bet · GK01FiU1 · 1996-11-14 00:00:00 — De i motionen föreslagna ramnivåerna utgår slutligenockså från att man återinför vårdnadsbidraget ochavdragsrätten för styrkta barnomsorgskostnader.Folkpartiet anser i motion Fi211 att barnfamiljerna tvingats svara fören stor del av regeringens budgetsanering. För att mildra effekterna avdetta föreslår partiet att flerbarnstilläggetåterinförs och att barnbidragen höjs. Motionärerna anser vidare attden tidigare, högre ersättningsnivån för den s.k.mamma/pappamånaden bör återinföras.Vänsterpartiet föreslår i motion Fi212 att ersättningsnivån iföräldraförsäkringen bör höjas till och att denhögre ersättningsnivån för den s.k.mamma/pappamånaden bör återinföras. Motionärerna anser också attalla här i landet bosatta barn skall ha rätt till folkpension i formav barnpension.Miljöpartiet de gröna föreslår i motion Fi213 att ett höjt beskattatbarnbidrag på per barn och månad införs. också att ett brutet tak skall införas förersättningen i föräldraförsäkringen, vilket innebär att ersättningen skallmotsvara på inkomster upp till 4,2 basbelopp och förinkomstdelar därutöver . Vidare anser motionärerna att taket iföräldraförsäkringen bör sänkas till 6,5 basbelopp.Kristdemokraterna anser i motion Fi214 att den 80-procentigaersättningsnivån i föräldraförsäkringen skall införas redan fr.o.m. år1997. Vidare bör vårdnadsbidraget återinförasoch finansieras genom en sänkning av statsbidraget till kommunerna, somkommer att avlastas kostnader för barnomsorg.Motionärerna föreslår också att barnbidraget sänks med permånad och att den besparing som uppkommer i sin helhet skall föras övertill den barnrelaterade delen avbostadsbidraget. Socialförsäkringsutskottettillstyrker i sitt yttrande (SfU1y) regeringens förslag till ramnivåer förbudgetåren 1997-1999 samt avstyrker motsvarande förslag imotionerna Fi204 (m), Fi211 (fp), Fi212 (v), Fi213 (mp) ochFi214 (kd). Moderata samlingspartiet,, , de gröna samt Kristdemokraternabiträder i var sin avvikande mening sina partiers respektiveförslag till ramnivå för utgiftsområdet.Finansutskottet återkommer senare i avsnittet Finansutskottetssammanfattande bedömning av budgetförslagen för och redovisarsina överväganden beträffande fördelningen avutgifter på utgiftsområden.Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshetI utgiftsområdet ingår bidrag till arbetslöshetsförsäkringen, kostnaderför kontant arbetsmarknadsstöd samt bidrag till lönegarantiersättning.Ramnivån påverkas i första hand av nivån på denöppna arbetslösheten som styr utgifterna för arbetslöshetsersättning ochkontant arbetsmarknadsstöd. Den i propositionen(avsnitt 4.4.5) föreslagna ramnivån bygger på att ett antalbesparingar genomförs inom utgiftsområdet. Bl.a. kommer enligt tidigareriksdagsbeslut kvalifikationskraven för rätttill ersättning från arbetslöshetsförsäkringen att skärpas. Besparingarnahar vidtagits i syfte att bl.a. finansiera denutbildningssatsning som kommer att påbörjas och höjningenav ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen från till fr.o.m.den 1 januari 1998. Av propositionen framgårvidare att regeringen avser att återkomma till undervåren med ytterligare förslag rörande bl.a.arbetslöshetsförsäkringen.Förslag till ram för utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vidarbetslöshet Belopp i --------------------------------------------------------------------------------------------------------------År Proposi- Oppositionspartiernas avvikelserfrån propositionens ram---------------------------------------------------------tionen Moderata FolkpartietVänster-Miljö-Kristdemo-samlings-liberalernapartietpartietkraterna partietdegröna------------------------------------------------------------------------------------------------------------------1997 35 -4 -10 +1 +965-1 250 525 200 500400---------------------------------------------------------1998 34 -7 -10 .. -4 -4466 831 200 870000---------------------------------------------------------1999 