bet · GK01FiU3 · 1996-12-05 00:00:00 — En oroandetendens är nämligen att de kommuner somgynnas av de nya reglerna för inkomst-och kostnadsutjämning ej sänkt sinskatt. I stället konserveras den högaskattenivån trots bidragstillskottet.Eftersom ett framskjutet argument förutjämningssystemet varit att utjämnaskillnader i kommunalskatt är detenligt motionärerna anmärkningsvärt attnågon uppföljning inte tycks ske avvarför detta mål inte uppfylls.Riksdagen bör därför hos regeringenbegära förslag om stimulans tillkommunala skattesänkningar.Utskottets bedömningRiksdagen har redan en gång underinnevarande på förslag avutskottet avslagit ett yrkande frånModerata samlingspartiet med likartadinnebörd (bet.1996/97:FiU6, rskr. 16).Utskottet förutsatte därvid att kommuneroch landsting som gynnats av det nyastatsbidrags- och utjämningssystemetöverväger en sänkning av sinaskattesatser. Utskottet var däremot inteberett att ställa sig bakom förslaget omstatliga åtgärder riktade mot vissakommuner eller landsting i syfte attförmå dem att sänka sina skattesatser.Utskottet, som inte har ändratuppfattning , avstyrker motion Fi613 (m)yrkande 6.Utvärdering av skattebortfallet förlandsbygdenMotionenI motion Fi603 av ochIngvar () anges attlandsbygdskommunerna har ett stortskattebortfall. Med nu gällande reglerdräneras kommunerna på skatteintäkter pågrund av att näringsfastighetsägarnaofta är mantalsskrivna på andra orter ändär näringsfastigheten är belägen.Landsbygdskommunerna har allt svårareatt upprätthålla en tillfredsställandeservice till sina kommuninvånare pågrund av minskade skatteintäkter.Effekten blir att kommunalskatten måstehållas hög vilket i sig leder till ökadutflyttning och försämrad kommunalekonomi. bör därför geregeringen i uppdrag att göra enutvärdering av skattebortfallet förlandsbygdskommunerna.Utskottets bedömningUtskottet noterar att syftet med detnuvarande utjämningssystemet är attåstadkomma likvärdiga ekonomiskaförutsättningar mellan kommunernarespektive mellan landstingen. Dettaåstadkommer man dels genom enlångtgående inkomstutjämning där allakommuner och landsting garanteras ettskatteunderlag per invånare sommotsvarar genomsnittet för riket, delsgenom en utjämning för strukturelltbetingade kostnadsskillnader. Det börsärskilt framhållas att vissakomponenter i kostnadsutjämningen tarhänsyn till ökade kostnader på grund avglesbygdsförhållanden. En stor del av deproblem som motionärerna uppmärksammartäcks således in av det gällandeutjämningssystemet.Utskottet vill också peka på att enparlamentarisk kommitté har fått tilluppgift att dels se över ett antalfaktorer i kostnadsutjämningen, delsbeakta helheten samt utvärdera reformen.Utskottet avstyrker mot bakgrund av detanförda motion Fi603 (m).Den kommunala skattebasenMotionenI motion Fi606 av m.fl.(mp) ställs krav på att skallge regeringen i uppdrag att utredafrågan om att vidga den kommunalaskattebasen. Enligt motionärerna finnsdet områden som rimligen borde återföraseller överföras till kommunalbeskattning. Ett sådant exempel ärföretagsbeskattningen eller ännu hellreen modell med kommunalaföretagsavgifter. En sådan lösningskulle t.ex. kunna innebära attkommunerna får täckning för en del avdagens utgifter för den kommunalainfrastruktur som företagen i daganvänder gratis. En annan utvidgning avskattebasen som motionärerna förespråkarär en möjlighet för kommunerna attanvända sig av miljöavgifter, främstinom trafikområdet. bör därförta ställning för en förutsättningslösgenomgång av möjligheterna att utvidgaden kommunala skattebasen med särskiltavseende på företagsbeskattning ochmiljöavgifter.Utskottets bedömningEnligt utskottet utgör den kommunalabeskattningsrätten en av hörnstenarna iden kommunala självstyrelsen. Denkommunala beskattningen av juridiskapersoner upphörde . Underett antal år därefter utgick enkompensation till kommunerna medanledning av avskaffandet av denkommunala företagsbeskattningen. Enutvidgning av beskattningsrätten av detslag som motionärerna förordar saknarenligt utskottets mening aktualitet.Utskottet är inte heller berett attställa sig bakom förslaget tillkommunala miljöavgifter på företagen.Med det anförda avstyrker utskottetmotion Fi606 (mp) yrkande 3.Ramarna för den kommunala självstyrelsenMotionernaI motion Fi606 av m.fl.