bet · GK01FöU1 · 1996-11-28 00:00:00 — Likaså bör, enligt motionärerna, forskningen inom områdetinriktas på användningen av s.k. icke-dödliga vapen som laser, mikrovågor ochradiostörning, vilka kan slå ut målsökningssystem och missiler.I motion 1996/97:Fö43 (mp) uttrycks tillfredsställelse över att den svenskaubåtsflottan bantas. Motionärernas tolkning av propositionen är att det inteär aktuellt med ytterligare inköp av ubåtar till den svenska marinen.Inriktningen års försvarsbeslut om anskaffning av ubåt harrivits upp, menar motionärerna. Den försvarsteknologiska satsningen påkompetensområdet undervattensteknik omfattar ej utveckling av ny kapacitet förubåtar, sägs det. de Grönas uppfattning är att helt skallupphöra med utveckling och export av ubåtar. I motionen ställs också fråganhuruvida det är möjligt att bryta kontraktet med om fortsattastudier och projektering av ubåt i syfte att vinna tillbaka en del av de120 som Försvarsmakten har satsat i projektet.Ett svenskt medlemskap i är eftersträvansvärt, heter det i motion1996/97:Fö23 (kd). Detta kommer att ge försvarsmyndigheter ochförsvarsindustrier förbättrade möjligheter till samarbete och samordning medandra deltagarländer. Motionärerna erinrar om att försvarsindustristår inför en omfattande strukturomvandling. Även i denna motion ses det somangeläget att regeringen återkommer till med en redovisning av dekonkreta åtgärder som regeringen avser att vidta för att anpassa samver-kansformerna. Regeringen bör även, menar motionärerna, ytterligare utveckladet som skrivs i propositionen om att kraven på en god anpassningsförmågamedför att de försvarspolitiska behoven kan behöva ges en delvis ny innebörd.Vissa kompletterande uppgifterDen svenska försvarsindustrinAntalet anställda i den svenska försvarsindustrin har minskat relativtkraftigt . Enligt uppgifter från var totalt ca 22 000 personer sysselsatta iförsvarsindustrin . Härav var ca 16 000 sysselsatta medförsvarsmateriel, en minskning med ca 6 500 personer jämfört med år 1990.Andelen personer i företagen som arbetade med försvarsmateriel uppgick år 1995till . levererade företagen försvarsmateriel till ett värde avca , vilket ligger strax under den redovisade nivån förår 1994. Av leveranserna gick till det svenska försvaret, till övriga nordiska länder, och och till andraländer.Utredningar om försvarsindustrin och civila produkterI fick f.d. generaldirektören i uppdrag av dåvarandenäringsministern att i kontakt med svenskförsvarsmaterielindustri kartlägga utvecklingen av civila produkter och ivilken utsträckning idéer om sådana produkter ej kommer till utförande.Studien satsningar på civila produkter - möjligheteroch problem avlämnades . Bland förutsättningar ochförhållanden, skriver utredaren, som avgör om civila produkter framgångsriktkan föras ut till nya marknader kan följande utpekas:- företagsledningens och ägarnas vilja att uthålligt satsa på civilverksamhet,- företagsledningens förmåga att inom företagen hantera nya produkter ochfinna kanaler och nå fram till marknaden,- tillgång till riskkapital på acceptabla villkor.Utredarens slutsats är bl.a. att om staten vill underlätta och stödjautvecklingen av civila produkter så bör inriktningen vara att underlättatillgången till riskvilligt kapital och kreditgarantier på för företagenacceptabla villkor.I mars 1996 avlämnade () rapporten utveckling för industri och försvar, där förutsättningarna för attutveckla forskning och utveckling inom områden av betydelse för både militäraoch civila tillämpningar studerats. I rapporten diskuteras behovet av enövergripande teknikutvecklingsstrategi i vilka de från samhällets utgångspunktprioriterade utvecklingsvägarna bör anges. Strukturella hinder för samverkanidentifieras, som t.ex. villkor för finansiering och möjligheter för individeratt röra sig mellan olika verksamhetsmiljöer. Utredarna menar attdiversifieringen av försvarsindustrin, dvs. framväxten av sådan kompletterandecivil verksamhet som utvecklas inom försvarsindustrin, eller