bet · GK01SoU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Motionsyrkanden om stödoch ytterligare anslag till kvinnojoureravstyrktes.Kvinnoforum är en ideell stiftelse ochett idéburet kunskapsföretag som arbetarmed information, utbildning ochforskning samt projekt för att förbättravillkoren för utsatta kvinnor.Socialstyrelsen har med medel avsattaför utvecklingsarbete inom områdetindivid- och familjeomsorg samt inomalkoholområdet stött Kvinnoforumsutvecklingsinsatser för utsatta kvinnor.För /96 (18 månander) harKvinnoforum enligt uppgift erhållit 1400 000 kr.Socialdepartementet har också beviljatKvinnoforum iekonomiskt stöd till ett särskiltprojekt rörande unga flickor och kvinnormed svåra sociala problem(S95/2963/IFO). Medlen belastade förstahuvudtitelns anslag B 1Regeringskansliet m.m. anslagspost 4Socialdepartementet.Insatser för hemlösaDe bostadslösas situation tas upp imotionerna So612 av . (mp) och So807 av MarianneSamuelsson m.fl. (mp).I motion So807 yrkas att anvisar 10 miljonerkronor under ett särskilt anslag förbidrag till projekt för hemlösa (yrkande1). Vidare begärs tillkännagivanden omatt skall avsättastill bidrag till projekt för hemlösa förbudgetåren 1998-1999 (yrkande 2) och vadi motionen anförts om de hemlösassituation (yrkande 4). Åtgärder måsteenligt motionärerna vidtas för atthjälpa hemlösa till ett värdigt liv. Enseriös uppskattning av antalet hemlösabör skyndsamt göras och någon form aveget boende måste erbjudas dessamänniskor. Stat, landsting och kommunerbör tillsammans arbeta för att finna enlösning på detta omfattande socialaproblem. Vidare bör 10 miljoner kronoravsättas för att bygga om tomma huseller lägenheter till bostäder anpassadeför olika grupper av hemlösa personer.En utvärdering bör ske föratt se om anslaget eventuellt skall öka.I motion So612 begärs tillkännagivandenom ett samarbete på , regionaloch statlig nivå med början den 1januari 1997, att böravsättas för i bidrag vidombyggnader av bostäder för hemlösa ochatt en noggrann uppskattning av antalethemlösa bör genomföras(yrkandena 1-3).På initiativ av utskottet genomfördeSocialstyrelsen enriksomfattande kartläggning av hemlösa iSverige. överlämnadestyrelsen en slutlig rapport tillregeringen - De bostadslösas situation iSverige (följer upp ochutvärderar, 1994:15). Där ges enutförlig beskrivning av de hemlösassituation, uppgifter om insatser förhemlösa och förslag till hur insatsernakan förbättras i syfte att minskahemlösheten. I rapporten betonas bl.a.vikten av att utveckla socialtjänstensmetoder för arbetet med hemlösa, bl.a.genom att skapa boendeformer med bättreanpassad kravnivå vad gäller stöd ochkontroll i boendet och som kan fungerasom ett led i en långsiktigbehandlingskedja. Det behövs också meranpassade insatser för särskilda grupperav hemlösa t.ex. för hemlösa medpsykiska störningar, hemlösa kvinnor ochhemlösa med utomnordisk bakgrund.Socialstyrelsen följer upp rapportengenom att anordna regionala konferenserför att sprida kunskap om rapporten ochge exempel på hur problem kan lösas.I betänkande 1994/95:SoU15 underströkutskottet vikten av att kommunernakontinuerligt ägnar de hemlösas problemstor uppmärksamhet och att insatsernablir så effektiva som möjligt. Utskottetutgick från att Socialstyrelserna ochlänsstyrelserna inom ramen förtillsynsansvaret följer verksamheten.Motionsyrkanden med liknande innehållsom de nu aktuella avstyrktes.Barnombudsmannen (C 3)() har till uppgiftatt bevaka frågor som angår barns ochungdomars rättigheter och intressen. BOskall särskilt uppmärksamma att lagaroch andra författningar samt derastillämpning stämmer överens med Sverigesåtaganden enligt FN:s konvention ombarnets rättigheter. BO skall fr.o.m.den 1 juli 1996 även informera om FN:sbarnkonvention och ta initiativ tillsamordning och utveckling av samhälletsförebyggande insatser inom området barnsoch ungas säkerhet.BO har också en opinionsbildande ochattitydpåverkande roll. Vidare skall BOsamordna ett nationellt arbete imobbningsfrågor och