Koldioxidskatt på bensin hartillsammans med bättre fordon lett tillatt dagens bilar är drygt 10 %effektivare än bilarna för 15 år sedan.Detta visar att trafiksektorn kanutvecklas i rätt riktning tack vareteknisk förfining och styrmedel. Fleråtgärder kan ändå bli nödvändiga,exempelvis införande av normer förenergieffektivitet.Sådana normer är ett intressantkomplement till ökat drivmedelsprisgenom höjda skattesatser. Alltför högprissättning på drivmedel leder tillstarkt negativa effekter för glesbygdenoch familjer vilka är beroende av bileni sin vardag. Regeringen bör utreda hurnormer för energieffektivitet förfordon kan införas i i syfteatt redan på ett tidigt stadium ge ensignal om vilka framtida kravproducenterna bör rikta in sig på. här anfört med anledning avmotion Jo609 yrkande 10 bör riksdagensom sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 25bort ha följande lydelse:25. beträffande normer förenergieffektivitetatt med anledning av motion1994/95:Jo609 yrkande 10 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,11. Ändring av drivmedelsförordningen(mom. 26)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 20 som börjar med har fått och slutarmed av yrkandet bort ha följandelydelse:Avgaser från trafiken hotar såvälmänniskors hälsa som ett stort antalekosystem som har avgörande betydelseför kretsloppssamhället. Kulturarvethotas också genom korrosion ocherosion. Miljöskadliga bränslen måstedärför ersättas med miljövänliga. Enplan och en tidtabell måste läggas fastför hur och när de fossila bränslenaskall kunna ersättas med mermiljövänliga alternativ.