bet · GJ01UU13 · 1996-03-07 00:00:00 — Konventionen kan inte tillämpasgentemot de stater som inte har samtyckttill att vara bundna av den. Dettahindrar emellertid inte att de kan varabundna av de allmänna folkrättsligareglerna på området, som binder allastater. Dessa regler kan motsvarabestämmelserna i ,eftersom många av den allmännafolkrättens regler på traktaträttensområde har kodifierats i konventionen,men de kan även vara betydligt meroklara eftersom konventionen i vissaavseenden har vidareutvecklat denallmänna folkrätten.Konventionen har ingen retroaktivverkan. Den äger endast tillämpning påtraktater som stater ingår efter det attkonventionen har trätt i kraft för dem(artikel 4). tillträddekonventionen före tillträdet tillanslutningsfördraget och i och med detde grundläggande fördragen. För fleramedlemsstater har resp. tillträde sketti omvänd ordning. Detta utgör inte någothinder mot att allmänna folkrättsligaregler på området kan tillämpas.Suspension och uteslutningI anges i artikel 72rättsverkan av en suspension av entraktat. Bestämmelsen nämner bl.a. attom parterna inte kommer överens om annatskall en suspension av en traktat fritade parter mellan vilka traktatensuspenderas från förpliktelsen attfullgöra traktaten i deras inbördesförhållande suspensionenvarar (artikel 72.1 a). Under den tidsuspensionen varar skall parternaavhålla sig från handlingar som ärdgnade att hindra återupptagandet avtraktatens tillämpning (artikel 72.2).Det kan alltså vara värt att notera attdet endast är tillämpningen avtraktatens bestämmelser som suspenderas.Den part eller de parter som suspenderasär emellertid fortfarande parter itraktaten; avtalsförhållandet mellanparterna består.Även om en internationellöverenskommelse inte reglerar frågan omsuspension av överenskommelsen kan densuspenderas i förhållande till t.ex. enbestämd part enligt traktaträtten, omvissa förutsättningar är uppfyllda. Ensuspension kan ske i förhållande till enbestämd part då alla parter är överensom det och efter samråd eller på grundav avtalsbrott. Förutsättningar kanockså föreligga vid en fundamentalförändring av omständigheterna.Det kan således konstateras attfrånvaron av en suspensions- elleruteslutningsklausul i ett fördrag inte isig omöjliggör en suspension elleruteslutning av en part.ReflektionsgruppenReflektionsgruppen finner allmänt attdet, under den pågående processen attbygga upp och framför allt påtröskeln till en utvidgning, finns ettbrådskande behov att säkerställa fullefterlevnad av grundlägganderättigheter. Detta gäller både irelationerna mellan unionen ochmedlemsstaterna och i relationernamellan staterna och individen. Ettflertal inom gruppen anser att enartikel bör införas i fördraget omsanktioner mot ett medlemsland som begårallvarliga och upprepade brott motmänskliga rättigheter ellergrundläggande demokratiska principer.T.o.m. möjligheten av uteslutning av ettsådant land har diskuterats. De flesta igruppen vill dock vara försiktiga närdet gäller en sådan möjlighet, eftersomenbart suspension av rättigheter skullekunna åstadkomma de önskvärdaeffekterna, och eftersom det kan finnasen risk att möjligheten till uteslutningskulle sätta unionsmedlemskapetsoåterkallelighet i fråga.Utskottets bedömningVad gäller den i samband medEuropakonventionen och en föreståendeutvidgning aktualiserade frågan ommöjligheterna att suspendera traktateneller delar av den i förhållande till enmedlemsstat, vill utskottet ställa sigbakom den uppfattning som uttryckts ireflektionsgruppen och som tas upp imotion U25. Utskottet anser således attdet är viktigt att frågan övervägs nogainför en utvidgning av unionen. Dessaöverväganden bör innefatta enprecisering av förutsättningarna försuspension och frågan om möjligheten attförnya ett suspensionsbeslut eller attsträcka ut det i tiden.Vad gäller frågan om enutträdesparagraf, vill utskottet till enbörjan erinra om att såväl Romfördragetsom slutits förobegränsad tid och att avsikten medfördragen