bet · GK01JuU1 · 1996-11-26 00:00:00 — Regeringenbör alltså få i uppdrag att lägga framen proposition i ämnet.I detta sammanhang bör nämnas attregeringen anmälde att denavsåg att lägga fram en skrivelse om ettbrottsförebyggande program i riksdagen.Ärendet senarelades . I juni1996 informerade justitieministernkammaren om att regeringen antagit ettnationellt brottsförebyggande programsom skulle börja verkställas genast.Senare underströkjustitieministern i ett svar på en frågadär regeringens handläggningkritiserades att en skrivelse frånregeringen till aldriginnehåller förslag som kräver kammarensställningstagande. Även om regeringenhade fört frågan till i enskrivelse hade programmet kunnat börjaverkställas genast.Enligt utskottets mening kan det i ochför sig beklagas att tiden inte medgavatt regeringen presenterade detbrottsförebyggande programmet i form aven skrivelse till under våren.En skrivelse ger ju upphov tillmotionsrätt, och riksdagsbehandlingenhade kunnat leda till en mer omfattandediskussion. Detta skall dock vägas moten försening av programmet på fleramånader; riksdagsbehandlingen hadekunnat ske tidigast under innevarandehöst. Härtill kommer, som framgått,att en skrivelse till intehade innehållit några förslag och attregeringen ändå, som justitieministernkonstaterade i sitt frågesvar, hadekunnat påbörja verkställigheten avprogrammet.Utskottet kan mot den här angivnabakgrunden varken se någon anledningtill kritik mot regeringen för ärendetshandläggning eller finna skäl att nukräva ett förslag från regeringen. Allakrafter bör i stället inriktas pågenomförandet av programmet. Utskottetavstyrker bifall till motion Ju901.Det framtida rättsväsendetEtt väl fungerande rättsväsende är avfundamental betydelse för attupprätthålla den demokratiskarättsstaten. Rättsväsendet skall hållahög kvalitet och vara kostnadseffektivt.En förutsättning för att kunnaupprätthålla rättssäkerheten ochrättstryggheten är att rättsväsendet kanhantera sina uppgifter på ett korrektsätt och inom rimlig tid. Likaså är eneffektiv indrivning av skatter ochavgifter av stor betydelse har stora förändringarskett i organisationen av flera avrättsväsendets myndigheter ochytterligare omfattande utredningsarbetepågår. Här kan nämnas närpolisreformensom tillsammans med andraorganisatoriska förändringar inompolisen medfört en genomgripandeomorganisation av polisverksamheten.Inom åklagarverksamheten infördesregioner som den administrativa basenfrån , och enliknande förändring beträffandekronofogdemyndigheternas organisationföreslås i detta ärende. Förkriminalvårdens del övervägs förnärvarande en ny struktur medstormyndigheter som var och en omfattarhäkten, anstalter och frivård. Enöversyn av domstolsväsendetsorganisation pågår inomDomstolskommittén (dir. 1995:102) somkommer att lägga fram sina förslag ibörjan av . pågårockså riksdagsbehandling av enproposition om en ny rättshjälpslag(prop. 1996/97:9, JuU3) som förutsättergrundläggande förändringar i detnuvarande rättshjälpssystemet.Vid sidan av det organisatoriskaförändringsarbetet har under senare årockså gjorts omfattande ändringar i deprocessuella regelsystemen i syfte attse till att rättsväsendets resurseranvänds där de bäst behövs. Här kannämnas införandet av prövningstillståndtill hovrätt och kammarrätt i vissa mål,instansordningsreformen vid de allmännaförvaltningsdomstolarna och en nyärendelag.Också samordningen av rättsväsendetsinformationsförsörjning ägnas särskilduppmärksamhet och här föreligger ettförslag till en samlad strategi frånflertalet av rättsväsendets myndighetersamt ochRiksskatteverket.I detta sammanhang vill utskottet ocksåuttala att alla förändringar inomrättsväsendet måste bygga på enhelhetssyn och konsekvenserna avförslagen måste vara väl belysta innanbeslut fattas.I motion Ju912 (fp) föreslås att enparlamentarisk kommitté skall tillsättasmed uppgift att fastlägga riktlinjernaför utformningen av det framtidarättsväsendet.Utskottet konstaterar med hänvisningtill vad som anförts, att