(mp) om den kommunala självstyrelsensvillkor sägs att den kommunala sektorn iSverige befinner sig i en mycketbesvärlig sitution. Den kommunalakniptången har i många fall tryckts åtså hårt att de förtroendevalda intelängre ser någon utväg utom att kraftigtsänka kvaliteten inom vård, omsorg ochskola. En möjlighet att lösa problemenär att vidga det kommunalahandlingsutrymmet, t.ex. genom attutvidga den kommunala skattebasen. Enannan nödvändig förutsättning för attåterfå handlingsutrymme, självtillit ochframtidstro i kommunerna är att statenslutar upp med alla destruktiva ingreppi det kommunala självstyret. Enligtmotionärerna skulle därför ett beslut iSveriges riksdag om att ge långsiktigaoch hållfasta spelregler utan plötsligabegränsningar i beskattningsrätt ellerstatsbidrag ha stor betydelse.I motion Fi613 av m.fl.(m) anförs att statens roll bör vara attställa upp ramarna för den kommunalaverksamheten i stort och fastlägga deekonomiska förutsättningar som gällerför en sund offentlig ekonomi somhelhet. De uppgifter i samhället somkräver lokala lösningar skall ocksåskötas lokalt. Det är inte motiverat attstaten reglerar och standardiserarverksamhet som kommunerna skall bedriva.Ett första steg mot en avreglering avden kommunala sektorn och ettåterupprättande av det lokalasjälvstyret togs enligt motionärernaunder den förra mandatperioden, någotsom ledde till att nya och effektivalösningar kunde väljas till fördel förkommuninvånarna. För att kommunernaskall ha rimliga möjligheter att bidratill balans i den offentliga ekonominmåste avregleringen fullföljas.Enligt motionen är det mycket viktigtatt det kommunala skattetrycket kansänkas för att ge ökat utrymme förprivat konsumtion och större möjligheterför den enskilde att själv fatta beslut.Detta kan uppnås med avreglering ochökad konkurrensutsättning samt genom attkommunerna och landstingen koncentrerarverksamheten till sina genuinauppgifter. På detta sätt kan skattensänkas och utrymme ges för människornaatt växa som ekonomisktillväxt stimuleras, heter det imotionen.Enligt motionen bör också en översynomedelbart inledas i syfte att under denärmaste åren genomföra en successivförändring av den offentliga sektornsomfattning och ansvarsfördelning. Syftetär att uppnå ett långsiktigt stabiltsystem som hanterar de ekonomiskarelationerna mellan stat och kommun. Enomprövning av utgångspunkterna för etthållfast system måste enligtmotionärerna bestå i att föra över vissauppgifter från den offentliga till denprivata sektorn - med motsvarandeutrymme för medborgarna att självafinansiera dessa. Men det gäller också,sägs det i motionen, att pröva vilkaoffentliga åtaganden som är av den artenatt finansieringsansvaret bör ligga kvarpå den kommunala sektorn. För vissauppgifter som åvilar kommunernabör finansieringen ske på nationell nivåoch gå direkt till medborgarna. Såledesbör en nationell skolpeng inrättas föratt stimulera mångfald och kvalitet samtge ökad valfrihet. De uppgifter somefter en översyn kvarstår som ett lokaltansvar - också vad avser finansieringen- bör även fortsättningsvis finansierasmed inkomstskatt.Utskottets bedömningUtskottet anser i likhet medmotionärerna bakom motion Fi606 (mp) attkommuner och landsting behöverlångsiktiga och stabila spelregler försin verksamhet. kan intestatsmakterna undandra sig ansvaret föratt utvecklingen inom kommunsektornhålls inom ramar som samhällsekonomintillåter och att verksamheten bedrivs påett sådant sätt att kvalitet ochfördelningspolitisk rättvisaupprätthålls. Det nya bidrags- ochutjämningssystemet med sin successivainfasning och överenskommelsen mellanregeringen och