är att skapa en allt fastareförening mellan medlemsstaterna. Enbestämmelse om utträde skulle inte liggai linje med denna målsättning. Utskottetanser det inte heller ligga i linje medSveriges intressen att, drygt ett årefter inträdet i unionen, driva en frågasom måste uppfattas som att Sverigeavser att lämna unionen. Utskottet anservidare att det visserligen måste ansesföreligga möjlighet för en stat attutträda ur unionen. Utskottet anser dockinte att det finns anledning att iförtid tynga den föreståenderegeringskonferensen med problem somantingen inte kommer att aktualiseraseller, om de aktualiseras, ändå kommeratt kräva omfattande förhandlingarmellan staterna. Enligt utskottetsmening skulle dessutom en fastställdutträdesform kunna i onödan låsamedlemsstaternas handlingsutrymme.Utskottet avstyrker motionerna U22yrkande 7, U25 yrkande 1, U29 yrkande 1och U30 yrkande 2.2.10 Regeringens skrivelse i övrigtRegeringens skrivelse i de delar somfaller inom utskottets beredningsområdeoch som inte berörts ovan föranlederinte något utskottets uttalande.Stockholm den 22 februari 1996På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), CatarinaRönnung (s), (), WidarAndersson (s), (m), ToneTingsgård (s), (),(), (), (), PeterEriksson (mp), (), (), (), (m) och BengtHurtig (v).Avvikande meningarGemenskapens och medlemsstaternaskompetensArtikel 2351. () och () anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med Att helt ochslutar med yrkande 10. bort haföljande lydelse:Artikel 235 har enligt utskottetsmening varit ett effektivt instrumentför att utvidga EU:s befogenheter på ettsätt som inte kan anses acceptabelt.Utskottet anser att bestämmelsen böravskaffas, och regeringen bör verka fördetta vid regeringskonferensen.Det anförda bör med bifall tillmotionerna U22 yrkande 6 och U30 yrkande10 och med anledning av motion U19yrkande 6 ges regeringen till känna.2. och (båda fp) anser att den del avutskottets yttrande som börjar med Atthelt och slutar med yrkande 10. bortha följande lydelse:Artikel 235 ger enligt utskottetsmening i sin nuvarande utformningalltför stort utrymme för EU att medhänvisning till den gemensamma marknadenta till sig nya områden. Utskottet anserdärför att det finns anledning attöverväga hur bestämmelsen kan ges störrestringens för att begränsa desstillämpning. I dessa överväganden kanockså finnas anledning att diskutera ettavskaffande av paragrafen.Det anförda bör med bifall till motionU19 yrkande 6 och med anledning avmotionerna U22 yrkande 6 och U30 yrkande10 ges regeringen till känna.Kompetenskatalog3. (), (), (), SivertCarlsson (c) och () anseratt den del av utskottets yttrande sombörjar med Det är och slutar med yrkande 6. bort ha följande lydelse:Utskottet är medvetet om svårigheternaatt upprätta en exakt och uttömmandekatalog över kompetenser på EU-nivå ochpå medlemsstatsnivå. Detta innebär dockinte att en kompetenskatalog, även omfullständighet inte uppnås, skulle varautan betydelse. Utskottet anser tvärtomatt en sådan katalog skulle vara av storbetydelse för att beslut om åtgärderskall komma att fattas på den nivå därde hör hemma.Med hänsyn till det anförda börregeringen verka för att enkompetenskatalog upprättas.Subsidiaritetsprincipens tillämpningregionalt och lokalt4. () anser att den delav utskottets yttrande som börjar med Att i och slutar med denna del. bort ha följande lydelse:Utskottet vill understryka den lokalasjälvstyrelsens grundläggande betydelseför det politiska systemet i devästeuropeiska demokratierna och viktenav att beslut inom EU-samarbetetharmonierar med principen om lokal ochregional självstyrelse. Utskottet anseratt en kompetenskatalog bör kombinerasmed att bestämmelsen i artikel 3b omsubsidiaritetsprincipen kompletteras meden hänvisning till regionala och lokalamyndigheters möjlighet att agera.Utskottet är medvetet om atthänvisningen till regionala och lokalamyndigheter kan vara diskutabel såvittavser ansvaret för decentralisering