arbetetmed att utforma det framtidarättsväsendet redan pågår. Någonanledning att nu ge en utredning iuppdrag att komma med övergripandeförslag finns inte. Motion Ju912avstyrks.Utgiftsramen och anslagenInledningI detta avsnitt behandlar utskottetregeringens budgetförslag och demotioner som väckts med anledning avbudgetpropositionen och som avserfördelningen på anslag inomrättsväsendet. Yrkandena framgår avtabell, se bilaga 3.Besparingar inom rättsväsendetUnder senare år har rättsväsendet ilikhet med all annan statlig verksamhetvarit föremål för ett omfattandebesparingsarbete som har grundats påbeslut av . Också i åretsbudgetproposition och i de med anledningav propositionen väckta motionerna stårbesparingsfrågan i fokus.Regeringen föreslår att kostnadernainom rättsväsendet skall minska med630 t.o.m. budgetåret1998. Härav avser 300 miljoner medan återstoden hänförstill budgetåret 1998.Riksdagen har just fattat beslut om enutgiftsram för rättsväsendet på20 i enlighet medregeringens förslag. Utgiftsramenförutsätter att de angivnakostnadsminskningarna genomförs.I motion Ju915 (kd) begärs att ingabesparingar skall göras inomrättsväsendet.Utskottet vill först erinra om vadutskottet anfört ovan om de särskildakrav som måste ställas på verksamheteninom rättsväsendet. Detta innebäremellertid inte att rättsväsendet heltkan undantas från besparingar, ochutskottet har också tillstyrkt denutgiftsram för rättsväsendet somriksdagen just fattat beslut om.Utskottet avstyrker alltså bifall tillmotion Ju915.Utskottet vill tillägga att ett syftemed det omfattande förändringsarbete somnyss redovisats är att skapa utrymme förkostnadsminskningar med bibehållen högkvalitet i verksamheten. I själva verketär det, som utskottet anförde i sittyttrande till finansutskottet omutgiftsramen (1996/97:JuU1y), svårt attse att det skulle vara möjligt att inomramen för en i allt väsentligtoförändrad struktur genomförabesparingar av den storleksordning somär aktuell . Härförkrävs att redan beslutadeorganisationsförändringar får enkostnadsbesparande effekt, att andrasådana förändringar som diskuterasgenomförs och att resultatet blir detönskade. Slutligen krävs attlagändringar som regeringen förelagteller avser att förelägga riksdagenockså antas.Anslagsyrkanden över utgiftsramenDen nya budgetprocessen innebär bl.a.att fastställer en utgiftsramför varje utgiftsområde. Utgiftsramenanger det belopp till vilket summan avde till utgiftsområdet hörandeutgifterna högst får uppgå (5 kap. 12 §riksdagsordningen). harbestämt utgiftsramen för rättsväsendettill 20 för år 1997.I motionerna Ju901 (m), Ju924 (m),Ju218 (fp) och Ju915 (kd) framställsyrkanden om ändringar, huvudsakligenökningar, jämfört med regeringensförslag till enskilda anslag. Här börnämnas att utskottet i sitt yttrandetill finansutskottet avstyrktemotionsyrkanden om motsvarande ökningarav utgiftsramen för rättsväsendet för år1997 (se 1996/97:JuU1y).I motion Ju901 begärs en förstärkningav polisens och kriminalvårdensresurser, och i motion Ju924 redovisasmer utförligt hur de extra resursernaför rättsväsendet skulle användas. Därföreslås sålunda, som motionen fårförstås, en ökning med 129 miljonerkronor till polisorganisationen, med 26miljoner kronor till åklagarväsendet ochmed tillkriminalvården medan 5 miljoner kronorföreslås bortföras från Domstolsväsendetm.m.I motion Ju218 föreslås en ökning med40 tillpolisorganisationen.I motion Ju915 föreslås en ökning med287 till Kriminalvårdenoch med tillRättshjälpskostnader.Som framgått har justbeslutat om utgiftsramen förrättsväsendet för ; ett beslutsom utskottet i sitt yttrande tillfinansutskottet tillstyrkte. Ett bifalltill här aktuella motionsyrkanden skulleinnebära att utgiftsramen skulleöverskridas med 227, 40 respektive 300miljoner kronor. Motionerna avstyrks ihär aktuella delar.Fördelningen på anslagI motionerna Ju918 (mp) och Ju923 (v)föreslås vissa omdisponeringar inom denav regeringen föreslagna, och avriksdagen beslutade, utgiftsramen förrättsväsendet.I