är baserad påförsvarsindustriell kompetens, är en långsiktigt viktig väg till nyföretagandevilket kan bredda den industriella basen. Dock identifieras många hinder ochsvårigheter i denna process. Slutligen analyseras försvarsindustrinsmöjligheter att bevara och utveckla sin kompetens inom sina kärnområden. Pådenna punkt anför utredningen att försvarsindustrin måste få rimliga villkoratt anpassa sig till förändrade förutsättningar och utvecklas i linje medförsvarets behov till nytta för samhället i övrigt. Ett råd som ges i dettasammanhang är att mindre företag bör tas med i de försvarsindustriellanätverken. Sådana nätverk i vilka mindre specialföretag ingår - t.ex. frånmikroelektronik- och programvaruområdena - skulle kunna öka flexibiliteten ochminska industrins egna resursinsatser. Om sådana specialföretag inom nätverkendessutom arbetar åt flera industriföretag kan en förbättrad kostnadsdelningåstadkommas.Näringsutskottets ställningstagandeNäringsutskottet anser att den svenska försvarsindustrins förmåga att levererakvalificerade högteknologiska produkter till det svenska försvaret har ettstort försvars- och säkerhetspolitiskt värde. Härtill gäller att denindustripolitiska betydelsen av denna produktion är hög. Ett kvalificerattekniskt kunnande har frambringats i försvarsindustrin. Spridningseffekter hari ett flertal fall uppstått i form av civila tillämpningar av tekniken inomden övriga industrin och genom civil användning i samhället. Den höga tekniskanivån grundar sig bl.a. på ett väl fungerande samspel mellan forskning ochindustriproduktion. Vid jämförelser framstår den svenska försvarsindustrin -trots att det handlar om högteknologiska produkter med omfattandeutvecklingskostnader - som kostnadseffektiv, även sett till motsvarandeproduktion i de försvarsindustriella stormakterna.Utformningen av försvarets anpassningsförmåga kommer att ställa förändradekrav på försvarsindustrins tekniska kompetens och industriella struktur.Förutom den prioritering av baskompetenser som fastställdes iförsvarsbeslutets första etapp aviserar regeringen i propositionen åtgärderför att medge ett fortsatt bevarande av inhemsk kompetens inom krut- ochexplosivämnesområdet, vilket näringsutskottet inte har någon erinran emot.Näringsutskottet finner det vidare värdefullt att en utredning skalltillsättas års säkerhetspolitiska kontrollstation med syfte attanalysera vilka försvarsteknologiska kompetenser som krävs för en godanpassningsförmåga. I en sådan studie bör ingå att se över de kort- ochlångsiktiga förutsättningarna för försvarsindustrins överlevnad ochutveckling.Näringsutskottet vill understryka vikten av att Försvarsmaktens kompetenssom kravställare och uppköpare av försvarsmateriel kan vidmakthållas.Materielinköp och teknologisatsningar skall göras i syfte att säkerställa ettrationellt utnyttjande av anskaffade system under såväl fred som kris ochkrig. Det kunskapsmässiga innehållet (den kritiska massan) i svenskförsvarsindustri måste värnas. En långsiktigt stabil politisk syn påförsvarsindustrins förutsättningar i landet måste föreligga.Utan att gå in på frågan om medlemskap i , som inte är en fråga förnäringsutskottet att ta ställning till, välkomnar utskottet ett fördjupateuropeiskt samarbete på försvarsindustriområdet. Med hänsyn till strävan attbibehålla en hög teknisk nivå inom kritiska områden och en fortsatt kostnads-effektiv materielförsörjning, framstår ett utökat internationellt samarbetesom en förutsättning för den svenska försvarsindustrins överlevnad. Det ärangeläget att svensk försvarsindustri får delta på likvärdiga villkor i deneuropeiska omstruktureringen på försvarsindustriområdet. Ett organiseratsamarbete kommer, enligt näringsutskottets uppfattning, att ge försvars-myndigheter och försvarsindustrier bättre möjligheter till samordning medandra deltagarländer. Samarbetet bör också omfatta försvarsforskningen. Ettinternationellt samarbete inom försvarsforskningen kring avancerade tekniskaprodukter är