29 -8 -10 .. -14 -1733 921 200 910000---------------------------------------------------------Moderata samlingspartiet föreslår i motionernaFi204 och A304 (yrkande 2) att ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringenskall ligga kvar på och att en bortre gräns förersättningen skall finnas vid . Av anständighetsskälbör dagens ordning med a-kassor knutna till de fackligaorganisationerna ersättas med en allmänarbetslöshetsförsäkring som är neutral i förhållande till medborgarna. Enhögre grad av självfinansiering förordas.Folkpartiet föreslår i motion Fi211 omfattande besparingar som skall uppnåsfrämst genom att statsbidraget till arbetslöshetskassorna minskas.Partiet anser att staten skall stå för ava-kassornas utbetalningar och att egen- avgifterna skall höjas imotsvarande mån, vilket beräknas leda till en besparing på 9 miljarderkronor. Genom införandet av en lånedel iutbildningsbidragen räknar partiet med att kunna göra ytterligarebesparingar. anser i motionFi212 att ersättningsnivån i a-kassan bör återgå till redan från den1 då också begränsningsregeln för deltidsarbetslösabör upphävas. Vidare föreslår motionärerna attde regler som infördes med anledning av sysselsättningspropositionen skallupphävas. de gröna utgår imotion Fi213 från att kraftiga besparingar kan göras på utgiftsområdena 13och 14 genom en snabb sänkning av arbetstiden . De stora effekterna inträderfrån . föreslår partiet en något större ram påutgiftsområde 13. Ett s.k. brutet tak vid 4,2 basbelopp bör införasinom arbetslöshetsförsäkringen tillsammans medett höjt inkomsttak till 6,5 basbelopp. En återgång till de tidigarekvalificeringsreglerna bör också ske.Kristdemokraterna föreslår i motion Fi214 att ersättningsnivån inomarbetslöshetsförsäkringen skall återställas till avinkomsten och att den lägsta nivån inom KAShöjs till vad som gällde tidigare. Motionärerna framhåller att partietssamlade budgetpolitik innebär en kraftfull förstärkning av resursernatill kommuner och landsting vilket motsvararca 38 000 heltidstjänster. Detta gör det möjligt att avvisa förslagetom de tillfälliga offentliga arbetena för äldre arbetslösa (OTA). Detminskar också behovet av kontantstöd.Arbetsmarknadsutskottet erinrar i sitt yttrande(AU1y) om de skärpta villkor i arbetslöshetsförsäkringen som denextrainkallade sommarriksdagen fattade beslut om och som skallträda i kraft . Det gäller bl.a.möjligheten att kvalificera sig för ersättning, beräkningen aversättningen och en tidsmässig begränsning av ersättningsrätten,den s.k. bortre parentesen. Arbetsmarknadsutskotteterinrar också om att regeringen avser att lägga fram enproposition med förslag grundade på det betänkande somUtredningen om ersättning vid arbetslöshet och omställning,ARBOM lagt fram. De beslutade förändringarna hari vissa delar mött kritik påpekararbetsmarknadsutskottet, som för egen del anser att ändringarna i någraavseenden fått effekter som inte är godtagbara. Redan ibudgetpropositionen har regeringen föreslagit vissajusteringar. Arbetsmarknadsutskottetframhåller vidare följande: Dessaomständigheter sammantagna talar för att avvakta ytterligare medgenomförandet av en reformerad försäkring. Därmed kan man somutskottet framhöll redan i somrasförhoppningsvis vinna i klarhet och överskådlighet. Berörda organ får ocksåmöjlighet att lägga fram synpunkter inte bara på de mera övergripandefrågeställningarna. Utskottet utgår frånatt regeringen i arbetet med att ta fram ett mera genomgripande förslagutgår från de grundprinciper som utskottet redan tidigare ställt sig bakom,nämligen att arbetslöshetsförsäkringen skallvara ett skydd för personer med fast förankring på arbetsmarknaden och attden skall ha karaktären av omställningsförsäkring.En senareläggning av en reformerad arbetslöshetsförsäkringskulle leda till ökade kostnader framför allt på UO13. Fördelningenmellan de båda utgiftsområdena kan beräknas till80/20. Utgiftsökningen kan för uppskattas till brutto , varav på UO13. Netto, sedan