motion Ju918 föreslås sålunda attanslaget till Säkerhetspolisen skallminskas med medananslaget till Rättshjälpskostnader skallökas i motsvarande mån.I motion Ju923 föreslås att anslagettill Säkerhetspolisen skall minskas med50 medan anslaget tillKronofogdemyndigheterna bör ökas med 35miljoner kronor, i första hand förbekämpning av den ekonomiskabrottsligheten. Anslaget tillRättshjälpskostnader borde ökas med 13miljoner kronor.Utskottet prövade i sitt yttrande tillfinansutskottet över utgiftsramen ettliknande yrkande från Vänsterpartiet.Utskottet anförde i yttrandet att ettbifall till den i det ärendet aktuellamotionen skulle innebära en betydandenedskärning av Säkerhetspolisensverksamhet som utskottet inte var berettatt tillstyrka. Utskottet anmärkte ocksåatt bekämpningen av den ekonomiskabrottsligheten är ett prioriterat områdei regeringens budgetförslag och attregeringen således redan tagit hänsyntill behoven på detta område. Utskottetavstyrkte såväl nedskärningen avanslaget till Säkerhetspolisen somökningen av anslaget tillKronofogdemyndigheterna.Utskottet har alltjämt denna inställningoch avstyrker bifall till motion Ju923 idessa delar.Utskottet vill inte heller tillstyrkaden mindre nedskärning av anslaget tillSäkerhetspolisen som begärs i motionJu918.När det gäller anslaget tillRättshjälpskostnader föreslår regeringenen minskning med 13 miljoner kronor.Avsikten med yrkandena i motionernaJu918 och Ju923 i dessa delar är alltsåatt neutralisera regeringsförslaget.Regeringen beskriver ibudgetpropositionen inte närmare varibesparingen består.Utskottet har från regeringskanslietinhämtat att det angivna beloppetmotsvarar skillnaden mellan denberäkning av självkostnaderna vid deallmänna advokatbyråerna somDomstolsverket har presenterat förregeringen och den i förhållande tillDomstolsverkets beräkning lägretimkostnadsnorm som regeringen därefterbestämt. Rättshjälpsanslaget är enligtvad som upplysts beräknat så att dekostnader som kan uppstå till följd avbeviljad rättshjälp budgetåret 1997skall täckas. I vilken utsträckningrättshjälp beviljas är inte beroende avanslagets storlek. Det gör således,enligt vad utskottet inhämtat, varkentill eller från om anslaget tillförsytterligare 13 miljoner kronor.Utskottet konstaterar att regeringensförslag i denna del knappast börbetecknas som en besparing och att detinte heller är fråga om enkostnadssänkning. Anledning atttillstyrka bifall till motionerna Ju918och Ju923 i dessa delar saknas, ochutskottet avstyrker bifall till dem.Regeringen har lagt fram ett förslagtill fördelning av utgiftsramen påanslagen inom Rättsväsendet, se bilaga3.Sammanfattningsvis innebär vad utskottetanfört i det föregående att utskottetinte är berett att tillstyrka något avde förslag till omdisponeringar inomutgiftsramen som lagts fram.Utskottet tillstyrker alltså regeringensförslag till fördelning på anslag inomutgiftsområde 4 Rättsväsendet.Prioriteringar inom anslagen, m.m.InledningI det följande kommer utskottet att taställning till en rad frågor som rörprioriteringar och resursfrågor inomrespektive anslag. Här kommer också attbehandlas frågor som rör verksamhetensinriktning, mål och organisation samtvissa lagstiftningsfrågor och andrafrågor som utskottet ansett börbehandlas i budgetsammanhang.PolisväsendetInledningPolisens verksamhet syftar enligt 1 §polislagen (1984:387) till attupprätthålla allmän ordning och säkerhetoch i övrigt tillförsäkra allmänhetenskydd och annan hjälp. Det övergripandemålet för polisverksamheten skall varaatt minska brottsligheten och ökamänniskors trygghet.Den lokala polisorganisationen bestårför närvarande av 43 polismyndigheter.I länet är det högstapolisorganet. verksamhetens huvudsakligainriktning, indelningen i polisdistrikt,polismyndigheternas grundläggandeorganisation och fördelningen av medelinom länets polisorganisation. De flestapolisfrågor hos handläggsav länspolismästaren, som är regionalpolischef och tillika polischef inom denlokala organisationen.Rikspolisstyrelsen är