nödvändigt för att upprätthålla den tekniska kompetensen inom densvenska industrin och för att skapa möjligheter till kostnadseffektivaupphandlingar.I detta sammanhang vill näringsutskottet påminna om vad utskottet hösten1995 anförde i yttrandet till försvarsutskottet (1995/96:NU2y s. 6) om attdet från strikt näringspolitisk synpunkt och utan att beröra frågan om ändradlagstiftning kan vara av värde med en översyn av eventuella hinder somförsvårar för svensk försvarsindustri att delta i främst europeisk men ävenövrig internationell samverkan. I syfte att undanröja sådana hinder är det,enligt näringsutskottets mening, väsentligt att denna analys infogas i dennämnda utredningen om en strategi för försvarets förmåga till materiell förny-else.Det är tillfredsställande, anser näringsutskottet, att regeringen gör bedöm-ningen att de planerade materielprojekten innebär att kompetens kan bevarasoch utvecklas inom stora delar av svensk försvarsindustri underförsvarsbeslutsperioden. vill understryka vikten av att denplanerade avsättningen - inom totalförsvarsramen - med perår för teknologisatsningar också genomförs.Vidare ser näringsutskottet det som angeläget att regeringen och svenskamyndigheter på ett aktivt och strukturerat sätt stöttar försvarsindustrinsexportansträngningar, under förutsättning att dessa står i överensstämmelsemed riktlinjerna för krigsmaterielexport.Vad gäller frågan om omställning till civil produktion vill näringsutskottethänvisa till slutsatserna i de två studier som redovisats i det föregående.Som framhållits i rapporten av f.d. generaldirektören är tillgångentill riskvilligt kapital en viktig faktor för utvecklingen av civil produktioninom försvarsindustrin. vill understryka att det inte finnsnågon motsättning mellan å ena sidan den högteknologiska försvarsindustriellaforskningen och produktionen och å andra sidan behovet av en ökad civilproduktion i syfte att öka sysselsättning och skapa nya företag. Erfarenhetenär att de miljöer som en kvalitativt stark försvarsindustri erbjuder har variten förutsättning för de civila produkternas kommersiella framgångar. I dentidigare nämnda studien från betonas också attkompletterande civil verksamhet som är baserad på försvarsindustriellkompetens är en långsiktigt viktig väg till nyföretagande, vilken kan breddaden industriella basen.Med det sagda avstyrker näringsutskottet samtliga här aktuella motioner iberörda delar.Stockholm den 7 november 1996På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: (), Bo Finnkvist (s), KarinFalkmer (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), StenTolgfors (m), () och ().Avvikande meningar1. , , och (alla m)anser att avsnittet under rubriken ställningstagande bort haföljande lydelse:Näringsutskottet anser - - - (= utskottet) - - - erinran emot.Enligt näringsutskottets mening är det emellertid nödvändigt att det nutillsätts en utredning med syfte att analysera de kort- och långsiktigaförutsättningarna för försvarsindustrins överlevnad och utveckling. Vidare börstuderas vilka ytterligare försvarsteknologiska kompetenser än de ipropositionen angivna som är nödvändiga att upprätthålla. Skälet är att denprioritering som görs i propositionen är alltför snäv. Teknologiområden som ärväsentliga ur säkerhetspolitisk synvinkel prioriteras bort trots att de harett för försvarsindustrin strategiskt högt kunskapsinnehåll och ärinternationellt konkurrenskraftiga. Frågan om industrins möjligheter attbedriva eget utvecklingsarbete som inte har sin grund i svenskaförsvarsbeställningar måste i detta sammanhang också aktualiseras.Näringsutskottet vill - - - (= utskottet) - - - materiell förnyelse.Enligt näringsutskottets bedömning är dock de medel som skall avsättas förteknologisatsningar otillräckliga, bl.a. som en följd av neddragningarna i denmilitära ekonomiska ramen som regeringen föreslår. Den alltför låga nivånriskerar att försämra den industriella kompetensen och försvarets förmåga tillanpassning. Enligt näringsutskottets