hålla samman olikatyper av sektorsövergripandeuppföljningsstudier om villkoren förbarn och unga.Enligt propositionen anser regeringenatt de övergripande målen förverksamheten skall vara oförändrade ochföreslår att tillBarnombudsmannen för budgetåret 1997anvisar ett ramanslag på 7 639 000kronor.I motion So807 (mp) yrkas att riksdagenbeslutar att för anvisaytterligare tillBarnombudsmannen och att somsin mening ger regeringen till kännavad som anförts om motsvarande höjningav anslaget (yrkandena 1 och 2). Barnperspektivet ärnågot som det talas om i allasammanhang, men som alltför ofta glömsbort när det gäller budgetsanering,menar motionärerna. BO är ovärderlig somopinionsbildare och någon som alltidstår på de utsatta barnens sida.Motionärerna anser att ytterligare medelbehövs för att BO:s verksamhet skallkunna fortsätta och utvecklas.Statens institutionsstyrelse (C 5)(SiS) haransvaret för planering, ledning ochdrift av de särskilda ungdomshemmen ochav vissa institutioner för vård enligtlagen (1988:870) om vård av missbrukarei vissa fall (LVM). Det övergripandemålet för SiS är att svara för att allasom behöver vård vid ett särskiltungdomshem eller LVM-hem skall kunnaberedas vård av god kvalitet. SiS skallvidare i samarbete med kommuner ochlandsting verka för ett vårdutbud som,med beaktande av närhetsprincipen, ärdifferentierat utifrån individuellavårdbehov.I propositionen framhåller regeringenatt myndighetens övergripande mål börvara oförändrat under kommandeverksamhetsår och föreslår att riksdagentill SiS för anvisar ettramanslag på 507 720 000 kr.Vidare anges att regeringen haruppdragit till attutvärdera det statliga övertagandet avungdomsvården vid de särskildaungdomshemmen och missbrukarvården vidLVM-hemmen samt lämna förslag tillåtgärder som krävs för att SiSverksamhet och ekonomi skall komma ibalans.I motion So652 av m.fl. (v)yrkas att till anslaget C 5för anvisar 50 miljonerkronor utöver vad regeringen föreslagiteller således (yrkande2). Motionärerna anser att samhälletborde har råd att ta fram en fungerandevård och behandling för den grupp avungdomar som omhändertagits församhällsvård och som getts tillmäletvärstingar. Det rör sig om ca 500ungdomar. För att utveckla ochdifferentiera vården för denna gruppföreslår motionärerna att ytterligareresurser skall avsättas till Statensinstitutionsstyrelse.Även i motion So814 av . (v) yrkas att skall höjaanslaget till Statensinstitutionsstyrelse med 50 miljonerkronor.Alkoholinspektionen (C 6)I propositionen anges att målen förAlkoholinspektionen bör ligga fast underdet kommande verksamhetsåret ochregeringen föreslår för budgetåret 1997ett ramanslag på . I övrigtskall verksamheten finansieras genom deavgifter som inspektionen tar ut frånpartihandlare och tillverkare.Eventuellt fortsatt resursstöd frånlänsstyrelserna börfinansieras inom det givna anslaget.I budgetpropositionen anges bl.a. attAlkoholinspektionens förstaverksamhetsår har präglats av uppbyggnadav verksamheten och avmonopoliseringen.Prövningen av tillståndsärenden harenligt propositionen löpt planenligt.Ett samarbete med länsstyrelserna harinletts under våren 1996.Tillsynsarbetet och utvecklingen avdetta har varit resurskrävande. Kommandebudgetår kommer att innebära en utökadverksamhet i flera avseenden. Bl.a.kommer inspektionen att ägna misstankarom ökad illegal införsel särskilduppmärksamhet. Särskilda resurser skallockså avsättas för detta ändamål. Underinnevarande budgetår harSocialdepartementet betalat ut 3miljoner kronor till länsstyrelserna iStockholm, , och föratt dessa skall fungera som ettresursstöd till Alkoholinspektionen ochtill övriga länsstyrelser i landet.I motion So603 av m.fl.