centralförvaltningsmyndighet för polisväsendet.Till hörSäkerhetspolisen ochRikskriminalpolisen. VidRikspolisstyrelsen finns ocksåPolishögskolan. Till polisväsendet hörockså Statens kriminaltekniskalaboratorium, som är en myndighet underRikspolisstyrelsen.Vid halvårsskiftet 1996 fanns det 24700 anställda inom polisen. Av dessa var17 300 poliser. Jämfört med sammatidpunkt föregående år har antaletanställda minskat med drygt 550personer.Inom polisväsendet genomförs förnärvarande omfattande organisatoriskaförändringar. Som exempel kan nämnas attantalet polismyndigheter från december1993 till har minskat från 113till 43. Utvecklingen går mot att det iframtiden kommer att finnas enpolismyndighet i varje län. Vidare pågåren genomgripande förändring av polisensarbetssätt, vilket främst kommer tilluttryck genom att en organisation mednärpoliser nu införs över hela landet.Närpolisen skall arbeta i nära kontaktmed enskilda, företag och organisationerm.fl. Arbetet skall varaproblemorienterat. Detta innebär bl.a.att brottsförebyggande ochbrottshindrande åtgärder skallprioriteras på ett annat sätt äntidigare i polisverksamheten. Utskottetåterkommer nedan närmare till detta.Mot bakgrund av bl.a. det pågåendeförändringsarbetet fickRiksrevisionsverket, RRV, den 18 januari1996 i uppdrag av regeringen att granskapolisväsendet. Resultatet avgranskningen har i årredovisats i två rapporter (RRV 1996:64)som bereds i regeringskansliet.Anslaget till PolisorganisationenFrån anslaget till Polisorganisationenbetalas kostnaderna för verksamheten vidpolismyndigheterna, (med undantag av Säkerhets-polisen), ,och laboratorium.Regeringen föreslår för budgetåret 1997ett anslag till på10 488 194 000 kr.Det beräknade anslaget överensstämmer ihuvudsak med det anvisade anslaget förinnevarande budgetår. Medel motsvarande160 har dock överförtstill utgiftsområde 8 Invandring ochflyktingar för den utlänningsverksamhetsom polisen utför. Vidare har, ienlighet med vad som förutskickades i1995 års budgetproposition, frånanslaget avräknats 69,9 miljoner kronormed anledning av den utökadeavgiftsfinansieringen av polisensstämningsmannadelgivning.Polisen har (1993/94-1995/96) genomfört ålagdabesparingar på sammanlagt 790 miljonerkronor och därutöver under budgetåren1992/93-1994/95 redovisat ett sammanlagtanslagssparande på drygt 860 miljonerkronor. Innevarande budgetår visar dockutfallet för de första tolv månadernaatt polisens förbrukning av medelöverstiger anslagstilldelningen. Enligtvad som anförs i budgetpropositionen ären anledning till detta attpolisväsendet liksom andra myndigheterfått merkostnader till följd av bl.a.löneökningar, höjning avarbetsgivaravgiften och införandet avfastighetsskatt på kontorslokaler.Rikspolisstyrelsen har beräknat attanslagssparandet kommer att varaförbrukat vid budgetårets slut.Riksrevisionsverket har inte haft någrainvändningar i revisionsberättelsenavseende polisväsendet för budgetåret1994/95.I motion Ju218 (fp) yrkas att anslagettill polisorganisation skall ökas med 40miljoner kronor som skall användas förbekämpning av mc-relaterad brottslighet.I motion Ju924 (m) begärs en ökning avanslaget med somskall användas för grundutbildning avpolisen och kostnader som föranleds avSchengensamarbetet. I motion Ju901 (m)framhålls att polisen för att kunnafullgöra sina arbetsuppgifter behöverdessa extra medel i förhållande tillregeringens förslag.Utskottet behandlar anslagsyrkandenaovan i avsnittet Utgiftsramen ochanslagen.Anslaget till SäkerhetspolisenRegeringen föreslår ett anslag tillSäkerhetspolisen på 509 022 000 kr.I motion Ju918 yrkas att anslaget tillSäkerhetspolisen skall minskas med 10miljoner kronor, och i motion Ju923begärs en anslagsminskning med 50miljoner kronor.Anslagsyrkanden behandlas ovan iavsnittet Utgiftsramen och anslagen.I propositionen anger regeringen attkostnaderna för Säkerhetspolisen förbudgetåren 1998 och 1999 beräknas till526 634 000 respektive 545 315 000 kr.Dessa belopp skall alltså enligtregeringen ligga till grund