uppfattning behövs det särskildasatsningar på materielområdet. I stället för bör 750miljoner kronor avsättas för detta ändamål.Vidare ser - - - (= utskottet) - - - industriella basen.Det näringsutskottet här har anfört bör - anser näringsutskottet -som sin mening ge regeringen till känna. Med det sagda tillstyrks motion1996/97:Fö501 (m) i nu berörd del och avstyrks övriga här aktuella motioner imotsvarande delar.2. () anser att avsnittet under rubriken ha följande lydelse:Näringsutskottet anser - - - (= utskottet) - - - erinran emot.Enligt näringsutskottets mening är det emellertid nödvändigt att det nutillsätts en utredning med syfte att analysera de kort- och långsiktigaförutsättningarna för försvarsindustrins överlevnad och utveckling. Vidare börstuderas vilka ytterligare försvarsteknologiska kompetenser än de ipropositionen angivna som är nödvändiga att upprätthålla. Skälet är att denprioritering som görs i propositionen är alltför snäv. Teknologiområden som ärväsentliga ur säkerhetspolitisk synvinkel prioriteras bort trots att de harett för försvarsindustrin strategiskt högt kunskapsinnehåll och ärinternationellt konkurrenskraftiga. Frågan om industrins möjligheter attbedriva eget utvecklingsarbete som inte har sin grund i svenskaförsvarsbeställningar måste i detta sammanhang också aktualiseras.Näringsutskottet vill - - - (= utskottet) - - - måste föreligga.Näringsutskottet konstaterar att de ekonomiska möjligheterna inte föreliggeratt bibehålla en inhemsk försvarsindustri med dagens stora bredd. Detta ledernaturligt till att ett ökat försvarsindustriellt samarbete med andrademokratiska stater i och med aktualiseras. Ettfördjupat, organiserat europeiskt försvarsindustrisamarbete kommer att få storbetydelse framöver. Enligt näringsutskottets uppfattning måste dock ettsvenskt deltagande i ett vidgat europeiskt samarbete om krigsmateriel bygga påen fortsatt restriktiv exportpolitik och på att motsvarande restriktionerinförs hos övriga deltagande länder. är det angeläget att svenskförsvarsindustri får delta på likvärdiga villkor i den europeiskaomstruktureringen på försvarsindustriområdet. Innan några förändringar i frågaom europeiskt samarbete genomförs bör, menar näringsutskottet, de långsiktigakonsekvenserna och frågan om under vilka former som samverkan skall äga rumbli föremål för en samlad översyn. En redovisning bör därefter ske av vilkakonkreta åtgärder som avses att vidtas för att anpassa samverkansformerna.Med den prioritering som regeringen gör för den kommandeförsvarsbeslutsperioden på en kvantitativt stor arméorganisation kommer,enligt näringsutskottets bedömning, de medel som skall avsättas förteknologisatsningar att vara otillräckliga. Det riskerar att i för storutsträckning försämra den industriella kompetensen och försvarets förmåga tillanpassning. Enligt näringsutskottets uppfattning behövs det ytterligaresatsningar på materielområdet utöver de som regeringenföreslår skall avsättas för detta ändamål.Vidare ser - - - (= utskottet) - - - industriella basen.Med det anförda tillstyrker näringsutskottet motion 1996/97:Fö38 (fp) såvittnu är i fråga och avstyrker övriga här aktuella motioner i motsvarande delar.3. () anser att avsnittet under rubriken ha följande lydelse:Näringsutskottet ser det som angeläget att det från regeringens sida vidtaskraftfulla åtgärder för att ta fram en plan för avveckling av den svenskakrigsmaterielexporten. I en sådan plan skall finnas en konkret formuleradstrategi för stöd till en omställning av krigsmaterielindustrin till civilproduktion. Väsentliga inslag i en sådan strategi kan vara att bilda särskildaomställningsfonder och att inrikta samhällets beställningar hos berördaföretag mot civila områden. Utskottet vill här hänvisa till den tidigarenämnda utredningen av f.d. generaldirektören . I utredningen betonasbl.a. vikten av att försvarsindustrin har tillgång till riskvilligt kapitalför ifrågavarande ändamål, vilket bör ingå som en del av den strategi föromställning som