bet · GJ01UU13 · 1996-03-07 00:00:00 — I per-spektivet av en utvidgning av unionenmed flera nya länder i t.ex. Central-och framstår en radikal reformav jordbrukspolitiken som nödvändig.Enligt utskottets mening bör dock inteutvidgningen göras villkorad av en sådanreform. Härvidlag instämmer utskottet ivad som anförs i motion U25 yrkande 16.När det gäller kraven påfördragsändringar som innebär att dengemensamma jordbrukspolitiken tillförsett uttryckligt miljömål erinrarjordbruksutskottet om att det genomMaastrichtfördraget slagits fast attmiljöskyddskraven skall integreras iutformningen och genomförandet avgemenskapens politik på övriga områden(artikel 130 r 2). Jordbruksutskottetanför följande:Principen innebär i själva verket attmiljöskyddskraven skall beaktas på allastadier i planeringen, förberedandet ochgenomförandet av gemenskapens åtgärderinom andra områden. Utskottet villvidare särskilt peka på att regeringen,enligt vad som framgår av skrivelsen,vid regeringskonferensen ämnar föreslåatt ett miljömål för den gemensammajordbrukspolitiken införs iRomfördragets artikel 39. Härigenomtillgodoses i första hand motionerna U23i motsvarande del och U25 yrkande 16delvis. Enligt utskottets mening är ävenmotionerna U22 yrkande 38, U23 imotsvarande del, U25 yrkande 16 iåterstående del samt U29 yrkandena 14och 31 i huvudsak tillgodosedda med vadutskottet här anfört.Utrikesutskottet noterar, liksomjordbruksutskottet, att den gemensammajordbrukspolitiken inte kommer att bliföremål för förhandlingar underregeringskonferensen. Som utskottetockså konstaterat tidigare i betänkandet(avsnitt 5.2.2 ochexterna relationer i övrigt) kanreformeringen av jordbrukspolitiken skeutan ändringar i . Motbakgrund härav anser utskottet att de avmotionärerna eftersträvade syftena ejskulle kunna uppnås med de begärdatillkännagivandena. Utskottet noterarjordbruksutskottets bedömningar ochbetraktar motionerna 1995/96:U22 (v)yrkande 38, 1995/96:U23 (m) i berörddel, 1995/96:U25 (c) yrkande 16 samt1995/96:U29 (mp) yrkandena 14 och 31 sombesvarade med vad som ovan anförts.5.2.13 DjurskyddsfrågorMotionernaEnligt motion 1995/96:U25(c) yrkande 9 bör aktivt verkaför att djurskyddslagstiftningen skärps.De minimikrav som finns bör görasom till bindande regler. I artikel 39 ommålen för den gemensammajordbrukspolitiken bör tillföras ettstycke om nödvändigheten av atttillförsäkra en god omsorg omjordbrukets produktionsdjur. Ettsärskilt avsnitt om djurskydd börinföras i fördraget som innebär attpolitiken på jordbruks-, transport- ochforskningsområdet skall ta full hänsyntill kraven på gott djurskydd. Detsammagäller politiken för att förverkliga deninre marknaden. Det är oacceptabelt attsubventionera långa transporter avlevande djur före slakt. För hanteringenav levande djur skall särskilda reglergälla jämfört med andra regelområden somavser varor och produkter. Beslut inomdjurskyddsområdet skall fattas medkvalificerad majoritet med parlamentetsbestämmande. Varje land skall ha rättatt bibehålla eller införa strängareregler för djurskydd.I anslutning till regeringensbedömningar angående konsumentfrågornaanför Moderata samlingspartiet i motion1995/96:U23 att djurskyddet inte primärtär en konsumentfråga. Till en del ärreglerna om djurskydd redan täckta inomramen för för den gemensammajordbrukspolitiken och den inremarknaden. De grundläggandedjurskyddsreglerna bör vara lika inomhela EU. Enligt motionen bör därförinförlivas en klar hänvisning tillgrundläggande bra djurskydd i fördraget.Vänsterpartiet anför i motion1995/96:U22 att en speciell artikel fördjurskydd, som klargör att levande djurinte är varor, bör skrivas in ifördraget. Artikeln skall ha sinutgångspunkt i att djur är kännandevarelser som inte skall behandlas på ettplågsamt sätt. Alla djurskyddsregler,även transportbestämmelser, skall varaminimiregler som tillåter ett land attställa hårdare krav. Beslut omminimiregler för djurskydd skall tas medkvalificerad majoritet (yrkande 41).Förklaringen vid