bet · GJ01NU11 · 1996-02-21 00:00:00 — För utländska institut görs ingenbegränsning till institut inom och samt har i skrivelser och inför utskottetanfört att rätten att vara clearingmedlem ochkontoförande institut bör begränsas - medhänvisning till riskerna på den finansiellamarknaden - till företag inom EES som bedrivermotsvarande verksamhet och som står under tillsyn.Utskottet vill understryka att det ilagstiftningen är fråga om att reglera möjlighetenatt bli clearingmedlem resp. kontoförande institut,inte om att införa en rättighet. För att kunna bliclearingmedlem eller kontoförande institut måstesökanden uppfylla de lagstadgade kraven samt dekrav som ställs upp av den ansvarigaorganisationen. Prövningen av dessa krav och avclearingorganisationens antagningsprocess utgör enviktig del av Finansinspektionenstillståndsprövning för clearingverksamheten. Påsamma sätt kommer kraven för att bli kontoförandeinstitut att prövas av inspektionen. Det liggersamtidigt i organisatörens eget intresse att detsker en noggrann prövning av om den sökandeuppfyller de uppställda kraven. Utskottetförutsätter därför att varje sökande kommer att bliföremål för en mycket ingående och omsorgsfullprövning. Detta gäller inte minst för företag sominte står under tillsyn. Dessa företag kommer ocksåenligt förslaget i propositionen att vara skyldigaatt lämna upppgifter omverksamheten som clearingmedlem eller kontoförandeinstitut.Den andra frågan avser delegering av rätten attvara kontoförande institut. ABhar i en skrivelse till utskottet hemställt attnågon ändring inte skall genomföras av den s.k.delegationsrätten i 3 kap. 1 § aktiekontolagen. Omen ändring likväl kommer till stånd anserSparbanken att en förutsebar delegationsrätt måstefinnas kvar och att det klargörs att nu gällandedelegationer, som godkänts av ,består åtminstone övergångsvis.Som tidigare nämnts skall enligt regeringensförslag VPC avgöra vem som har rätt att varakontoförande institut. Den föreslagna lösningen (sepropositionen s. 97) innebär att VPC ifortsättningen även prövar om ett kontoförandeinstitut får sätta annan i sitt ställe. Dennaprövning skall ske i enlighet med ochinte som regleras i lag. En nödvändigförutsättning för att ett institut skall få sättaannan i sitt ställe är att institutet fåtttillstånd att vara kontoförande institut. Etttillstånd att vara kontoförande institut som gällervid ikraftträdandet av de nu aktuellalagändringarna medför rätt, enligtövergångsbestämmelserna, att vara kontoförandeinstitut även efter ikraftträdandet till dess VPChar prövat om institutet uppfyller de krav somanges i 3 kap. 1 § i dess nya lydelse, dock längsttill utgången av september 1996.Enligt utskottets uppfattning talar denföreslagna ansvarsfördelningen mellanFinansinspektionen och VPC för att det inte bör tasin någon ytterligare lagbestämmelse som inskränkerVPC:s rätt att bestämma om vem som skall få varakontoförande institut och vem som får sätta annan isitt ställe. Den föreslagna övergångsbestämmelsenskall enligt utskottet tolkas så att det gällandetillståndet som kontoförande institut och en tilltillståndet knuten delegationsrätt finns kvar framtill dess VPC, i enlighet med sina av Finans-inspektionen godkända regler, har prövat ominstitutet uppfyller de krav som ställs i lagen ochav VPC på ett kontoförande institut. Någonkomplettering av övergångsbestämmelserna i dettaavseende i enlighet med önskemål behövsdärför inte.Med nu gjorda klarlägganden och förtydligandentillstyrker utskottet de olika förslagen ipropositionen avseende clearing och kontoföring.Även övriga förslag till lagändringar ipropositionen, om bl.a. förvaltarregistrering,tillstyrks av utskottet.Utredning om de finansiella marknadernaI motion 1995/96:N20 (v) riktas ingen erinran motförslagen i propositionen. Motionärerna ställer sigpositiva till regeringens förslag med syfte att fåde finansiella marknaderna att fungera bättre ochstabilare. De efterlyser dock en bred utredning omde samhällsekonomiska och de ekonomisk-politiskaeffekterna av verksamheterna på de finansiellamarknaderna. Motionärerna påpekar att aktiviteternaoch handelsvolymerna på dessa marknader har direktbetydelse för penningpolitiken, räntenivåerna ochkronkursen. Med hänsyn till att det i Sverigediskuteras att byta växelkursregim borde dessaförhållanden och samband ges större uppmärksamhet.I motionen föreslås att hos regeringenhemställer om en utredning om penningpolitikensförutsättningar vid olika växelkursregimer och dåsärskilt avseende förhållandena på de finansiellamarknaderna.Regeringen beslutade att låtatillkalla en kommitté för att utreda konsekvensernaav en eventuell svensk anslutning till den tredjeetappen i EU:s ekonomiska och monetära union (EMU).Kommittén, vars ordförande är professor och som skall redovisa resultatet