kommunförbunden om denkommunala ekonomin är enligt utskottetexempel på att strävan under senare årvarit att åstadkomma långsiktiga ochhållfasta spelregler. Därmed har enligtutskottets mening goda förutsättningarskapats att utveckla den kommunalasjälvstyrelsen. En grundläggandeförutsättning för ett vidgat kommunalthandlingsutrymme är , anserutskottet, en stabil tillväxt isamhällsekonomin som helhet.Utskottet anser i motsats till motionFi613 (m) att kommunerna ävenfortsättningsvis skall ha det fullafinansieringsansvaret för skolan ochmotsätter sig således den omfattandecentralisering av skolan som införandetav en nationell skolpeng skulleinnebära.Utskottet anser att statsmakternas rollär att ange ramarna för den kommunalaverksamheten liksom de ekonomiskaförutsättningarna. Bland de nationellaintressen som måste hävdas finns,förutom samhällsekonomiska hänsyn,t.ex. kravet på likvärdig och rättvistfördelad samhällsservice, skydd förmedborgarnas liv och hälsa, skydd försärskilt utsatta grupper liksomrättssäkerhet. Det finns därför enligtutskottet ett grundläggande behov av enviss reglering av den kommunalaverksamheten, t.ex. när det gällerskolverksamheten. anserutskottet att lokala frågor så långtmöjligt skall skötas lokalt. Ennationell skolpeng leder till enolämplig centralisering av skolan, någotsom riskerar att försämra utbildningen.Utskottet avstyrker med det anfördamotionerna Fi606 (mp) yrkande 1 ochFi613 (m) yrkandena 1, 2 och 8.Ansvarsfördelningen mellan stat ochkommun på det sociala områdetMotionenI motion Fi611 av m.fl.(v) begärs en snabbutredning ommöjligheten att finansiera delar avsocialbidragskostnaderna direkt överstatsbudgeten. Socialbidragskostnadernahar ökat dramatiskt i kommunerna undersenare år. Enligt motionärerna är detett resultat av den ekonomiska krisen,arbetslösheten och sänktaersättningsnivåer för sjuka ocharbetslösa. Socialbidragen måste återfåsin ursprungliga roll som det ytterstasociala skyddsnätet. I delarstat och kommuner påsocialbidragskostnaderna. Det finnsenligt starka argumentför en sådan modell. Staten tvingas då istörre utsträckning än attutvärdera de samhällsekonomiskaeffekterna av enskilda besparingsbeslut.Utskottets bedömningFrågan om utformningen av socialbidragenövervägs inomregeringskansliet. Enligt utskottet ärdet i avvaktan på resultatet av dessaöverväganden inte aktuellt att prövafrågan om en eventuell förändring avansvarsfördelningen försocialbidragskostnaderna.Utskottet avstyrker med det ovan anfördamotion Fi611 (v) yrkande 2. beträffande den kommunalasektorns utveckling och ekonomiskautrymmeatt avslår motionerna1996/97:Fi25 yrkande 2, 1996/97:Fi26yrkande 1, 1996/97:Fi27 yrkande 2,1996/97:Fi28 yrkande 3,1996/97:Fi601, 1996/97:Fi606yrkandena 2 och 4 samt 1996/97:Fi608,res. 1 (fp)res. 2 (v)res. 3 (mp)res. 4 (kd)res. 15 (m) -motiv.2. beträffande anslagen underutgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommuneratt med bifall tillproposition 1996/97:1 utgiftsområde25 samt med avslag på motionerna1996/97:Fi509 yrkandena 3 och 4,1996/97:Fi605, 1996/97:Fi611 yrkande3 och 1996/97:Fi613 yrkande 9 anvisar anslagenunder utgiftsområde 25 Allmännabidrag till kommuner enligtutskottets förslag i bilaga tilldetta betänkande,3. beträffande bidrags- ochutjämningssystemetatt avslår motionerna1996/97:Fi28 yrkande 2, 1996/97:Fi602, 1996/97:Fi604, 1996/97:Fi607,1996/97:Fi612 och 1996/97: Ub247yrkande 4,res. 5 (fp)4. beträffande de kommunalaskatteinkomsterna år 1997att avslår motionerna1996/97:Fi24, 1996/97:Fi25 yrkande 1,1996/97:Fi26 yrkande 2, 1996/97:Fi27yrkande 1 samt 1996/97: Fi28yrkandena 1 och 4,res. 6 (m)res. 7 (fp)res. 8 (v)res. 9 (mp)res. 10 (kd)5. beträffande vissa frågor omden kommunala ekonominatt lägger regeringensskrivelse /97:51 tillhandlingarna,6. beträffande stimulans tillkommunala skattesänkningaratt avslår motion1996/97:Fi613 yrkande 6,res. 11 (m)7. beträffande utvärdering avskattebortfallet för landsbygdenatt avslår