förraregeringskonferensen om djurskydd börenligt (motion 1995/96:U29)skrivas in i fördragstexten. Regeringenbör verka för att hänsyn till djurensvälbefinnande skall vara grundläggandevid utformning av gemenskapslagstiftningom jordbrukspolitiken, transporter, deninre marknaden och forskning samt attdetta förs in i traktatstexten. Varjemedlemsstat skall ha en oomtvistad rättatt ställa högre djuretiska krav än vadEU föreskriver på såväl inhemskproduktion som vid import (yrkandena 24och 25).Utskottets övervägandenJordbruksutskottet ansluter sig, i sittyttrande till utrikesutskottet (1995/96:JoU4y), till synpunkterna i motionerna1995/96:U22, 1995/96:U23, 1995/96:U25 och 1995/96:U29 så till vida attdjurskyddsfrågorna bör få en merframträdande ställning i gemenskapen. Iregeringens skrivelse anförs underrubriken intressen attSverige bör pröva möjligheten att vidkonferensen ta upp till behandlingfrågan om djurskydd i ett etisktperspektiv. anser försin del att djurskyddsfrågorna börbedömas i ett vidare perspektiv, där degrundläggande etiska frågorna om hänsyntill djuren som levande varelser beaktasmen också såväl konsumentintressen somproducentintressen.Jordbruksutskottet anför vidareföljande:En grundläggande regel i svenskdjurskyddslagstiftning är att djurenskall behandlas väl och skyddas motonödigt lidande och sjukdom. Djur somföds upp eller hålls för produktion avlivsmedel, ull, skinn eller pälsar skallhållas och skötas i en god djurmiljö ochpå ett sådant sätt att det främjar derashälsa och ger dem möjlighet att bete signaturligt. Dessa principer bör varavägledande för det svenskadjurskyddsarbetet inom EU. Utskottet harunder senare tid haft anledning attinhämta särskild information om vissakonkreta djurskyddsfrågor inom EU, såsomt.ex. användningen av hormoner ochantibiotika, uppfödningen av köttdjurmed egenskaper som betecknats somgenetiska defekter, transporter av djursamt uppfödning av kalvar. I dessafrågor har drivit en konsekventoch målmedveten linje, och vissaförbättringar, om än otillräckliga, harefter hand åstadkommits inomgemenskapen. Många problem återståremellertid att lösa. Enligt utskottetsmening är det viktigt attdjurskyddsarbetet drivs vidare och attdjurskyddsintresset får en starkareställning inom gemenskapen. Ett sätt attuppnå detta är att kraven på en goddjuromsorg förs in i . Medutgångspunkt i en sådan grundläggandebestämmelse bör även ifortsättningen verka för att gällande EG-rättsliga bestämmelser om djurmiljö,uppfödning och transporter m.m.successivt skärps. Varje medlemsland bördock, såsom är fallet, harätt att bibehålla eller införasträngare nationella regler för deninhemska animalieproduktionen.Utskottet föreslår att medanledning av motionerna U22 yrkande 41,U23 i motsvarande del, U25 yrkande 9och U29 yrkande 24 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts.Motion U29 yrkande 25 avstyrks i denmån den ej tillgodoses genom utskottetsställningstagande. Som framgår av vadutskottet anfört ärdjurskyddsbestämmelserna i principminimiregler och utgör ej hinder förenskilda medlemsländer att ställasträngare krav.Utrikesutskottet vill, i likhet medjordbruksutskottet, framhålla betydelsenav att djurskyddsfrågorna får en merframträdande ställning inom EU. Detsvenska agerandet under det första åretav medlemskap i har varit mycketaktivt och rönt vissa framgångar.Utskottet noterar att Storbritanniensregering aviseratsin avsikt att föreslå ett tillägg tillRomfördraget med syftet att förbättradjuromsorgen inom hela gemenskapen.Utskottet utgår från att också Sverigeaktivt fortsätter att drivadjurskyddsarbetet vidare inom EU. Meddet anförda får syftet med här aktuellamotioner anses tillgodsett. Utskottetbetraktar därmed motionerna 1995/96:U22(v) yrkande 41, 1995/96:U23 (m) i berörddel, 1995/96:U25 (c) yrkande 9 samt1995/96:U29 (mp) yrkandena 24 och 25 sombesvarade.5.2.14 EnergifrågorMotionernaI motion 1995/96:U25yrkande 13 föreslås en revidering avEuratomfördraget. Detta fördrag börenligt motionärerna omvandlas till