av sittarbete senast , skall främstanalysera följande frågeställningar:- de allmänna konsekvenserna av en monetär union,- effekterna av ett svenskt deltagande i dentredje etappen av EMU jämfört med att intedelta,- vilka åtgärder skulle kunna vidtas för att uppnåen god ekonomisk utveckling om väljer attdelta resp. inte delta i den monetära unionen,- vilken typ av växelkursarrangemang vorelämpligast mellan de länder som deltar i unionenoch de som inte deltar.En europeisk valutaunions för- och nackdelar hartidigare diskuterats i flera officiellapublikationer. har ipromemorian Ekonomisk och monetär union (Ds1992:116) studerat effekterna för . Vidarehar studier av mer akademisk karaktär gjorts ibilagorna 2 och 4 till (SOU 1994:6).Med anledning av motionen bör här vidare nämnasatt genomförde enundersökning av den svenska derivatmarknaden.Undersökningen är del av en större, internationelltsamordnad undersökning som tillkommit på initiativav de olika centralbankerna och som omfattar 26länder. Undersökningens syfte har varit attkartlägga den internationella derivatmarknadensomfattning och struktur, framför allt för att kunnabedöma de risker som denna marknad är förenad med.Utskottet instämmer i vad som sägs i motionen omatt handeln på de finansiella marknaderna har storbetydelse för ekonomi. Genom den tillsattautredningen om konsekvenserna av en eventuellsvensk anslutning till EMU kommer de frågor som tasupp av motionärerna att bli belysta. Med hänvisninghärtill bör motion 1995/96:N20 (v) inte föranledanågot initiativ från sida. Den avstyrksalltså.Inflytande i värdepappersfonderAndelsägarnas inflytande i värdepappersfonder ochfondbolag tas upp i motion 1994/95:N228 (m) frånallmänna motionstiden . Motionären erinrar omatt andelsägarna enligt tidigare lagstiftning haderätt att utse ledamöter i fondbolagets styrelse.Denna rätt upphörde , då den nugällande lagen (1990:1114) om värdepappersfonderträdde i kraft. Frågan om andelsägarnas inflytandehar fått ökad aktualitet , anförmotionären och hänvisar som exempel till den debattsom föregick ställningstagandet hos AB tillförslaget om ett samgående med . I dettasammanhang visade det sig, sägs det i motionen, attde olika värdepappersfonderna var en mycketbetydelsefull ägargrupp, men att fonderna varuppbyggda på ett sådant sätt att deras agerandeinte säkert stod i överensstämmelse med önskemålethos majoriteten av ägarna.Enligt motionären är det angeläget attfondandelsägarnas direktinsyn och inflytande överdet egna sparandet ökar. Han skisserar i motionenolika tänkbara tillvägagångssätt för att uppnå ensådan önskvärd utveckling och föreslår att fråganskyndsamt blir föremål för en allsidig utredning.I den s.k. aktiefondslagen (1974:931), somföregick den nuvarande lagen om värdepappersfonder,föreskrevs att för varje påbörjat tretalstyrelseledamöter i ett fondbolag skulleandelsägarna eller en intressesammanslutning fördem utse en ledamot. Det angavs inte hur dettaskulle gå till, men i flertalet fonder förrättadesvalen vid årliga andelsägarstämmor. Motivet tillupphävandet av rätten för andelsägarna att utsestyrelseledamöter var dels att minskadetaljstyrningen från statens sida, dels attdelägarnas intresse för stämmorna varit mycketringa. Dessutom ansågs att anordnandet av stämmornavarit kostsamt och administrativt betungande. Somen ersättning för avskaffandet av kravet påandelsägarrepresentation i fondbolagens styrelserinfördes krav på ökad information från fondernatill andelsägarna.För andelsägarna i en allemansfond gäller att deutser flertalet av ledamöterna i fondbolagetsstyrelse. Endast dessa ledamöter deltar i beslut omrösträtt för fondens aktieinnehav. I betänkandetAllemanssparandet - en översyn (SOU 1994:50), somavlämnades , föreslog utredaren (byrå-direktören ) att allemansfondernaskulle ombildas till vanliga värdepappersfonder.Med hänsyn till att andelsägarnas lagstadgadeinflytande skulle komma att slopas genom hansförslag om ombildning av allemansfonderna föreslogutredaren att frågan om hur ett aktivtägar-ansvar i fonder av olika slag kundeuppmuntras/säkerställas skulle bli föremål för enöversyn.Utredarens förslag om avveckling av den särskildalagstiftningen om allemansfonder gjordes motbakgrund av att den skattemässiga särbehandlingenav sparformen då hade upphört. Skattelättnader försparande i allemansfond återinfördes emellertidfr.o.m. då det bedömdes som ett värdefulltbidrag för den svenska ekonomin attallemansfonderna främjar företagens tillgång påriskkapital. Utredarens förslag om ombildning avallemansfonder till vanliga värdepappersfonder hardärför inte genomförts. Inte heller har hansförslag beträffande en översyn av ägarinflytandet ifonder lett till någon åtgärd från regeringenssida.Riksdagen har tidigare vid olika tillfällenbehandlat och avslagit motioner