inommedlemsländerna. Utskottet anseremellertid att behovet att stimulera endecentralistisk utveckling såväl iSverige som i övriga medlemsländer vägertyngst och är en parallell till detansvar som vi anser att har inomområden som jämställdhet, miljö ochöppenhet.Regeringen bör således verka för attartikel 3b får följande lydelse: På deområden där gemenskapen inte är ensambehörig skall den i överensstämmelse medsubsidiaritetsprincipen agera endast omoch i den mån som målen för denplanerade åtgärden inte i tillräckligutsträckning kan uppnås avmedlemsstaterna eller av de regionalaeller lokala myndigheterna och därför,på grund av den planerade åtgärdensomfattning eller verkningar, bättre kanuppnås på gemenskapsnivå. Det anförda bör med bifall till motionU25 yrkande 2 i denna del ges regeringentill känna.Beslutsprocessen inom EUKommissionens ställning m.m.5. () och () anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med Något konkret och slutar med yrkande 6. bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening finns en klartendens inom EU i riktning motöverstatlighet. Utskottet anser attSverige, som anförs i motion U29, börmotsätta sig varje steg som gerkommissionen karaktär av regering ochrådets ordförande karaktär av statschef.Det anförda bör ges regeringen tillkänna.Särskilda frågor om institutionerna ochderas rollBeslut i rådet med kvalificeradmajoritet6. () och () anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med Det är ochslutar med denna del. bort ha följandelydelse:Utskottet anser inte att möjligheternaatt fatta beslut med kvalificeradmajoritet i rådet bör ökas, ochutskottet avstyrker därmed motionernaU21 yrkande 20, U23 i denna del och U25yrkande 22 i denna del.Röstviktning i rådet7. () anser att den delav utskottets yttrande som börjar med Av mycket och slutar med ärtillgodosedda. bort ha följandelydelse:Regeringen uttalar i skrivelsen att detär av stor vikt för att vårtinflytande inte minskar och att balansenmellan stora och små medlemsländer intefår undermineras. De större ländernasreella inflytande inom EU är i dagmycket stort, och utskottet anser attdessa länder inte skall ges ökatröstetal i rådet.Kommissionens status8. () och () anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med och slutar med justitieutskottet uttryckt. bort haföljande lydelse:Kommissionens status är med ensamrättentill initiativ i lagstiftningsfrågorenligt utskottets uppfattning för stark,och den bör som begärs i motion U22yrkande 4 ändras till att vara ett ihuvudsak beredande organ. Detta bör gesregeringen till känna, och regeringenbör vid regeringskonferensen verka fören sådan ordning.9. () anser att den delav utskottets yttrande som börjar med Som och slutarmed justitieutskottet uttryckt. bortha följande lydelse:Kommissionen har ensaminitiativrätt inom första pelaren.Utskottet anser att medlemsländerna, somanförs i motion U25 yrkande 22 i dennadel, bör få möjlighet att ta initiativ istörre utsträckning än . Regeringenbör vid regeringskonferensen verka fördetta. Kommissionens ställning bör iövrigt bestå, och utskottet avstyrkermotion U22 yrkande 4.Parlamentets verksamhetsort10. (), () och () anser att dendel av utskottets yttrande som börjarmed Vad beträffar och slutar med aktualisera frågan. bort ha följandelydelse:I motion U25 tas upp frågan om platsenför verksamhet.Utskottet anser i likhet medmotionärerna att nuvarande ordning därparlamentets sammanträden och verksamhetflyttar mellan och Strasbourgoch sekretariatet huvudsakligen ärplacerat i innebär enoförsvarlig hantering av EU:s resurser.Regeringen bör underregeringskonferensen verka för attparlamentets verksamhet bör samlas ort.Lagstiftningsrätt för Europaparlamentet11. () anser att dendel av utskottets yttrande som börjarmed Som utskottet och slutar med och26. bort ha följande lydelse:Beslutsfattandet inom EU innebär attdemokratin urvattnas. Som ett led i attmotverka försämringen av demokratin börEuropaparlamentet, som anförs