deökade skatteintäkterna beaktats, motsvarardetta . Kostnadsökningen blir mindre om ikraftträdandetav en reformerad försäkring bestäms till en tidigare tidpunkt än den 1januari 1998. En sådan kostnadsökningkan finansieras på olika vägar, antingen genom att motsvarande besparinggörs inom utgiftsområdena eller genom att inkomstsidan förstärksgenom ökade avgifter, t.ex. genom enhöjning av finansieringsavgiften enligt 57 § lagen omarbetslöshetsförsäkring. I det senare fallet skall de ökade kostnadernahanteras inom ramen för tekniken medbudgeteringsmarginalen. Med det nuanförda överlämnar arbetsmarknadsutskottet frågan om utgiftsramarna förutgiftsområdena 13 och 14 till finansutskottet.Arbetsmarknadsutskottet föreslår således för egen del inte någon vissnivå för utgiftsområde 13, men anser att motionerna Fi204 (m), A304 (m)yrkande 2, Fi211 (fp), Fi212 (v), Fi213 (mp)och Fi214 (kd) bör avstyrkas i berörda delar .Moderata samlingspartiet, , , degröna samt biträder i var sin avvikande mening sinapartiers respektive förslag till ramnivå förutgiftsområdet. I ett gemensamt särskiltyttrande kritiserar de fem partierna arbetsmarknadsutskottets majoritet förhanteringen av ärendet. Sålunda framhåller de att det är mycket viktigtatt ett fackutskott utnyttjar möjlighetenatt lägga fram synpunkter på ramens storlek redan i det första steget. Iandra steget är handlingsutrymmet kraftigt begränsat. Med sittställningstagande har majoriteten iarbetsmarknadsutskottet i praktiken överlåtit åt finansutskottet att taställning i frågor som det borde ankomma på arbetsmarknadsutskottet attbesluta om i andra steget i budgetprocessen.Saken förvärras av att arbetslöshetsersättningen och dess regelverkär en ytterst komplicerad materia. Det är mycket svårt attöverblicka konsekvenserna av förändringar av olika slag. Dentanke som principen med fackutskotten bygger på tas inte till vara. Därmedblir risken för nya felgrepp högst påtaglig,påpekar de fem partierna vidare.Finansutskottet återkommer senare i avsnittet Finansutskottetssammanfattande bedömning av budgetförslagen för och redovisarsina överväganden beträffande fördelningen avutgifter på utgiftsområden.Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Iutgiftsområdet ingår utgifter för arbetsmarknadspolitiska åtgärder,arbetslivsfrågor och förvaltningskostnader samtutgifter för statliga arbetsgivarfrågor. Inom utgiftsområdetåterfinns även utgifter för jämställdhetspolitiskaåtgärder bl.a. för (JämO).Förslag till ram för utgiftsområde 14Arbetsmarknad och arbetsliv Belopp i miljonerkronor--------------------------------------------------------------------------------------------------------------År Proposi- Oppositionspartiernas avvikelserfrån propositionens ram---------------------------------------------------------tionen Moderata FolkpartietVänster-Miljö-Kristdemo-samlings-liberalernapartietpartietkraterna partietdegröna------------------------------------------------------------------------------------------------------------------1997 52 -1 -5 +3 - -3046 653 750 513599 958---------------------------------------------------------1998 46 -1 -6 .. -2 -5844 085 750180 080---------------------------------------------------------1999 46 -1 -7 .. -6 -5590 534 050320 580---------------------------------------------------------Moderata samlingspartiet framhåller i motionernaFi204 och A304 (yrkande 13) att arbetsmarknadspolitikens främsta uppgift äratt förmedla arbeten, medan de aktiva åtgärderna skall avse särskiltsårbara grupper. Huvuddelen skall riktasmot unga arbetslösa med ett modernt lärlingsprogram och mot arbetslösaöver med program som ökar deras möjligheter att erhålla anställning.Volymen skall inte vara större än attverksamheten kan bedrivas med kvalitet.Motionärerna räknar med att kunna göra besparingar framför allt genom attminska arbetsmarknadsutbildningens omfattning, genom att avskaffa såvälbidraget för utbildning i företag som de tillfälligaoffentliga arbetena för äldre