motion1996/97:Fi603,8. beträffande den kommunalaskattebasenatt avslår motion1996/97:Fi606 yrkande 3,9. beträffande ramarna för denkommunala självstyrelsenatt avslår motionerna1996/97:Fi606 yrkande 1 och1996/97:Fi613 yrkandena 1, 2 och 8,res. 12 (m)res. 13 (mp)10. beträffandeansvarsfördelningen mellan stat ochkommun på det sociala områdetatt avslår motion1996/97:Fi611 yrkande 2.res. 14 (v)den 5 december 1996På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),()1, (),()1, (), (), KristinaNordström (s), ()1,(), (), Per ()1, ()1och ()1.1 dock ej i beslutet under mom. 2 ihemställan Den kommunala sektorns utveckling ochekonomiska utrymme (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 7 börjar med Utskottet vill och på s. 8 slutar med Fi608 (s) bortha följande lydelse:Utskottet ser med stor oro på denlångsiktiga ekonomiska utvecklingen inomden kommunala sektorn. Det gäller inteminst det vidgade gapet mellan resurseroch behov. Utskottet konstaterar attregeringen i budgetpropositionenförutser en snabb försämring av denkommunala ekonomin. Den samladekommunala sektorn antas således få ettunderskott på ca 13 miljarder kronornästa år och år1998. ökar behovet avkommunala tjänster kraftigt, inte minstpå grund av en ändrad åldersstruktur.Detta understryks bl.a. av avgivna rapportom kommunernas ekonomiska läge och avhälso- och sjukvårdsutredningens analysav behoven inom sjukvården ochäldreomsorgen.Mot denna bakgrund anser utskottet attden ekonomiska politiken måste läggas omså att fler människor än nu kan försörjasig på eget arbete i stället för a-kassa, AMS-åtgärder eller socialbidrag.En sådan politik beskrivs i Folkpartietspartimotion om den ekonomiska politiken.Därutöver anser utskottet att vården,och då främst äldreomsorgen, måstetillföras ytterligare resurser. I likhetmed vad liberalerna framförti sitt budgetalternativ vill utskottetpeka på två vägar. För det första börresurser överföras till vårdsektorn frånförsäkringskassorna. En bättresamordning mellan kassorna och vårdenskulle spara både mänskligt lidande ochpengar. För det andra bör ett statligtstimulansprogram på 500 miljoner kronortillskapas för utveckling aväldreboendet, finansierat genombesparingar i statens budget. Utskottetvill också understryka att storaresurser kan frigöras med hjälp aveffektiviseringar genomkonkurrensutsättning och en tydligareprioritering av vård och omsorg framförandra engagemang, inte minst ibolagsform.Med vad utskottet här anfört tillstyrksmotion Fi28 (fp) yrkande 3. Övrigamotionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande den kommunalasektorns utveckling och ekonomiskautrymmeatt med bifall till motion1996/97:Fi28 yrkande 3 och med avslagpå motionerna 1996/97:Fi25 yrkande 2,1996/97:Fi26 yrkande 1, 1996/97:Fi27yrkande 2, 1996/97:Fi601,1996/97:Fi606 yrkandena 2 och 4 samt1996/97:Fi608 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,2. Den kommunala sektorns utveckling ochekonomiska utrymme (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 7 börjar med Utskottet vill och på s. 8 slutar med Fi608 (s) bortha följande lydelse:Utskottet ser postivt på att kommuneroch landsting , genom deåtgärder som regeringen anmäler iskrivelse 51, ges ökade resurser. Detger åtminstone ett tillfälligt andrum ien hårt ansträngd ekonomisk situationoch kan också stärka kvinnornasställning på arbetsmarknaden.Samtidigt fortsätter riksdag ochregering att långsiktigt urholka denkommunala ekonomin genom realt minskadestatsbidrag, höjda egenavgifter ochsänkta ersättningsnivåer som reducerardet kommunala skatteunderlaget. Ijanuari 1997 kommer kommunerna dessutomatt tvingas betala tillbaka 1,9miljarder kronor till staten vidslutavräkningen årsskatteintäkter.Under de första åren -fram - minskade denkommunala sysselsättningen med 45 000personer. räknar med attnedskärningarna fortsätter. Skallkommunerna klara kraven på ekonomiskbalans måste utgifterna enligtförbundet 13 miljarderkronor. Enligt gjorda