av liknandeinnebörd som den nu aktuella. Senast gjordes dettavåren 1994. Utskottet (bet. 1993/94:NU18) hade dåerfarit att det inom övervägdesom det kunde behöva göras en särskild översyn avdet institutionella ägandet och hur det utövas samtatt frågan om andelsägarnas inflytande kunde kommaatt tas upp i ett sådant sammanhang. Mot dennabakgrund fanns det inte anledning, menadeutskottet, för att då göra någotuttalande rörande de berörda frågorna.Finansinspektionen har , på uppdrag avregeringen, i en rapport redovisatvärdepappersfondernas avgifter ochinformationsgivning. Enligt inspektionen finns detbrister i informationen till andelsägarna omfonderna. Skillnader i sättet att ta ut avgifterinnebär vidare svårigheter att göra relevantakostnadsjämförelser mellan fonderna.Tillsynsintresset bör därför enligt inspektionensmening riktas mot de brister som kan finnas iinformationen till andelsägarna om avgiftsuttagetoch i jämförbarheten mellan olikaplaceringsalternativ.Utskottet har förståelse för de synpunkter somförs fram i motion 1994/95: N228 (m) och kan delvisinstämma i vad som där sägs om andelsägarnasbristande inflytande i värdepappersfonder.Samtidigt torde det inte finnas någon enkel lösningsom förbättrar inflytandet för ett stort antaldelägare i fonderna; som tidigare nämnts hardelägarnas intresse för andelsägarstämmorna varitringa. Med en förbättrad information tillandelsägarna skulle konkurrensen mellan fondernaskärpas och därigenom skulle också kunna uppnås ettökat - om även inte direkt - inflytande frånandelsägarnas sida. Med hänsyn till det nu anfördaoch till att , enligt uppgifttill utskottet, studerar frågan om andelsägarnasinflytande i värdepappersfonder anser utskottet attden aktuella motionen bör läggas till handlingarnautan vidare åtgärd från sida. beträffande tillståndskrav förbetalningar inkl. valutaatt avslår motion 1995/96:N21 yrkande1,2. beträffandeclearingorganisationers sidoverksamheteratt avslår motion 1995/96:N21 yrkande2,3. beträffande VPC:sskadeståndsansvaratt avslår motion 1995/96:N21 yrkande3,4. beträffande regeringenslagförslagatt antar de i proposition 1995/96:50framlagda förslagen tilla) lag om ändring i aktiekontolagen(1989:827),b) lag om ändring i lagen (1992:543) om börs-och clearingverksamhet,c) lag om ändring i lagen (1990:1114) omvärdepappersfonder,d) lag om ändring i lagen (1990:325) omsjälvdeklaration och kontroll-uppgifter,e) lag om ändring i lagen (1983:890) omallemanssparande,f) lag om ändring i aktiebolagslagen(1975:1385),g) lag om ändring i bankaktiebolagslagen(1987:618),h) lag om ändring i försäkringsrörelselagen(1982:713),i) lag om ändring i lagen (1914:45) omkommission,j) lag om ändring i lagen (1989:829) omVärdepapperscentralen VPCAktiebolag,5. beträffande utredning om definansiella marknadernaatt avslår motion 1995/96:N20,6. beträffande inflytande ivärdepappersfonderatt avslår motion 1994/95:N228.Stockholm den 21 februari 1996På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: (),(), (), ReynoldhFurustrand (s), (), SylviaLindgren (s), (), (), (), (), LennartBeijer (v), (), (), EvaGoës (mp), (), () ochFrank ().Regeringens lagförslag1. Förslag till lag om ändring iaktiekontolagen (1989:827)2. Förslag till lag om ändring i lagen(1992:543) om börs- ochclearingverksamhet3. Förslag till lag om ändring i lagen(1990:1114) omvärdepappersfond4. Förslag till lag om ändring i lagen(1990:325) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter5. Förslag till lag om ändring i lagen(1983:890) omallemanssparande6. Förslag till lag om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385)7. Förslag till lag om ändring ibankaktiebolagslagen (1987:618)8. Förslag till lag om ändring iförsäkringsrörelselagen (1982:713)9. Förslag till lag om ändring i lagen(1914:45) om kommission10. Förslag till lag om ändring i lagen(1989:829) omVärdepapperscentralen VPC AktiebolagInnehållsförteckningÄrendet............................................1Sammanfattning.....................................1Propositionen......................................2Motionerna.........................................2Utskottet..........................................2Bakgrund.........................................2Clearingutredningen..............................4Förslagen i propositionen........................5Allmänt om regeringens förslag.................5Tillståndskrav för betalningar inkl.valuta.........................................7Clearingorganisationers sidoverksamheter.......7VPC:s skadeståndsansvar........................8Vissa övriga frågor............................9Utredning om de finansiella marknaderna.........10Inflytande i värdepappersfonder.................11Hemställan......................................13BilagaRegeringens lagförslag................................15