(m) hemställs om ett tillkännagivandetill regeringen om vad i motionenanförts om alkoholinspektionen (yrkande10). Motionärerna anför attAlkoholinspektionen blivit utsatt föromfattande kritik, såväl inom Sverigesom av . kritiserats för sina orimligt högaavgifter för tillstånd att distribueraalkoholdrycker. Avgiftspolitiken harenligt motionärerna främst drabbatsmåföretagare vilket lett till attkonkurrensen satts ur spel. Motionärernaanser att Alkoholinspektionen böravvecklas och att regeringen snarastskall återkomma till medförslag om myndighetens avveckling.Alkohollagen som trädde i kraft den 1januari 1995 ersatte de tidigare lagarnaom handel med och tillverkning avdrycker. Import-, export-, tillverknings-och partihandelsmonopolen inomalkoholhanteringen avskaffades ochersattes av ett nytt system förtillstånd, kontroll och tillsyn inomalkoholområdet. Alkoholinspektionen, somstartade sin verksamhet somalkohollagen trädde i kraft, ansvararför utfärdande av tillstånd förtillverkning av sprit samt tillverkningav och partihandel med spritdrycker, vinoch starköl. Vidare skall myndighetentillse att lagar och bestämmelseravseende hantering av alkohol efterlevssamt bidra till att samhälletsalkoholpolitiska mål uppfylls.Bestämmelser om avgifter för prövning avtillverknings- och partihandelstillståndsamt avgifter för tillsynen finns ialkohollagen (7 kap. 4 §) och ialkoholförordningen (1994:2046) 10-18§§. Alkoholförordningens bestämmelserom avgifter ändrades (SFS 1995:1215). Ändringarna innebär ikorthet att grundavgifterna förtillsynen av tillverkning av ellerpartihandel med spritdrycker, vin ochstarköl i stort sett är proportionellai förhållande till försäljnings- ochtillverkningskvantiteten. Vidare haransökningsavgifterna sänkts.Övriga medelsanvisningar under CRegeringens förslag tillmedelsanvisningar till förinternationella adoptionsfrågor (C 4),Alkoholinspektionen (C 6) ochAlkoholsortimentsnämnden (C 7) har intemött någon erinran i form av motioner.Socialstyrelsen (D 1)är en central expert-och tillsynsmyndighet inom socialtjänst,hälso- och sjukvård, tandvård,hälsoskydd, smittskydd, stöd och servicetill vissa funktionshindrade samt frågorsom rör alkohol, tobak och andramissbruksmedel, såvitt det inte är enuppgift för någon annan statligmyndighet att handlägga sådana ärenden.De övergripande målen för myndigheten äratt verka för god hälsa och socialvälfärd samt omsorg och vård av högkvalitet på lika villkor för helabefolkningen. Inom framför allt områdenahälso- och sjukvård och socialtjänstskall bedrivakvalificerad tillsyn, uppföljning,utvärdering och kunskapsförmedling.Regeringen anser i propositionen att denuvarande övergripande målen förSocialstyrelsens verksamhet är relevantaoch bör ligga fast öven underplaneringsperioden 1997-1999.Socialstyrelsens roll som regeringensstabsorgan bör enligt regeringenvidareutvecklas och förtydligas.Förordningen (1988:1236) med instruktionför kommer att ändras påså sätt att denna uppgift förs in, angesdet i propositionen. I propositionenföreslåsdels att godkänner deövergripande målen för ienlighet med vad regeringen förordat ipropositionen,dels att till Socialstyrelsenför anvisar ettramanslag på 372 994 000 kr.I propositionen anför regeringen attSocialstyrelsen i många avseenden nåttde mål som lades fast i propositionen omSocialstyrelsens framtida roll,uppgifter och inriktning (prop.1988/89:130, bet. 1988/89:SoU24).Arbetet med att bedriva tillsyn samtutvärdera och följa upp verksamheterinom hälso- och sjukvård ochsocialtjänst står numera i förgrunden imyndighetens verksamhet. Enligtregeringen har styrelsen också sedan1990 förbättrat formerna för den internastyrningen av verksamheten vilket letttill att insatserna ytterligare harkunnat koncentreras mot väsentligaproblem inom och hälso-och sjukvården. När det gäller tillsynenanser regeringen att organisation ocharbetsmetodik påtagligt har utvecklatsunder den senaste planeringsperioden ochkvaliteten i tillsynsarbetet har ocksåhöjts. Kvalitetsfrågorna inom hälso- ochsjukvården har fått ökad uppmärksamhet.Regeringen anser att Socialstyrelsenäven fortsättningsvis bör uppmärksammavårdgivarnas ansvar att bedrivakvalitetssäkring. Vidare böråterföringen av de erfarenheter somerhållits inom tillsynsverksamhetenprioriteras.I motion So207 av m.fl.