beräkningar kansysselsättningen behöva minska medomkring 30 000 personer inom kommunernaoch omkring 20 000 personer inomlandstingen. Det handlar huvudsakligenom kvinnojobb och neddragningarna kommeratt gå ut över kvaliteten i vården,skolan och omsorgerna.Utskottet anser attnedskärningspolitiken måste brytas. Detär orimligt att skära ner på kommunalaverksamheter för att i stället läggapengar på transfereringar och passivitarbetsmarknadsstöd. Kommunsektornbehöver en permanent ekonomiskförstärkning för att kunna motsvara demest elementära kraven på verksamheten.Om ställer sig bakomVänsterpartiets förslag att sänkaarbetsgivaravgifterna med 3procentenheter för kommunerna ochlandstingen skulle ungefär 5 miljarderkronor frigöras för att värna kvaliteteni verksamheten och säkra tusentals jobbinom vård, omsorg och utbildning.Med det anförda tillstyrker utskottetmotion Fi25 (v) yrkande 2 och Fi608 (s).Övriga motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande den kommunalasektorns utveckling och ekonomiskautrymmeatt med bifall tillmotionerna 1996/97:Fi25 yrkande 2 och1996/97:Fi608 och med avslag påmotionerna 1996/97:Fi26 yrkande 1,1996/97:Fi27 yrkande 2, 1996/97:Fi28yrkande 3, 1996/97:Fi601 samt1996/97:Fi606 yrkandena 2 och 4 somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,3. Den kommunala sektorns utveckling ochekonomiska utrymme (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 7 börjar med Utskottet vill och på s. 8 slutar med Fi608 (s) bortha följande lydelse:Välfärdens kärnområden - vård, skolaoch omsorg - har i ökande grad drabbatsav besparingar. Möjligheterna tilleffektivitetsvinster är i dessaverksamheter begränsade eller i mångafall uttömda på kort sikt. Nedragningenav resurser slår i många fall direkt påverksamhetens omfattning och kvalitet.Utskottet välkomnar därför de beslut somregeringen anmäler i skrivelse 51 ochsom innebär att den åtstramning avkommuner och landsting som statligabesparingar samt avgifts- ochskattehöjningar orsakat, i någon månmildras.På måste emellertid enligtutskottets uppfattning politiken ändrasså att bestående lättnader förkommunsektorn införs. Ytterligareinsatser behöver därför göras. Välfärdenbehöver utvecklas och förbättras, inteurhokas och försämras. Utskottet ställersig bakom det budgetförslag somframförts av de gröna ochsom innebär att kommuner och landstingår 1997 får mer änvad regeringen har föreslagit. Förbudgetåren 1998 och 1999 är motsvarandeförbättringar av kommunsektorns ekonomi4,7 respektive 7,6 miljarder kronor.Utskottet anser att detta bättremotsvarar ett lämpligtsamhällsekonomiskt utrymme förkommunsektorn än dennuvarande politiken gör. Det är därförviktigt att regeringen i den ekonomiskavårpropositionen återkommer tillriksdagen med förslag till ytterligareförbättringar för den kommunalaekonomin. Även ytterligare förstärkningbör övervägas med hänsyn tillkostnadsutvecklingen inom bl.a. vården.Utskottet tillstyrker med det anfördamotionerna Fi27 (mp) yrkande 2 och Fi606(mp) yrkandena 2 och 4. Övrigamotionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande den kommunalasektorns utveckling och ekonomiskautrymmeatt med bifall tillmotionerna 1996/97:Fi27 yrkande 2 och1996/97:Fi606 yrkandena 2 och 4 samtmed avslag på motionerna 1996/97:Fi25yrkande 2, 1996/97:Fi26 yrkande 1,1996/97:Fi28 yrkande 3, 1996/97:Fi601samt 1996/97:Fi608 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,4. Den kommunala sektorns utveckling ochekonomiska utrymme (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 7 börjar med Utskottet vill och på s. 8 slutar med Fi608 (s) bortha följande lydelse:Utskottet anser självfallet att densamlade offentliga sektorn måsteanpassas till vad det samhällsekonomiskautrymmet medger. Inom det kommunalaområdet måste framför alltnyckelområdena sjukvård, omsorg ochskola prioriteras. Ett genomförande avKristdemokraternas politik skulle enligtutskottet medföra påtagligaförbättringar för kommunsektorn