ettprogram för en gemensam satsning påminskat beroende av ändliga och fossilaenergikällor, utveckling av förnybaraenergikällor samt stöd tillenergieffektivisering och minskadenergikonsumtion. Liknande synpunkterutvecklas i motion1995/96:U22 yrkande 37. I Miljöpartietsmotion 1995/96:U29 yrkande 38 krävs attEuratom skall avvecklas.Sverige bör under regeringskonferensenverka för att det etableras ett nyttenergifördrag inom EU, anförs det iKristdemokratiska samhällspartietsmotion 1995/96:U21 yrkande 47 (i berörddel). Enligt motionärerna bör EU:senergipolitik främjaenergieffektivisering och förnybaraenergislag, skydda naturresurser samtmålmedvetet minska dagens beroende avicke förnybara energislag.Utskottets övervägandenI yttrandet (1995/96:NU4y) frånnäringsutskottet erinras om attenergifrågorna inte finns med iRomfördraget som ett gemensamtpolitikområde. Samarbete inomenergiområdet förekommer emellertid påflera områden, bl.a. beträffandeforskning och energieffektivisering. i år1992 föreslogs ett gemensamtenergipolitiskt program för EU.Förslaget antogs dock inte, men detbeslöts att frågan skulle behandlas vid1996 års regeringskonferens. I enförklaring till sägsatt frågan skall undersökas på grundvalav en rapport som kommissionen skalllägga fram för rådet senast under år1996.I början av år 1995 presenteradekommissionen en s.k. grönbok om engemensam energipolitik, avsedd som ettunderlag för en bred energipolitiskdiskussion inom EU, och har ens.k. vitbok på området redovisats. sammanfattas nuvarande trenderi energiförsörjningen och prognoser förframtiden. Vidare behandlas ett antalaspekter på energiförsörjning ochenergipolitik såsom integration avmarknaderna, problemen med ett ökatberoende av länder utanför EU vad gällertillförseln av olja och gas samt behovetav forskning och utveckling. Ingakonkreta förslag till gemensamma reglerför energiområdet framläggs i vitboken.Euratom är en av de tre ursprungligaeuropeiska gemenskaperna. Dess tidigasteuppgift var att skapa erforderligaförutsättningar för en snabborganisation och tillväxt avkärnenergiindustrierna och därigenombidra till en höjning avlevnadsstandarden i medlemsstaterna ochtill en utveckling av förbindelserna medövriga länder.Sedan Euratomfördraget undertecknadeshar förhållandena emellertid ändrats,vilket har lett till att det i väsentligomfattning är föråldrat. Delar avfördraget tillämpas därför inte enligtsin lydelse utan enligt en successivtutvecklad praxis. Vissa avsnittbehandlar dock frågor som fortfarande äraktuella. Exempel härpå är skapandet aven gemensam basnivå för strålskydd samtkontrollen för att garantera attkärnmaterial inte används för andraändamål än dem för vilka de är avsedda(s.k. safeguards).Efter anslutningen till EU gällerEuratomfördraget i i enlighetmed lagen (1994:1500) med anledning avSveriges anslutning till Europeiskaunionen. beslutade (prop. 1994/95:118, bet. NU21) om vissalagändringar som en följd avanslutningen till Euratom. I samband medmedlemskapsförhandlingarna förklarade deavtalsslutande parterna gemensamt attdet är varje medlemsstat som iöverensstämmelse med sin specifikanationella politik avgör om den skallproducera kärnenergi eller inte liksomom den politik som skall föras när detgäller slutstegen i kärnbränslecykeln.I den nu aktuella regeringsskrivelsenframhålls att regeringen studerar fråganatt stärka miljöns ställning iEuratomfördraget. Enligt uppgift prövasför närvarande inom Miljödepartementettillämpningen av Euratomfördraget.Som framgår av den lämnaderedovisningen kommer frågan om ettgemensamt energipolitiskt program för EUatt behandlas underregeringskonferensen. Vidare gäller atttillämpningen av Euratomfördraget förnärvarande prövas inomMiljödepartementet. Med hänvisning tilldet sagda avstyrker näringsutskottet dehär berörda yrkandena i motionerna1995/96:U25 (c), 1995/96:U22 (v),1995/96:U29 (mp) och 1995/96:U21 (kds).Utrikesutskottet noterarnäringsutskottets bedömningar ochbetraktar med det anförda motionerna1995/96:U21 (kds) yrkande 47 i berörddel, 1995/96:U22 (v) yrkande 37,1995/96:U25 (c) yrkande 13 samt1995/96:U29 (mp) yrkande 38 sombesvarade.5.2.15 Arbetstagarnas rättigheterMotionernaModeraterna betonar i motion 1995/96:U23(i berörd del) vikten av en välfungerande arbetsmarknad inom EU för attförhindra att arbetslösheten låses fastpå en hög nivå. Förhållandet mellanarbetsgivare och arbetstagare börhuvudsakligen regleras genom nationelllagstiftning. Gemensam lagstiftningerfordras i princip bara i fråga omgränsöverskridande aktiviteter och föratt åstadkomma konkurrensneutralitet.Europeisk reglering av det som ipraktiken utgör ersättning för arbeteriskerar att leda till betydandevälfärdsförluster. De reformer som ärnödvändiga för att den svenskaarbetsmarknaden skall fungera bättremåste beslutas i . Härav följeratt stridsåtgärder på arbetsmarknadenbör regleras nationellt. Internationellastridsåtgärder bör medges endast ibegränsad omfattning.En stor andel av arbetstagarna iSverige är sysselsatta i offentligamonopol vilket lett tillinlåsningseffekter, en könssegregeradarbetsmarknad och dåligt fungerandelönebildning. Det är en angelägennationell uppgift att bryta deoffentliga monopolen. Arbetet med attbryta monopol i ett vidare perspektivhanteras bäst inom ramen för dengemensamma marknaden och bör bli nästasteg för den inre marknaden.Socialpolitik, socialförsäkringar,sociala transfereringar ochutbildningspolitik skall enligtmotionärerna inte varagemenskapspolitik.Kristdemokraterna anser i motion1995/96:U21 (yrkande 5) att EU-fördragenskall kompletteras med bl.a.Europarådets sociala stadga och densociala stadgan som ratificerades år1989 av elva medlemsstater.Vänsterpartiet anser i motion1995/96:U22 att EU:s inre marknad måstereformeras i grunden. Partiet vill bl.a.att gemensamma internationella fackligaoch sociala program införs medminimikrav på arbetsrätt,koncernfackligt samarbete osv. (yrkande26). Enligt motionen bör regeringenverka för att fördraget tillåter attEU:s direktiv kan implementeras viakollektivavtal (yrkande 42). Det börockså fastslås i fördraget attnationella lagar och avtal gällerarbetstagare från andra länder då dearbetar i det berörda medlemslandet.Sverige bör enligt motionen såledesdriva kravet på en mellanstatligöverenskommelse om att en arbetstagarefrån tredje land skall ha sammarättigheter i unionen som en EU-medborgare (yrkande 43).I motion 1995/96:U20 (s) begärs etttillkännagivande av vad som sägs imotionen om fördragsändringar för attutveckla den sociala dimensionen.Motionären välkomnar att regeringenavser att verka för ett slut påStorbritanniens konkurrens genom socialdumpning. Kravet på att internationellasympatiåtgärder skall vara möjliga ihela EU är viktigt eftersom EU har engemensam arbetsmarknad. Motionärenmotsätter sig dock att regeringen därvidlåst sig för en reglering utanför EU:sram. Enligt motionen måste fråganövervägas i samband med diskussionen ompå vilket sätt grundläggande fackligaoch medborgerliga rättigheter skallgaranteras inom EU. Enligt motionenmåste frågan om att skapa enarbetsrättslig grund för friståendeavtal på Europanivå lösas.Motionären anser vidare att regeringenbör verka för att rådet skall kunnafatta beslut om miniminormer inom heladet sociala området med kvalificeradmajoritet. Slutligen efterlysermotionären ett resonemang omarbetsmarknadsparternas medverkan. Ensådan medverkan förekommer iden s.k. permanentasysselsättningskommittén. I motionenförordas att trepartssamarbetet -regering, arbetsgivare, arbetstagare -stärks.Utskottets övervägandenDen sociala dimensionen är ett begreppsom i EU-sammanhang i första handomfattar de områden som i ihuvudsak hänförs tillarbetsmarknadsfrågor i vid bemärkelse:rent arbetsrättsliga frågor,arbetsmiljöfrågor, sysselsättningsfrågorsamt jämställdhet inom arbetslivet m.fl.frågor.Målsättningen att stärka den socialadimensionen resulterade i att elva avEG:s medlemsländer - Storbritannienställde sig utanför - i december 1989antog EG:s sociala stadga omgrundläggande