för detfortsatta budgetarbetet.I motion Ju918 (mp) begärs attutgångspunkten för beräkningarna förbudgetåren 1998 och 1999 bör vara ettbelopp som för vardera året är 100miljoner kronor lägre än vad regeringenangett.Bakgrunden är att i ettannat ärende yrkat avslag på förslagettill ny rättshjälpslag (prop. 1996/97:9,JuU3) och att partiet därför villomdisponera medel från polisen tillrättshjälpen (se också nedan , som tillstyrkt förslagettill ny rättshjälpslag, anser att de avregeringen angivna utgångspunkterna förbudgetåren 1998 och 1999 bör gälla.Motion Ju918 i denna del avstyrks.Riktlinjer för resursanvändningen inompolisenPolisen gick i och med budgetåret1992/93 över till ett nytt budgetsystemsom innebär att medel för polisväsendetanvisas över ramanslag. Det nyabudgetsystemet bygger på s.k.målstyrning av verksamheten, vilketförutsätter att statsmakterna angerriktlinjer för hur polisarbetet skallbedrivas.Regeringen anger i budgetpropositionenföljande huvudlinjer för arbetet inompolisen under det kommande budgetåret.Det övergripande kriminalpolitiskamålet skall enligt regeringen vara attminska brottsligheten och öka människorstrygghet. För att ha större möjlighetatt uppnå detta mål måste arbetet medatt utarbeta ändamålsenliga arbetsformeroch strukturer fortsätta. Polisen måsteutveckla effektiva arbetsmetoder för attförebygga brott och ordningsstörningaroch för att förstärkautredningsverksamheten. Detproblemorienterade arbetssättet skallligga till grund för allpolisverksamhet. Att arbetaproblemorienterat innebär bl.a. attsystematiskt definiera vilkaförhållanden som orsakar och underlättarbrott och andra störningar av denallmänna ordningen. Utifrån dessakunskaper vidtas sedan de åtgärder somär bäst ägnade att minska riskerna förbrottslighet och ordningsstörningar. Enbärande tanke i detta arbete skall varaatt polisen skall finnas på tider ochplatser där risken annars är stor attbrott begås.Arbetet måste enligt regeringeninriktas på att se till att kompetenseninom polisen inte bara vidmakthålls utanockså ökar. Det gäller för inriktningenav den nya polisutbildningen, men ocksåexempelvis för att mer effektivt kunnabekämpa den allra grövstabrottsligheten. Vidare måste ny tekniktas i anspråk.En annan förutsättning för att polisenskall kunna förstärka sina insatser ärenligt regeringen att polisens samverkanmed andra utvecklas. Det gäller särskiltdem som berörs av eller som kanförebygga brottslighet. Det gäller ocksåsamverkan med åklagarväsendet där mycketkan göras för att de samlade resursernaskall utnyttjas så effektivt sommöjligt. Vidare måste polisen utvecklade möjligheter som det internationellasamarbetet ger att bekämpa främst denorganiserade brottsligheten.Regeringen anser, som framgått ovan,att polisen skall prioritera kampen motvåldsbrott, narkotikabrott och ekonomiskbrottslighet. Särskild uppmärksamhetskall ägnas brott med rasistiska inslag.De av regeringen angivna riktlinjernaför polisverksamheten ligger i linje medde riktlinjer som utskottet ställde sigbakom vid budgetbehandlingen (1994/95:JuU14 s. 6 f).Utskottet konstaterar först attregeringen avlämnadeen skrivelse (1996/97:49) till riksdagenmed en lägesrapport om den ekonomiskabrottsligheten. I skrivelsen, som harremitterats till utskottet, redogörregeringen för sin strategi mot denekonomiska brottsligheten. I strateginslår regeringen fast som ettövergripande mål att påtagligt minskaden ekonomiska brottsligheten genomåtgärder som innebär en kraftigförstärkning av samhällets samladeinsatser mot sådan kriminalitet. Ett avregeringens förslag är att en nymyndighetsstruktur förekobrottsbekämpning successivt skallinföras med början dåEkobrottsmyndigheten inrättas. Utskottetfår anledning att återkomma tillekobrottsbekämpningen när utskottetunder innevarande höst inlederbehandlingen av regeringens skrivelse.Utskottet noterar i detta sammanhangatt RRV med anledning av det ovannämndaregeringsuppdraget i rapportenLägesbeskrivning - del av ettregeringsuppdrag (RRV 1996:64 s. 7 