iförhållande till den politik somregeringen för.Utskottet konstaterar att den ensidigabudgetsaneringen utan tillväxtåtgärderär skadlig för den ekonomiskautvecklingen. Utskottet ställer sigbakom Kristdemokraternasbudgetalternativ som innebär attytterligare 6,5 miljarder kronortillförs kommuner och landsting utöverregeringens alternativ för budgetåret1997. Dessa resurser kan användas tillförstärkningar inom vård, omsorg ochskola. Ett genomförande av denna politikskulle betyda att de 30 000 personer somannars skulle sägas upp i stället kan hakvar sina arbeten. Enligt utskottetsmening behöver kommunsektorn varaktigareala förbättringar och inteengångsbelopp till sinakärnverksamheter.Utskottet tillstyrker med det anfördamotion Fi26 (kd) yrkande 1. Övrigamotionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande den kommunalasektorns utveckling och ekonomiskautrymmeatt med bifall till motion1996/97:Fi26 yrkande 1 och med avslagpå motionerna 1996/97:Fi25 yrkande 2,1996/97:Fi27 yrkande 2, 1996/97:Fi28yrkande 3, 1996/97:Fi601,1996/97:Fi606 yrkandena 2 och 4 samt1996/97:Fi608 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,5. Bidrags- och utjämningssystemet(mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 15 börjar med Utskottet vill och på s. 16 slutar med UbU247 (fp)yrkande 4 bort ha följande lydelse:Utskottets grundläggande inställning äratt kostnadsutjämningen i bidrags- ochutjämningssystemet bör utgå från dens.k. Henstrandska utredningens nogagenomarbetade och väl underbyggdaförslag. Med ett sådantfördelningssystem finns det också bättremöjligheter att fördela resursernamellan olika kommuner så att barn ochungdomar ges likvärdiga uppväxtvillkor.Den sittande parlamentariska kommittén,som har till uppgift att utveckla detnuvarande utjämningssystemet, bör få iuppdrag att föreslå förändringar så attstörre hänsyn tas till behovet av socialintegration.Utskottet godtar regeringens förslagtill fördelning av pengar ur den s.k.kommunakuten till de kommuner som harsärskilt stor andel flyktingar. Rentprincipiellt anser dock utskottet attkommunakuten bör avskaffas och attmedlen bör ingå i det reguljärafördelningssystemet.Utskottet tillstyrker med det häranförda motionerna Fi28 (fp) yrkande 2och Ub247 (fp) yrkande 4 samt avstyrkermotionerna Fi602 (s), Fi604 (s), Fi607(s) och Fi612 (kd).dels att utskottets hemställan under 3bort ha följande lydelse:3. beträffande bidrags- ochutjämningssystemetatt med bifall tillmotionerna 1996/97:Fi28 yrkande 2 och1996/97:Ub247 yrkande 4 samt avslagpå motionerna 1996/97:Fi602,1996/97:Fi604, 1996/97:Fi607 och1996/97:Fi612 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,6. De kommunala skatteinkomsterna år1997 (mom. 4), , FredrikReinfeldt och Per (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 18 börjar med Utskottetstöder och på s. 19 slutar med yrkandena 1 och 4 bort ha följandelydelse:Utskottet konstaterar att regeringen iskrivelse 51 anmält för ingripit och i förordning upphävt deuppräkningsfaktorer somRiksrevisionsverket fastställt förutbetalningen av de preliminärakommunalskattemedlen för och istället bestämt nya sådana. Det ärenligt utskottet förvånande attregeringen inskridit mot den gällandeordningen. I stället borde regeringenlägga fram förslag som kan medverka tillför den kommunala ekonominsfunktionssätt nödvändigastrukturförändringar. Sådanastrukturella grepp har i flerasammanhang framförts från Moderatasamlingspartiet och är avgörande för attSverige skall få en god ekonomisktillväxt. Regeringens skrivelse visarindirekt vad som regelmässigt framförs ide moderata motionerna, nämligen att detäven för kommuner och landsting har enavgörande betydelse att får engod ekonomisk tillväxt. Endast så säkrasvälstånd och välfärd - i hög grad ocksåden som kommunsektorn bidrar med.Mot denna bakgrund anser utskottet attdet är felaktigt att likviditetsmässigtförstärka kommunsektorn innan denönskade förbättringen av ekonominuppnåtts.