(m) hemställs att begärförslag om inrättande av en statligmedicinalstyrelse (yrkande 6).Etableringsfrihet skall enligtmotionärerna råda för vårdgivare men enstatlig medicinalstyrelse skall ansvaraför godkännande och kvalitetskontroll.Krav skall också ställas på att alla sombedriver sjukvård, oavsett om det sker ioffentligt eller privat regi, har ettfungerande system för att säkrakvaliteten i det som erbjuds.Motionärerna föreslår att enMedicinalstyrelse skall bildas medSocialstyrelsen som grund. Denna nyamyndighet skall ansvara för att följautvecklingen och ta initiativ i fråga omforskning och utbildning, godkännande avvårdgivare och legitimering avsjukvårdspersonal. Vidare skallmyndigheten svara för kvalitetssäkringoch regelbunden medicinsk revision samtutgöra en instans dit allmänheten kanvända sig med klagomål.I motion So804 av ochLiselotte Wågö (m) begärs etttillkännagivande om vad i motionenanförts om att införa enmedicinalstyrelse. Motionärerna pekar påatt under de senasteåren varit föremål för omfattande kritikför sitt sätt att sköta tillsynsansvaretöver sjukvården och informationen tillallmänheten. Detta ger anledning attifrågasätta styrelsens funktion.Motionärerna anser också attansvarsfördelningen på central nivå äroklar. En väl fungerandetillsynsmyndighet behövs för attupprätthålla en hög kvalitet i vården.Det är därför angeläget att återinrättaen medicinalstyrelse som med storvetenskaplig och medicinsk kompetens kanfylla denna funktion, menarmotionärerna. Förslaget kan finansierasmed de resurser som kommer att frigörasvid Socialstyrelsen.I motion So802 av m.fl.(kd) begärs ett tillkännagivande om vadi motionen anförts om Socialstyrelsensuppföljning av ädelreformen (yrkande11). Motionärerna anser att även omSocialstyrelsens uppföljnings- ochrapportarbete av ädelreformen har varittill stor nytta finns det nu skäl attefter cirka fyra och ett halvt årserfarenheter göra en mera omfattandeoffentligt uppföljning av reformen genomen parlamentarisk kommitté.I motion So805 av ()begärs ett tillkännagivande om behovetav att inrätta en befattning somöverdirektör i psykologi vidSocialstyrelsen. Behovet av ettpsykologiskt perspektiv när det gällermänniskors utveckling till friska ochsocialt kapabla individer uppmärksammasi allt större grad. Motionärerna anseratt nuvarandeorganisation innebär att detpsykologiska vetenskapsområdetunderordnas det sociala och medicin-skaområdena, vilket är till men för såvälsocialtjänsten som hälso- ochsjukvårdens utveckling. Socialstyrelsenär en viktig instans när det gäller attutveckla psykologin. Det är därförmycket angeläget att expertområdetpsykologi finns företrätt iorganisationen på ett sådant sätt attpsykologi och psykologer på bästa sättkan medverka till god hälsa, socialvälfärd, omsorg och vård av högkvalitet. En överdirektörsbefattning fördet pyskologiska området bör därförinrättas.När det gäller ädelreformen harregeringen gett Socialstyrelseni uppdrag att under en treårsperiodfölja utvecklingen inom äldreomsorgen(S96/6117/H). Uppdraget skall genomförasi kontakt med ,samt med företrädareför pensionärsorganisationerna.Uppdraget skall avrapporteras den 1december 1998 och 1999 samt slutligtredovisas år 2000.Utskottet har vid ett flertaltillfällen behandlat motionsyrkanden omåterinrättande av en medicinalstyrelse.I betänkandet 1993/94:SoU20 hänvisadeutskottet till att Socialstyrelseninrättat regional tillsynsverksamhet påsex platser i landet. Den regionalaverksamheten genomför besök ochinspektioner, som ett led i tillsynen.Vidare konstaterade utskottet attutredningen om hälso- och sjukvårdensfinansiering och organisation, HSU 2000,bl.a. övervägde frågorna omkvalitetskontroll, nationell uppföljningoch utvärdering. Med det anfördaavstyrktes den då aktuella motionen. Ibetänkande 1994/95:SoU15 konstateradeutskottet att Socialstyrelsenstillsynsroll utvecklats under senare årbl.a. till följd av inrättandet av denregionala tillsynsverksamheten och attden då pågående omorganisationen vidSocialstyrelsen syftade till attytterligare förstärka tillsynen.Utskottet, som ansåg att den nyaorganisationen måste få möjlighet attverka avslog motionsyrkanden om bl.a.inrättande av en medicinalstyrelse.BehörighetsfrågorFrågor om legitimation och behörighetm.m., för olika grupper inom hälso- ochsjukvården tas upp i följande motionerfrån den allmänna motionstiden 1996.I motion So223 av m.fl.