f)anför att andelen producerade timmarfördelade på olika verksamheter inompolisen harvarit anmärkningsvärt stabil. Alltsedanförstatligandet har polisväsendet varitföremål för en omfattande externpåverkan i form av utredningar,kommissioner, direktiv, reformer etc.Försöken till styrning har gått ut påatt försöka förändra polisverksamhetensinriktning. Detta arbete har enligt RRVinte satt några större spår istatistiken över redovisade timmarfördelade på verksamhetsgrenar. RRVkonstaterar vidare att 1990-taletsprioriteringar ännu inte har avsattnågra märkbara spår i den redovisadestatistiken när det gällerresursanvändningen uttryckt iverksamhetstermer. En redovisning frånRPS av personaltimmar på 29 olikaaktiviteter visar enligt RRV inga störreskillnader mellan andra halvåret 1992och vad gäller t.ex.narkotikabrott, ekonomiska brott ochvåldsbrott. I RRV:s andra rapport, (RRV1996:64) Hinder för ett effektivareresursutnyttjande - del av ettregeringsuppdrag, gör RRV en närmareanalys av vilka möjligheter som finnsatt utnyttja polisens resursereffektivare och att förbättra denpolisiära verksamheten.Utskottet ser med allvar på desynpunkter som RRV framfört när detgäller polisväsendets förmåga att fåtill stånd prioriteringar i verksamheteni enlighet med statsmakternasintentioner. Utskottet förutsätter attregeringen vid beredningen av RRV:srapporter överväger vilka åtgärder sombör vidtas för att resursanvändningeninom polisen bättre skall svara mot demål som riksdag och regering ställer uppför verksamheten. Utskottet har i övrigtinget att erinra mot vad regeringenanför om inriktningen avpolisverksamheten under budgetåret 1997.Utskottet vill särskilt framhålla att enförutsättning för att polisen skallkunna uppfylla de angivnakriminalpolitiska målen och tillägna sigett problemorienterat arbetssätt är attuppbyggnaden av närpolisorganisationenoch utvecklandet av arbetsformerna inomdenna ges fortsatt högprioritet inom polisverksamheten.Utskottet återkommer i det följandenärmare till denna fråga.Prioritering av olika slag avbrottslighetI motion Ju203 (m) förordas att flerpoliser skall ägna sig åt attkontrollera om bidragsfusk förekommer. Imotion Ju206 (m) framhålls betydelsen avatt det finns tillräckliga polisresurserför att bekämpa ungdomsvåldet. I motionJu209 (kd) begärs att Rikspolisstyrelsenskall avsätta mer resurser för attbekämpa barnpornografibrott. I motionJu926 (mp) anförs att utbildning avpoliser om miljöbrott bör ske medcentrala medel.Utskottet vill inledningsvis framhållaatt det är en uppgift för polisen attutifrån statsmakternas uttalanden om deprioriteringar som bör göras,tillämpliga straffskalor, lokalaförhållanden m.m., fatta beslut ominsatser mot olika slag av brottslighet.Som framgått ovan anser utskottet ilikhet med regeringen att polisen skallprioritera kampen mot våldsbrott,narkotikabrott och ekonomiskbrottslighet samt att särskilduppmärksamhet skall ägnas brott medrasistiska inslag.Utskottet är inte berett att instämma ivad som anförs i motion Ju203 om att detär en angelägen polisiär uppgift atttillhandahålla utredningsresurser föratt kontrollera om fusk förekommer inomsocialförsäkringssystemet. Polisensresurser bör enligt utskottets meningkoncentreras till de områden där polisenär bäst lämpad eller ensam har attupprätthålla lag och ordning. Kontrollenav hur socialförsäkringssystemetutnyttjas måste enligt utskottets meningi första hand vara en uppgift för demyndigheter som ansvarar för dettasystem. En annan sak är att polis ochåklagare, när ett misstänkt fusk haruppdagats, har ett ansvar för denegentliga brottsutredningen. Motionenavstyrks.Utskottet delar däremot uppfattningen imotion Ju206 om betydelsen av attpolisen avsätter tillräckliga resurserför att bekämpa ungdomsvåld. Här börframhållas att den uppbyggnad som nusker av närpolisverksamheten innebär attpolisen kommer att få bättre möjligheteratt på ett tidigt stadium upptäcka ochfå kontakt med ungdomar som befinner sigi riskzonen för att fastna i ettkriminellt beteende.