näringsutskottet förordar.Näringsutskottet riktar också invändningar mot regeringens okritiska in-ställning till ett europeiskt samarbete om försvarsmateriel. Enligt utskottetsuppfattning är det olämpligt att engagerar sig i ett organiserateuropeiskt samarbete med de av regeringen angivna riktlinjerna. Konsekvensernaav ett sådant samarbete är inte förenliga med svenska intressen.Näringsutskottet anser att med ett uttalande skall anmoda rege-ringen att inte anmäla för deltagande i ett organiserat samarbete omförsvarsmateriel på det sätt som anges i propositionen. I uttalandet bör ocksåinnefattas krav på åtgärder enligt vad utskottet i övrigt har redovisat.Med det anförda tillstyrker näringsutskottet motion 1996/97:Fö52 (v) såvitthär är i fråga. Det sagda ligger också i linje med vad som anförs i motionerna1996/97:Fö42 (mp) och 1996/97:Fö43 (mp) i berörda delar. Övriga här aktuellamotionsyrkanden avstyrks av näringsutskottet.Arbetsmarknadsutskottets yttrande1996/97:AU4yTotalförsvar i förnyelse - etapp 2Till försvarsutskottetFörsvarsutskottet har berett bl.a. arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttrasig över proposition 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 jämtemotioner i de delar som har samband med respektive utskotts beredningsområde.Detta yttrande avser enbart de principiella frågor som regeringsförslagenväcker när det gäller de regional- och arbetsmarknadspolitiska effekterna avett genomförande av grundorganisationens omfattning och förläggning (avsnitt11).Utskottet har kunnat konstatera att ett stort antal motioner väckts iärendet som innehåller förslag och synpunkter på organisationen och då framförallt på förbandsnedläggningarna. har kunnat noteras att motionernai de allra flesta fall inte särskilt berör de aspekter somarbetsmarknadsutskottet har att iaktta.Utskottet har också kunnat konstatera att det inför försvarspropositionengjorts en samhällsekonomisk analys. Den innehåller bl.a. en analys av s.k.indirekta arbetsmarknadseffekter och en beskrivning från regionalpolitiskautgångspunkter av de kommuner/arbetsmarknadsregioner som skulle beröras mestnegativt av de förslag av Försvarsmakten som föregick propositionen. Enligtanalysen skulle Försvarsmaktens förslag i fråga om direktberöra 480 arbetstillfällen, vilket motsvarar av den totalasysselsättningen inom kommunen.Propositionen innebär att flygflottiljen i skall avvecklas. Medanledning av regeringsförslaget har regeringen tillkallat en särskildutredare för att lämna förslag till åtgärder som kan stärka utvecklingen iSöderhamn. I uppdraget ingår (dir. 1996:83) dels att utarbeta förslag tillvilka statliga verksamheter som kan lokaliseras till och attmedverka vid genomförandet av beslutade lokaliseringar, dels att föreslå andraåtgärder som kan stärka utvecklingen i Söderhamn.Utan att vilja föregripa försvarsutskottets och ställningstagandei frågan om den militära organisationen vill utskottet ändå med anledning avinitiativen för erinra om sin inställning i fråga om lokaliseringoch decentralisering av statlig verksamhet. Sådana beslut bör alltid föregåsav noggranna överväganden i skilda avseenden. Det är också viktigt attbesluten föregås av information till och samråd med den berörda personalen. Enutgångspunkt är att myndigheterna även efter en omlokalisering ellerdecentralisering skall kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. Det gäller enligtutskottet att förutom de regionalpolitiska aspekterna beakta förutsättningarnaatt behålla eller rekrytera kvalificerad personal, behovet av kontakter medandra myndigheter, medflyttandes möjligheter till arbete m.m.Utskottet förutsätter - om det kommande försvarsbeslutet så föranleder - attinsatserna för föregås av överväganden av det slag som utskottetangivit ovan.Stockholm den 7 november 1996På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), Per (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (),(), () och ().Särskilt yttrandePer , , och (alla m)anför:Vi noterar