sociala rättigheter förarbetstagare. Denna stadga är attbetrakta som ett allmänt åtagande förmedlemsländerna att se till att degrundläggande sociala rättigheter somstadgan behandlar garanteras irespektive land. I anslutning tillantagandet av stadgan presenteradekommissionen ett handlingsprogram fördess genomförande.Vid Maastrichtmötet ingick de nämndaelva medlemsländerna ett mellanstatligtavtal utanför fördraget där manförbinder sig till ytterligare insatserinom det sociala området. I ett särskiltprotokoll - det s.k. sociala protokollet- som slöts mellan samtligamedlemsländer medger attde övriga elva medlemsländerna gårvidare i det gemensamma arbetet på detsociala området med utnyttjande ochhjälp av gemenskapens institutioner ochprocedurer, utan att tardel i vare sig förberedelsearbete ellerbeslut. Avtalet mellan de elva fogadestill det sociala protokollet som enbilaga. Vanligen används beteckningen sociala protokollet med syftning påsåväl det särskilda protokollet som dettill detta fogade avtalet.Det sociala protokollet innebär enutökad kompetens för gemenskapen ochutvidgat område för majoritetsbeslut. Pådet sociala området skall dock enligtart. 2 rådet fatta sina beslutenhälligt.Det sociala protokollet anger bl.a. attlagstiftningen skall utformas somminimidirektiv. En medlemsstat kansåledes utan hinder behålla eller införamer långtgående bestämmelser.I arbetsmarknadsutskottets yttrande(1995/96:AU3y) erinras om attkommissionen, genom det socialaprotokollet, har en skyldighet attsamråda med arbetsmarknadens parterinnan den lägger fram förslag till nyaregler på arbetslivets område. Parternahar på sig att försöka lösafrågan genom kollektivavtal påEuropanivå. En medlemsstat kan dessutomöverlåta åt arbetsmarknadens parter attinförliva regler genom kollektivavtal.Arbetsmarknadsutskottet anför vidarebl.a. följande:Utskottet ställer sig bakom förslaget omatt regeringen vid verkar för att detsociala protokollet skrivs in iRomfördraget och därmed kommer att gällai samtliga medlemsstater. Utskottetanser att det i hög grad är ett svensktintresse att höga krav på arbetslivetsområde värnas och att alltför storaskillnader mellan medlemsländernaslagstiftning undanröjs.Moderaterna i motion U23 förespråkar en väl fungerande arbetsmarknad ochatt förhållandet mellan arbetsgivare ocharbetstagare huvudsakligen bör reglerasgenom nationell lagstiftning.Utskottet kan konstatera att detsociala protokollet, som redovisatsovan, har för arbetstagarna inneburitatt viktiga frågor om sysselsättning,arbetsvillkor och socialt skydd kommitupp på EU-nivå. Det är bra ochförhindrar konkurrens genom s.k. socialdumpning. Den moderata ståndpunkten ärenligt utskottets mening därmed påviktiga områden de facto överspelad. Iett par avseenden delar utskottet denmoderata uppfattningen. Löner,föreningsrätten och rätten att vidtastridsåtgärder bör regleras på nationellnivå.Utskottet avstyrker med detta motionU23 i motsvarande del.I socialförsäkringsutskottets yttrande(1995/96:SfU3y) påpekas att det socialaprotokollet även innebär enöverenskommelse mellan medlemsländernaatt utveckla det gemensamma arbetet påsocialförsäkringsområdet.Socialutskottet kan såvitt gäller dettaområde dela regeringens uppfattning attdet är av väsentlig betydelse attprotokollet förs in i unionsfördragetsavdelning II. Detta skulle innebära attinte något land inom unionen skullekunna tillämpa sämre villkor än deminimikrav som föreligger eller kankomma att föreligga inom området.Socialförsäkringsutskottet förutsätteratt regeringen väl tar till vara demöjligheter som föreligger att verka inämnda riktning och avstyrker bifalltill motion 1995/96:U23 (m) (i berörddel).Utrikesutskottet betraktar med det ovananförda motion 1995/96:U23 (m) i berörddel som besvarad.Kristdemokraterna vill i motion1995/96:U21 - som också framgått ovan -att skall kompletteras medEuroparådets sociala stadga och EG:ssociala stadga från 1989.Arbetsmarknadsutskottet anser i sittyttrande att frågan behöver utredas. Närdet