i motionU29 yrkandena 7 och 26, ges visslagstiftningsrätt, men endast såvittgäller miniminormer för mänskligarättigheter och skydd för hälsa, miljöoch djuretiska frågor. Regeringen bör ienlighet med motionen verka för dettaunder regeringskonferensen.Förslagsrätt för medlemsstaternasparlament12. () och () anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med Beträffande en och slutar med finner angelägna. bortha följande lydelse:En väg för att ge EU-samarbetetdemokratisk legitimitet är enligtutskottets uppfattning att stärka denationella parlamentens inflytande ibeslutsprocessen. Medlemsstaterna bördärför genom sina parlament hainitiativrätt i lagstiftningsfrågor.Genom sådana ändringar i fördragen gesparlamenten möjligheter att erövra maktoch återge väljarna sista ordet ipolitikenRegeringen bör vid konferensen verkaför att denna ordning genomförs.Remiss till nationella parlament13. () anser att dendel av utskottets yttrande som börjarmed Någon formlig och slutar med ochandra. bort ha följande lydelse:Kommissionen bör enligt utskottetsuppfattning, så som föreslås i motionU21 yrkande 25, sända sinalagstiftningsförslag på remiss till denationella parlamenten för yttrande.EG-rätten och medlemsstaternasgrundlagar14. () och () anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med I fråga omförhållandet och slutar med verkaför. bort ha följande lydelse:Utskottet anser att de nationellabestämmelser som medlemsstaterna funnitvara så viktiga att de tagits in igrundlag bör vara undantagna från EG-rätten. skall således, sombegärs i motion U22 yrkande 2, intekunna åsidosätta sådana bestämmelser.Regeringen bör verka för en förändringav fördragen av denna innebörd.Miljöinstans inom EG-domstolen15. () anser att den delav utskottets yttrande som börjar med Yrkandet om och slutar med skulleinnebära. bort ha följande lydelse:Motionsyrkanden om förbättrade reglerinom EU-samarbetet på miljöområdetbereds av andra utskott. För attdomstolen skall ha beredskap att prövafrågor utifrån miljö- ochkonsumentaspekter bör domstolen enligtutskottets uppfattning förstärkas med enkompetent miljöinstans så som begärs imotion U22 yrkande 36.Sanktioner mot dem som inte följermiljölagarna16. () anser att dendel av utskottets yttrande som börjarmed Beträffande yrkandena och slutarmed och 29. bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det finns skäl att,som begärs i motion U29 yrkandena 28 och29, stärka domstolens roll så att denkan tvinga fram ekonomiska sanktioneroch förstärka individens rätt att väckatalan mot dem som inte följermiljölagarna. Detta bör ges regeringentill känna.Regionkommittén17. () anser att dendel av utskottets yttrande som börjarmed Utskottet anser och slutar med yrkande 11. bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet medmotionärerna i motion bör få större inflytandeinom samarbetet bl.a. genom att stärkabanden mellan . Den bör också ges rätt attföra talan inför domstolen utan attsubsidiaritetsprincipen därför ges enjuridisk innebörd.Kommittén bör förses med egenadministration.Tidsmarginaler och offentlighet förförslag18. () och () anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med Utskottet vill och slutar med yrkande 9. bort haföljande lydelse:Enligt utskottets uppfattning börbeslutade EU-regler vara giltiga bara omgällande regler för offentlighet ochtidsmarginaler uppfyllts. Regeringen börverka för en sådan ordning i enlighetmed motion U22 yrkande 9.Frågor om suspension och utträde urunionenUtträdesparagraf19. (), () och () anser att dendel av utskottets yttrande som börjarmed Vad gäller frågan och slutar med yrkande 2. bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det avavgörande betydelse att möjligheternatill utträde ur unionen regleras ifördraget. Härigenom betonas att unionenär en sammanslutning av självständigastater och att kommande generationer harmöjlighet att fatta egna beslut om sinunionstillhörighet. Genom att formernaför ett utträde ur