(s) begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförts om legitimation förarbetsterapeuter. Motionärernaframhåller arbetsterapeuternas storabetydelse för människors liv och hälsa.Arbetsterapeuterna har ett självständigtyrkesansvar för sin verksamhet såvälbeträffande utredning och bedömning sombehandlingen av patienterna. Genom attdenna yrkesgrupp får möjlighet atterhålla legitimation kan patienternassäkerhet garanteras på ett bättre sätt.I motion So247 av ()begärs ett tillkännagivande om vad somanförts om legitimation avkiropraktorer. Svenskutbildadekiropraktorer bör enligt motionärernakunna få legitimation. Legitimationenskulle garantera yrkeskompetensen ikiropraktikerkåren, som denskulle vara en garanti för devårdsökande. Motionären anser attBehörighetskommittén eller annan detangår bör få tilläggsdirektiv att medförtur behandla frågan om legitimationav kiropraktorer.Även i motion So262 av MichaelStjernström och ()framförs krav på att kiropraktorer somutbildats i bör erhållalegitimation. I motionen framhålls bl.a.att den svenska fyraåriga utbildningenär baserad på medicinsk vetenskap och pågedigna kiropraktiskabehandlingsmetoder. Skolan harexaminerat 160 kiropraktorer ochetablerat en kunskapsbank om kiropraktiki . Den svenska vårdsektorn härdärigenom förstärkts och blivit bredarei sitt kunnande anser motionärerna. Dendiskriminering som svenskutbildadekiropraktorer utsätts för bör upphöra såfort som möjligt.I motion So243 av ochMajléne () begärs etttillkännagivande om behovet av åtgärderför att öka patientsäkerheten vidmanipulationsbehandling i halsryggraden.Motionärerna anser att om manipulationsbehandlingskall omfatta alla som utför sådanbehandling och inte enbart legitimeradekiropraktorer och naprapater. För övrigabör det vara förbjudet att utföramanipulationsbehandling avhalsryggraden.I motion So242 av () ochLiselotte Wågö (m) begärs etttillkännagivande till regeringen om vadi motionen anförts omspecialistkompetens för legitimeradesjukgymnaster. Motionärerna pekar på attspecialistkompetens i fysioterapi finnsi flera av västvärldens länder. Svensksjukgymnastik håller enligt motionärernaen hög nivå och forskningen på områdetär både vad gäller kvalitet ochkvantitet helt jämförbar med ledandeländer som och () harunder senare år arbetat med att utvecklaen specialistordning. Förbundetsvetenskapliga råd har fastställt 16specialistområden som med ett undantagär väl förankrade i den svenskasjukvården. är det LSR somgenom det vetenskapliga rådet utfärdatcertifikat för specialistkompetens. Försjukgymnasterna är det dock synnerligenangeläget att få accept för sinspecialistordning på myndighetsnivå,anförs det i motionen. Motionärerna, somkonstaterar att Behörighetskommitténföreslagit att vissavidareutbildningar/specialiteter försjuksköterskor skall regleras, anser attlikartade framställningar bordebehandlas vid ett och samma tillfälle.I tre motioner, So254 av (), So273 av () ochSo283 av (), begärs tillkännagivanden om vad imotionerna anförts om vikten av enauktorisation av psykologer medspecialistutbildning. Motionärerna anföratt de nordiska länderna utifrån sinaerfarenheter har sett ett behov av att,förutom grundauktorisation för enlegitimerad psykolog, också auktoriseraspecialistkunskaper. Som exempel angesatt detta skedde i genom desshälso- och sjukvårdslag från 1994.Sverige bör enligt motionärerna följadenna utveckling och auktoriserapsykologer med även andra specialiteterän psykoterapi.I motion So292 av m.fl.