arbetslösa (OTA) och genombesparingar på arbetsmiljöområdet.Folkpartiet föreslår i motion Fi211 ökat stöd till lönebidrag och tillSamhall. I övrigt anser partiet att omfattnignen av vissa åtgärdesprogrambör minska på grund av partiets program för jobb genomföretagande, vilket beräknas kunna leda till besparingar på 6miljarder kronor. villenligt motion Fi212 höja kvaliteten och öka volymen på dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Särskilda satsningar bör göras påarbetshandikappade via lönebidrag och . Ettsystem med obligatoriska praktikplatser bör införas. I motionenbegärs också ett speciellt program för kvinnor vars arbeten rationaliseratsbort. Medel bör ges för forskning på arbetsmiljöområdet. Vissförstärkning bör också ske av JämO.Miljöpartiet de gröna räknar i motion Fi213 med att en snabbsänkning av arbetstiden till 35 timmars arbetsvecka kommer att minskabehovet av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I motionen föreslåsockså en uppräkning av lönebidragen hoshandikapporganisationerna.Kristdemokraterna uppger i motion Fi214 att partiets förslag förtillväxt, företagande och nya arbeten kommer att minska behovet avarbetsmarknadspolitiska åtgärder. I motionen föreslås attflyttbidragen avskaffas och att kostnaderna förArbetsmarknadsverkets och länsarbetsnämndernas administration minskas. Ävenstödet till arbetslivsforskningen bör reduceras. Motionärerna villprioritera arbetshandikappade dels genomatt återställa nivån på lönebidragen till de ideella organisationerna till90 %, dels genom en satsning på anser att flera omständigheter talar för bör avvakta med de beslutade förändringarna avarbetslöshetsförsäkringen. Såsom framgår av redovisningenunder utgiftsområde 13 skulle ett sådant beslut få effektockså på den ramnivå som skall fastställas för utgiftsområde 14.Arbetsmarknadsutskottet har utan eget ställningstagande överlämnat fråganom ramarna för de båda utgiftsområdena tillfinansutskottet. har ansett attmotionerna Fi204 (m), A304 (m) yrkande 13, Fi211 (fp), Fi212 (v), Fi213(mp) och Fi214 (kd) bör avstyrkas i berördadelar. Moderata samlingspartiet,, , de gröna samt Kristdemokraternabiträder i var sin avvikande mening sina partiers respektiveförslag till ramnivå förutgiftsområdet. återkommersenare i avsnittet sammanfattande bedömning avbudgetförslagen för och redovisar sina överväganden beträffandefördelningen av utgifter påutgiftsområden.Utgiftsområde 15 StudiestödStudiestödUnder utgiftsområdet redovisas utgifter för olika former av ekonomiskt stödtill enskilda i studier. Det gäller medel för studiehjälp tillgymnasiestuderan-de i form av studiebidrag, inackorderingstillägg m.m.,studiemedel i form av bidrag, räntesubventioner och avskrivning avstudielån samt olika former av vuxenstudiestöd.I propositionen (avsnitt 4.4.5) anges att tidigare förslag tillbesparingsåtgär-der som redovisats i föregående budgetproposition (prop.1994/95:100 bil. 9) oc Utgiftsområde i den ekonomiska vårpropositionenskall fullföljas. Som ett led i detta besparingsprogram har en nedräkningav ramen för ut-giftsområdet gjorts med sammanlagt . För uppgår besparingen till ytterligare163 . Utöver denna besparing föreslår regeringen ettbesparingskrav på studiemedelsanslaget fr.o.m. om 25miljoner kronor som avser området för studier utomlands.Förslag till ram för utgiftsområde 15 StudiestödBelopp i miljoner kronorÅr Proposi- Oppositionspartiernas avvikelserfrån propositionens ramtionenModerata samlings-partietFolkpartiet liberalernaVänster-partietMiljö-partietde grönaKristde-mo-kraterna1997 16 884 -633 -629 -97±0 -2 0651998 19 235 -677 -629 ..±0 -2 1181999 19 981 -515 -629 ..