unionen fastställsutan samband med en aktuell önskan frånnågot land att lämna unionen, börmöjligheterna vara bättre att komma framtill en saklig och rättvis ordning föratt lösa upp unionssamarbetet och öppnaför gott samarbete i andra former mellandet utträdande landet och unionen ochdess kvarvarande medlemsländer.Regeringen bör således vidregeringskonferensen verka för attutträdesfrågorna fördragsregleras.Det anförda bör med bifall tillmotionerna U22 yrkande 7, U25 yrkande 1,U29 yrkande 1 och U30 yrkande 2 gesregeringen till känna.Särskilt yttrandeBirgit och (bådafp) anför:EU:s karaktär är en unik kombination avöverstatlighet och mellanstatlighet. Detgör det rimligt att beslutsreglerna iviss utsträckning får vara en kompromissmellan två principer: den självklarademokratiska tanken att alla EU-medborgare, oavsett i vilket land debor, skall väga lika tungt ibeslutsprocessen och det starkaönskemålet att även små stater skall hagoda möjligheter att påverka.Om EU:s medlemstal, som vi önskar, inomnågra år växer till 25 eller flera ärdet ofrånkomligt att ändrabeslutsreglerna. Strävan skallsjälvfallet även vara attförsöka tillgodose alla medlemsländersintressen, men det blir i praktikenmycket svårt att nå resultat om intemöjligheterna att fatta majoritetsbeslutökar. Vi vill t.ex. gå längre än vadregeringen önskar inom den gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken. Dettabehandlas dock inte inom ramen förkonstitutionsutskottets yttrande.Vi anser att förslaget om s.k. dubbelmajoritet är intressant och attregeringen borde ha gjort en analys avinflytandevägar och strategi, som äveninnefattat förslaget om dubbelmajoritet.I fråga om beslutsprocessen inomgemenskapen och balansen mellaninstitutionerna har vi införregeringskonferensen inte andra åsikterän utskottet. Vi vill dock framhålla attförändringar behöver övervägas på sikt.Kvalificerad majoritet bör krävas isärskilt viktiga frågor, och krav påenhällighet kunna begränsas till ettfåtal ärenden som ändringar i EU:skonstitution och upptagande av nyamedlemmar. Vi anser att parlamentet påsikt bör ges lika beslutsrätt som rådetnär rådet lagstiftar genommajoritetsbeslut och att parlamentetsålunda bör bli likställt med rådet ilagstiftningsfrågor. De båda organenkommer då att kunna ses som de tvådelarna i ett tvåkammarparlament. Ettviktigt skäl till vårt stöd för ökatinflytande för parlamentet är att det ärden av EU:s institutioner som också gerplats åt politiska partier som imedlemsstaterna befinner sig iopposition.Utskottet har valt att behandla de olikainstitutionerna var för sig. Eftersom vianser att en stor del av tredje pelarensfrågor bör föras över till den förstapelaren kommer samtliga institutionersinflytande och arbetssätt att beröras.Vi har dock valt att inte upprepa dennaståndpunkt i varje avsnitt.Finansutskottets yttrande1995/96:FiU3yEU:s regeringskonferens 1996Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har den 30 januari 1996beslutat bereda finansutskottettillfälle att senast den 15 februari1996 yttra sig över regeringensskrivelse /96:30 om jämte motioner ide delar som berör utskottetsberedningsområde.Avgränsning av finansutskottets yttrandetill utrikesutskottetSkrivelsenTyngdpunkten i skrivelsen ligger inomområden som behandlar frågor rörande dengemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken, samarbete irättsliga och inrikes frågor ochinstitutionella frågor.De frågor som kan anses falla inomfinansutskottets beredningsområdeåterfinns i kapitel 7 Tillväxt,sysselsättning, inre marknaden,miljöfrågor m.m., avsnitten 7.1 omsysselsättningen och 7.2 om denekonomiska och monetära unionen. Därtillkommer kapitel 10 om institutionellafrågor, avsnitt 10.5 Revisionsrätten.MotionernaI motionerna tas en mängd frågor upputöver dem som behandlas i regeringensskrivelse.De motionsyrkanden som har anknytningtill finansutskottets beredningsområdeär följande.Inriktningen av den ekonomiska politikenför att minska arbetslösheten1995/96:U21 av m.fl. (kds)vari yrkas42. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att skapa ett gynnsamt klimatför små och medelstora företag i ,43. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att de så kallade Essen-punkterna erhåller en institutionell ramför att på så sätt främja tillväxt ochsysselsättning i Europa.1995/96:U22 av m.fl. (v)vari yrkas17. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om preciserade kvantitativa målför sänkt arbetslöshet,19. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om internationellt samarbete ochen rättvis ekonomisk världsordning.1995/96:U23 av m.fl. (m) variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av Sverigeshållning vid EU:s regeringskonferens1996.1995/96:U25 av m.fl. (c)vari yrkas4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om sysselsättningspolitik inomEU.1995/96:U29 av m.fl.(mp) vari yrkas17. att begär att regeringenunder regeringskonferensen skall verkaför att sysselsättningskrav och krav påmiljöskulden förs in i de s.k.konvergensreglerna,18. att begär att regeringenunder regeringskonferensen skall verkaför att sysselsättningsfrågorna inte gesden överstatliga natur som regeringenföreslår i enlighet med vad som anförtsi motionen.Den ekonomiska och monetära unionen1995/96:U22 av m.fl. (v)vari yrkas20. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om EMU-processen ocharbetslösheten,21. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av realbehandling avEMU-processen på regeringskonferensen,22. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om omprövning av ,23. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om svenskt undantag fråndeltagande i EMU:s tredje steg.1995/96:U25 av m.fl. (c)vari yrkas5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om EMU:s tredje steg.1995/96:U26 av ()vari yrkas1. att begär att regeringenför upp EMU på dagordningen vid med syftet attEU-länderna beslutar avveckla EMU,2. att hos regeringen begärförslag om Lag om folkomröstning om EMUatt hållas innan kronan knyts till ERMoch innan tar ställning tillEMU:s tredje fas,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om konvergenskraven.1995/96:U29 av m.fl.(mp) vari yrkas16. att begär att regeringenunder regeringskonferensen skall verkaför att det i fördraget skrivs in attmedlemskap i avgörs av varjemedlemsstat i enlighet med vad somanförts i motionen.1995/96:U30 av () variyrkas8. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionenanförts om att skall verka föratt EU omprövar sin extremastabiliseringsinriktning.1995/96:U31 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att den bör verka för attEMU:s tredje steg inte blir verklighet.Revisionsrätten1995/96:U23 av m.fl. (m) variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av Sverigeshållning vid EU:s regeringskonferens1996.1995/96:U24 av m.fl. (s)vari yrkas3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att vid bör ta initiativtill en översyn av den omfattanderegleringen inom EU.Övriga frågorFinansieringen av EU:s verksamhet1995/96:U21 av m.fl. (kds)vari yrkas9. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att EU inte skall erhållabeskattningsrätt och att EU även ifortsättningen finansieras genomavgiften från medlemsländerna.1995/96:U29 av m.fl.(mp) vari yrkas21. att begär att regeringeninför regeringskonferensen skall verkaför att fördraget skall öppnamöjligheter att införa valutaavgiftermellan EU och omvärlden och inom EU ienlighet med vad som anförts i motionen.Offentlig upphandling1995/96:U29 av m.fl.(mp) vari yrkas19. att begär att regeringeninför regeringskonferensen skall verkaför att lokal upphandling skall tillåtasför att skapa bättre miljö och flerarbetstillfällen,37. att begär att regeringeninför regeringskonferensen skall verkaför att kommuner inom EU skall ges fullrätt att vid upphandling ställahögre miljö- och hälsokrav än vad EUstår bakom.Gröna nationalräkenskaper1995/96:U25 av m.fl. (c)vari yrkas6.