(fp,c) yrkas att hosregeringen begär förslag om attSocialstyrelsen skall få ansvar attlegitimera specialistkompetens förpsykologer. Motionärerna anför attSveriges under desenaste åren arbetat med att utformaspecialistutbildningar för psykologersom är möjliga att lägga ovanpå denfemåriga grundutbildningen. Som exempelnämns klinisk psykologi,arbetsmarknadspsykologi, neuropsykologioch pedagogisk psykologi.Socialstyrelsen är den instans somutfärdar bevis för specialistkompetensnär det gäller läkare. Motionärernamenar att det inte bör föreligga någonskillnad mellan legitimerade läkare ochlegitimerade psykologer utanSocialstyrelsen bör behandla de bådayrkesgrupperna på ett likartat sätt vadgäller utbildningssammanhangen.Patienten måste garanteras kvalificeradbehandling både inom det fysiska och detpsykiska området.I motion So266 av ochLiselotte Wågö (m) yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om ensamlad tillsynslagstiftning avseendeallt psykologarbete, en psykologlag. Imotion So274 av ()begärs tillkännagivanden om en samladtillsynslagstiftning avseende alltpsykologarbete i en psykologlag. I debåda motionerna anförs att psykologer utövar yrket inom ett stort antalområden som inte omfattas av någonlagstiftning som ger den enskilde skyddeller tillräckligt skydd. Enligtmotionärerna ger den svenskalagstiftningen i jämförelse med övriganordiska länder sannolikt det sämstaskyddet mot oseriös yrkesutövning inompsykologområdet. Motionärerna menar attpersoner som anlitar psykolog i deövriga nordiska länderna omfattas av ettmer omfattande skydd i lagstiftningen,dels genom att psykologverksamhetutanför hälso- och sjukvården skyddas,dels genom att lagstiftningen i störreutsträckning än i skyddarpsykologers arbetsuppgifter från attutföras av personer som saknar adekvatutbildning. I uppträder idagpersoner med otillräcklig utbildningunder yrkesbeteckningen psykolog. Vidareanvänds psykologiska metoder avickepsykologer inom ett stort antalområden t.ex. i skolan (s.k. lekarbeteutfört av speciallärare),organisationskonsulter (testanvändning)och i rättsväsendet (vittnespsykologer).En samlad lagstiftning på området - enpsykologlag - avseende allpsykologverksamhet skulle, enligtmotionärerna, väsentligt förbättraskyddet för allmänheten mot oseriösverksamhet samt ge möjligheter till eneffektivare tillsynsverksamhet.I motion So284 av () yrkas att hosregeringen begär en utredning ompraktisk utbildning av blivandesjukhusfysiker och att frågan omnyutexaminerade radiofysikers möjlighettill handledd praktiktjänstgöringskyndsamt utreds (yrkandena 1 och 2).Nivån på utbildningen av sjukhusfysikeröverensstämmer enligt motionären med dekrav som är under utarbetande inom EU.Enligt motionären bör därför kravet påvälorganiserad praktisk utbildning avblivande sjukhusfysiker särskiltbeaktas och utbildningen bör organiserasav de större sjukhusen och bedrivas frånsammanhållna sjukhusfysikavdelningar.Ett ökat deltagande i den kliniskaverksamheten bör ingå i utbildningen.Det anställningsstopp som råder vidmånga sjukhus har enligt motionäreninneburit betydande svårigheter förnyutexaminerade radiofysiker att fåpraktisk klinisk erfarenhet underkvalificerad ledning vilket krävs föranställning vid mindre sjukhus. Omproblemen inte åtgärdas finns risk fören allvarlig bristsituation inomsjukhusfysikens område, anförs det imotionen.I motion So222 av ()begärs att skall ge regeringentill känna vad i motionen anförts omögonsjuksköterskors möjlighet att i sinlegitimation medges rätt att utförasynscreening. Synundersökning avblivande körkortsinnehavare får utförasav ögonläkare, legitimerade optiker ochav personal vid trafikskolor somgenomgått en kurs i ämnet. Motionärenanser det inkonsekvent att legitimeradesjuksköterskor inte får genomföra sådansynundersökning utan särskildtidsbegränsad dispens från ochföreslår att det i (SOSFS 1984:31) förs in attäven legitimerade sjuksköterskor skallha denna rätt, eller alternativt attVägverket medger en icke tidsbegränsadgenerell dispens för denna grupp.I motion So276 av m.fl.(mp) begärs ett tillkännagivande om attsamtliga alternativmedicinska utövarebör ges möjlighet till registrering(yrkande 4).