gäller EG:s sociala stadgakonstaterar arbetsmarknadsutskottet attstadgan är en politisk avsiktsförklaringoch att det var för att realisera delarav dess mål som det sociala protokollettillkom. delarmotionärernas uppfattning att ettinförlivande av den sociala stadgan intekan ersätta ett införlivande av detsociala protokollet eftersom dokumentenrör olika dimensioner av samarbetet.Europarådets sociala stadga är enmotsvarighet till konventionen förmänskliga rättigheter inom området förekonomiska och sociala rättigheter.Stadgan innehåller artiklar medbestämmelser om bl.a. sysselsättnings-och utbildningspolitik, arbetsvillkoroch arbetarskydd, förenings- ochförhandlingsfrihet, socialförsäkring ochandra sociala trygghetsanordningar. Deninnehåller också skydd för migrerandearbetskraft. Syftet med stadgan är att imedlemsländerna garantera socialarättigheter samt höja levnadsstandardenoch öka den sociala välfärden. Stadganhar ratificerats av bl.a. samtliga EU:smedlemsstater. Fördragsslutande statskall tillställaEuroparådets generalsekreterare enrapport avseende tillämpningen av deartiklar som ratificerats. Rapporternagranskas av oberoende experter ochregeringstjänstemän samt även av denparlamentariska församlingen.Vilka fördelar som kan uppnås genom ettinförlivande av socialastadga är, enligtarbetsmarknadsutskottet, även det enoklar fråga som behöver utredas. Klartär att flertalet av EU:s medlemsländerredan har anslutit sig till dennastadga. Arbetsmarknadsutskottetavstyrker med detta bifall till motion1995/96:U21 i berörd del.Socialutskottet liksomsocialförsäkringsutskottet anser i sinayttranden till utrikesutskottet att detsaknas skäl att föra in stadgan i noterar fackutskottensuppfattningar i frågan och betraktardärmed motion 1995/96:U21 (kds) yrkande5 som besvarat.Vänsterpartiets uppfattning i motion1995/96:U22 om att regeringen skallverka för att EU:s direktiv skall kunnaimplementeras via kollektivavtalförefaller, enligtarbetsmarknadsutskottets mening, atttillgodoses av vad som sägs iskrivelsen. Partiet förespråkar vidareinförandet av gemensamma internationellafackliga och sociala program medminimikrav på arbetsrätt,koncernfackligt samarbete osv.Motionärerna anser även att regeringenbör driva frågan om en mellanstatligöverenskommelse om att arbetstagare fråntredje land skall ha samma rättighetersom sympatiserar istort med vad som sägs i motion1995/96:U22 (v) och bedömer att deaktuella frågorna i första hand börhanteras inom ramen för bestämmelserna idet sociala protokollet. Utskottet anserinte att det finns skäl att införkonferensen binda upp regeringen i frågaom hur den sociala dimensionen skallutvecklas i framtiden.Utrikesutskottet har ingen annanuppfattning härom än fackutskottetvarför motion 1995/96:U22 (v) yrkandena26, 42 och 43 betraktas som besvarade.Motionären bakom motion 1995/96:U20 (s)delar regeringens uppfattning om behovetav en gränsöverskridande konflikträttoch rätt till internationellasympatiåtgärder. I motsats tillregeringen menar motionären emellertidatt regleringen inte bör ske nationelltutan inom ramen för EU:s regelverk.Arbetsmarknadsutskottet anser för sindel att möjligheterna förarbetsmarknadsparterna att vidtastridsåtgärder även börligga utanför EU:s reglering. Det ärdock önskvärt med nationella regler sommöjliggör internationellasympatiåtgärder.Motionären bakom motion 1995/96:U20 (s)tar också upp frågan om behovet av enarbetsrättslig grund på europeisk nivåsom skapar garantier för efterlevnadenav avtal mellan europeiskaarbetsmarknadsparter. I motionen berörsvidare frågan om att miniminormer skallkunna beslutas med kvalificeradmajoritet inom hela det sociala områdetsamt slutligen hurarbetsmarknadsparternas medverkan skallkunna stärkas.Utrikesutskottet noterar attarbetsmarknadsutskottet anser attmotionärens frågor är viktiga och börvvervägas vidare.Arbetsmarknadsutskottet anser attriksdagen inte på det underlag som förnärvarande står till buds bör uttalanågon bestämd uppfattning i dessafrågor.