att regeringens förslag, förutom att orsaka betydande skada frånförsvars- och säkerhetspolitiska utgångspunkter, också leder till attarbetslösheten ytterligare ökar. Det drabbar bl.a. Söderhamn.Ett försvarsbeslut som står i överensstämmelse med försvars- ochsäkerhetsintressen skulle också främja en mera positiv utveckling avarbetsmarknaden i m.fl. kommuner som är drabbade avregeringsförslaget.Regeringens förslag att ersätta en högteknologisk arbetsplats, som ettflygförband innebär, med administrativa arbetsuppgifter kommer att leda tillytterligare tillbakagång för regionen.Vi anser mot denna bakgrund att möjligheterna att genom ett merakonstruktivt försvarsbeslut undanröja en del av de nödfallsåtgärder somregeringen nu aktualiserar bör beaktas vid ärendets fortsatta behandling.Riksdagens försvarsutskott och FörsvarSeminarium - Utfrågning21 maj 1996Totalförsvarets möjlighet till återtagning och anpassning.Arrangerat i samverkan mellan försvarsutskott ochCentralförbundet och Försvar i förstakammarsal.Moderator: Redaktör : Generaldirektör , Försvarets forsknings-anstaltRektor , FörsvarshögskolanProfessor , Utrikespolitiska institutetF.d. generaldirektör . Inledning av och . Anförande av jämte frågor3. Anförande av jämte frågor4. Anförande av jämte frågor5. Anförande av jämte frågor6. Paneldiskussion med frågor från talarna7. AvslutningSeminariet/utfrågningen samlade 88 deltagare från försvarsutskott,försvarsmyndigheter, försvarsorganisationer, försvarsindustrier samt frånmedier och fria försvarsdebattörer.Bifogat referat är en utskrift av den stenografiska uppteckning som gjordesav seminariet/utfrågningen. har sakgranskat ochredigerat materialet.Seminarium - utfrågning om totalförsvarets möjligheter till återtagning ochanpassning. Arrangerat av försvarsutskott och InledningArne , ordförande (): Vänner! Varmt välkomna till dettasamarrangemang mellan och Försvar (CFF) och riksdagensförsvarsutskott. Vi har planerat en utfrågning, ett seminarium, om återtagningoch anpassning.Det finns tillfällen då man inte är alldeles säker på att ett försvarsbeslututdraget i två delar - som vi har den här gången - har fördelar. Jag vill dockgärna säga i det här sammanhanget att det visar sig att även ett tvådelatförsvarsbeslut har fördelen att det möjliggör att vi gördjupdykningar i enskildheter i försvarsbeslutet, såsom i detta fall medåtertagning och anpassning. Det ger oss möjligheter att rent av kunna lägga idagen det djupt geniala med denna möjlighet, alternativt att påvisa desvagheter som återtagning och anpassning innebär.Jag har litet raljerande - som de flesta vet är det inte ofta jagär sådan - sagt att detta är ett tillfälle för politikerna att presentera enförsvarsmakt som de inte är beredda att betala för. Jag hoppas att minskamlighet därvidlag kan komma på skam. Skulle det ändå vara så, ser jag detsom ett viktigt resultat från dagens överläggning att vi kan peka påsvagheterna. Med det tvådelade beslutets utdragenhet i tiden har vi då ocksåmöjligheten att kanske påverka det som vi nu betraktar som en i varje falltvivelaktig hörnsten.Med dessa ord säger jag varmt välkomna till dagens övning. Jag vänder migsärskilt till dem som har lovat att vara inledare. Det gör jag ibokstavsordning. Jag vänder mig till , generaldirektör , den kände rektorn vid NilsGyldén, den lika kände professorn och f.d. generaldirektören . Varmt välkomna hit!Vi har, och det är litet av samarbetets produkt, valt att också ha enmoderator som på ett professionellt sätt skall leda det här samtalet så att vibåde rappt och förhoppningsvis sakligt skall komma igenom de avseddapunkterna. I samarbetets tecken kommer också att säganågra ord om hur vi har tänkt oss detta.Christina , generalsekreterare : Jag tänkte börja med att citeranågra ord ur Folk och Försvars stadgar: ?Centralförbundet och Försvar ären partipolitiskt obunden sammanslutning av demokratiska riksorganisationersom främjar landets totalförsvar.? Så inleds alltså stadgarna. Sedan har vinågra att-satser.