±0 -2 101I motion Fi204 föreslår Moderata samlingspartiet att utgiftsramen bör sän-kas med . Motionärerna avstyrker regeringensförslag till besparing på medel för studier utomlands. Vidare bör enligt mo-tionen de särskilda stipendierna till dem som har genomgåttbasårsutbildning slopas. I övrigt bör enligt motionärernas beräkning ramenför utgiftsområdet minskas som en konsekvens av motionärernas förslag omannan fördelning av studieplatser inom utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning.I motion Fi211 av liberalerna ställs krav på att det särskildavuxenstudiestödet till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniskautbildningar bör avvecklas. Vidare bör studiestödet vid de s.k. YTH-utbildningarna slopas liksom möjligheten att få ett stipendium på 10 000 krvid uppnått godkänt resultat på genomgången basårsutbildning. Ramen börsänkas med 629 miljoner kronor.I motion Fi212 föreslår en minskning av utgiftsramen med 97miljoner kronor jämfört med regeringens förslag. Motionärernas bespa-ringarinnebär att det inte längre skall ges stipendier för dem som med god-käntresultat har genomgått basårsutbildning. Ej heller bör det utgå någotsärskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa lärarutbildningar.Motionä-rerna vill vidare att det nya studiestödssystemet som regeringenskall pre-sentera skall börja gälla från , föratt det inte skall bli glapp mellan det nya studiestödssystemet och detsärskilda utbild-ningsbidraget. Det senare avses gälla bara ett år.Miljöpartiet de grönas förslag till ram i motion Fi213 innebär för helaperio-den att ingen förändring jämfört med regeringens förslag bör göras. Imotio-nen anförs att regeringens budgetförslag innebär förstärkningar avstudiestö-det, vilka stöder. Motionärerna avvaktar förslagfrån regeringen på grundval av förslag.Kristdemokraterna förordar i motion Fi214 att utgiftsramen för år 1997skall minskas med jämfört med regeringens förslag.Medel bör enligt motionen anvisas för att återställa barntillägget i detsärskilda vuxenstudiestödet för arbetslösa (svuxa). Stipendier för dem somhar ge-nomgått basårsutbildning inom den kommunala vuxenutbildningen samtdet särskilda vuxenstudiestödet till studerande vid vissanaturvetenskapliga och tekniska utbildningar bör avvecklas. Dessutom anförsi motionen att studie-medel bör ges i relation till resultat.Utbildningsutskottet tillstyrker i sitt yttrande (UbU1y) regeringensförslag till ramnivåer för budgetåren 1997-1999 samt avstyrker motsvarandeförslag i motionerna Fi204 (m), Fi211 (fp), Fi212 (v), Fi213 (mp) samtFi214 (kd), såvitt avser motion Fi213 i denna del med hänvisning till attden är tillgodo-sedd med regeringens förslag.Moderata samlingspartiet, , , de grö-na och biträder i var sin avvikande mening sina partiersrespektive förslag till ramnivå för utgiftsområde 15 återkommer senare i avsnittet sammanfat-tande bedömning av budgetförslagen för och redovisar sina över-väganden beträffande fördelningen av utgifter på utgiftsområden.Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskningUtgiftsområdet omfattar skola och barnomsorg, vuxenutbildning, kvalifice-rad yrkesutbildning, högskoleutbildning och forskning samt centrala myn-digheter inom område.Propositionens förslag (avsnitt 4.4.5) bygger på vad regeringen föreslog iden ekonomiska vårpropositionen och i den s.k. sysselsättningspropositionen(prop. 1995/96:150 och 222) beträffande satsning på vuxenutbildning med ca100 000 platser - varav 10 000 inom folkhögskolan under utgiftsområde 17 -samt 30 000 nya permanenta högskoleplatser. På annat ställe i budget-propositionen föreslås att nya högskolor inrättas i och på Gotland.Regeringens förslag till ram för utgiftsområdet innefattar också förslag ommedel till en rad åtgärder som finns presenterade i forskningspropositionen(prop. 1996/97:5) och för vilka medel beräknas inom utgiftsområde 16.De förslag till besparingar av statsfinansiella skäl som som hargodkänts av (prop. 1994/95:100 bil. 9, UbU15, rskr. 353) harfullföljts vid beräkningen av utgiftsområdet. De uppgår till 526 miljonerkronor. En nedjustering av ramen för utgiftsområdet med 265 miljoner kro-nor i förhållande till den ekonomiska vårpropositionen har gjorts dels motbakgrund av senareläggning av utbildningssatsningen inom vuxenutbild-ningen, dels genom överföringar till andra utgiftsområden.Förslag till ram för utgiftsområde 16 Utbildning och forskningBelopp i miljoner kronorÅr Proposi- Oppositionspartiernas avvikelserfrån propositionens ramtionenModerata samlings-partietFolkpartiet liberalernaVänster-partietMiljö-partietde grönaKristde-mo-kraterna1997 25 357 -557 +624 +390+40 -3101998 25 811 -780 +624 ..+40 -4401999 26 435 -791 +624 ..+40 -350Moderata samlingspartiet föreslår i motion Fi204 en minskad ram om 557miljoner kronor för jämfört med regeringens förslag. För attförbättra förutsättningarna för kvalitet och variationsrikedom iundervisningen bör införandet av en nationell skolpeng enligt motionärernasnarast utredas. Ett system med nationell skolpeng skulle innebära attstaten tar huvudansvaret för skolans finansiering och garanterar att allaskolor behandlas lika oavsett huvudman samt säkerställer att alla skolortillförsäkras nödvändiga resurser. I motionen anförs vidare att det ärangeläget med en utbyggnad av den kvali-ficerade eftergymnasialayrkesutbildningen.I motionen föreslås en samordning av och förhandikappfrågor i skolan. Ett helt nytt avskolornas kvalitet föreslås. Vidare vill motionärerna avsätta drygt 100miljoner kronor för skolforskning, skolutveckling och kvalitetsutveckling igrundskolan och gymnasieskolan.Regeringens särskilda utbildningssatsning på gymnasial vuxenutbildningavstyrks. Medel anvisas för platser inom den kommunala vuxenutbildningenoch basårsutbildning samt den kvalificerade eftergymnasiala yrkesutbild-ningen. Genom en omprioritering skapas möjlighet för en fortsatt kraftfullsatsning på högre utbildning, universitetsforskning och forskningsråd.Den högre utbildningens utbyggnad bör ske med beaktande av utbildning-enskvalitet. Även forskning och högre utbildning gynnas av valfrihet ochkonkurrens. Detta uppnås bl.a. genom fler enskilda universitet och högsko-lor, förstärkt samarbete med näringslivet och uppmuntrande av alternativafinansieringsformer, t.ex. fristående forskningsstiftelser.Motionärerna avstyrker en neddragning av forskningsresurserna. Rege-ringensförslag om satsning på speciella genustjänster m.m. avstyrks, likasåförslaget om särskilda medel som regeringen avsatt till sitt egetförfogande.I partimotion Ub451 begärs tillkännagivanden av omvad i motionen anförts om en internationell högskola för transport och omramarna . Det förra yrkandet avser ett projekt som till störstadelen enligt motionen bör finansieras med medel för sektorsforskning inomutgiftsområde 22 Kommunikationer. föreslår reformer innebä-rande utgiftsökningar för på ca och ytterligareca för . Dessa vill motionärerna finansiera ge-nom en neddragning med motsvarande omfattning av per capita-ersättningeninom högskoleutbildningen, på fakultetsanslagen samt på sektorsmedlen. Detsistnämnda innebär en omfördelning av medel mellan flera utgiftsområ-den.Folkpartiet liberalerna föreslår i motion Fi211 en utökad ram för år 1997om jämfört med regeringens förslag. Motionärernahänvisar till förslag i andra motioner från till en radförändringar som inte minst skulle medföra att kvaliteten i svenskutbildning höjs.I motionen anförs att det är fel att dra ner på forskningen. Motionärernaär bekymrade över att regeringen tar den borgerliga regeringens ambitiösaforskningssatsningar med löntagarfondsmedel till intäkt för att nu spara påforskningen. förslag innebär att en betydande del av grund-forskningen fredas från nedskärningar. Man ser allvarligt på att regeringengenom att tvinga in stiftelserna i den politiska sfären har valt attavskaffa den mångfald och pluralism inom forskning ochforskningsfinansiering som bör prägla klimatet i forskarvärlden.Vänsterpartiets förslag i motion Fi212 innebär en ökning med 390 miljo-nerkronor jämfört med regeringens förslag. Motionärerna motsätter sigbesparingar på samhällsinstitutioner där man arbetar med barn med särskildabehov.Regeringens neddragning på anslag till skolforskning, fakultetsanslagen ochforskningsråden avstyrks.