bet · GJ01TU19 · 1996-05-23 00:00:00 — Det varett mellanstatligt samarbete mellan EG:smedlemsländer, och därutöver deltog sju likasinnade länder, däribland ,som gavs särskild information om detarbete som bedrevs.I och med Maastrichtfördragetreglerades polissamarbetet inom EG, ochi fördragets kapitel VI, artikel K (K.1punkt 9) nämns polissamarbete i syfteatt förebygga och bekämpa olika formerav grov internationell brottslighet.Europol nämns uttryckligen som ett organinom EU för utbyte av informationeravseende de angivna områdena.Europolkonventionen, som utgör denrättsliga grunden för en europeiskpolisbyrås (Europol) verksamhet,undertecknades . Konventionenskall nu ratificeras av de nationellaparlamenten. För svensk del kommer endepartementspromemoria att utarbetasinom med förslagtill ratificering och till lagändringar.Europol har som målsättning attförbättra effektiviteten hos behörigamyndigheter i medlemsstaterna och derassamarbete när det gäller förebyggandetoch kampen mot terrorism, olaglignarkotikahandel och andra allvarligaformer av internationell brottslighet.Varje medlemsstat skall upprätta ennationell enhet med ansvar för attutföra vissa arbetsuppgifter, bl.a. attförse Europol med den information och deunderrättelser som är nödvändiga för attEuropol skall kunna fullgöra sinaarbetsuppgifter.Europol skall således vara ett organför informations- ochunderrättelseutbyte mellan poliskårernai medlemsländerna. Tanken är attmedlemsländerna genom Europol skallkunna få del av uppgifter som finns iandra länder och att Europol dessutom,bl.a. genom kvalificeradanalysverksamhet, skall kunna förädladenna information så att förundersökningoch lagföring kan ske på nationell nivå.Europol har inte några operativabefogenheter.Hos Europol skall föras tre slagsdataregister. Ett informationsregistersom bl.a. innehåller uppgifter ompersoner som dömts för eller sommisstänkts för att ha begått eller varitdelaktiga i sådana brott som Europolskall ägna sig åt. Vidare skall ettanalysregister föras där Europol föranalysändamål kan lagra även andrauppgifter än de fråninformationsregistret. Uppgifterna skallröra de brott som Europol skall ägna sigåt samt därmed sammanhängande brott.Vidare skall ett indexregister upprättasöver de uppgifter som lagras ianalysregistret.De uppgifter som skall förekomma i deaktuella registren härrör frånrespektive lands nationellapolisregister där uppgiften har förts ini full överensstämmelse med respektivelands nationella lagstiftning.Justitieministern har den 16 januari1996 i som svar på fråga1995/96:166 om Europolregister anförtatt Europolkonventionen och desstillämpningsföreskrifter inte urholkaroch förändrar det skydd som följer av dekonventioner och rekommendationer somSverige och andra medlemsländer sedanlänge har tillämpat i sina nationellarättsordningar när det gällerregisterföring. Här åsyftas Europarådetsdataskyddskonvention och Europarådetsrekommendation om användningen avpersonuppgifter inom polissektorn somnämnts i det föregående.Som redovisats ovan har riksdagennyligen antagit riktlinjer föruppbyggnaden av en ny struktur avseendede brottsregister m.m. som förshos RPS (prop. 1994/95:144, JuU21, rskr.378). behandlade i ärendet enmotion med yrkande om ställningstagandetill hur de nya riktlinjerna förhållersig till uppbyggnaden av de register sombl.a. skall föras hos Europol. Riksdagenavstyrkte motionen under hänvisning tillatt regeringen beslutat om en översyn avden rättsliga regleringen av svenskaregister.Vidare behandlade tidigareunder innevarande vår motionsönskemålliknande det nu aktuella i samband medsina överväganden beträffandeförberedelsearbetet inför (skr. 1995/96:30, UU13, rskr. 199).I sitt yttrande till utrikesutskottet iärendet (1995/96:JuU3y) erinradeutskottet bl.a. om att de uppgifter somskall förekomma i de aktuella registrenhos Europol härrör från resp. landsnationella polisregister där uppgiftenhar förts in i full överensstämmelse medden nationella lagstiftningen. Sverigebestämmer således på nationell nivåvilka uppgifter som skall införas iregistren. Utskottet konstaterade vidareatt olika frågeställningar som rörregistrering i polisregister är föremålför utredning. Utskottet ansåg att detsaknades anledning för attföregripa det utredningsarbetet, ochutskottet avstyrkte bifall till deaktuella motionsyrkandena.Utrikesutskottet ansåg i sitt avriksdagen antagna betänkande motionsönskemålen tillgodosedda genom vad bl.a.justitieutskottet anfört i sittyttrande.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin ovan redovisadeuppfattning. Motion T59 i nu behandladdel bör således inte föranleda någonåtgärd.Stockholm den 25 april 1996På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: (), (), BirtheSörestedt (s), (), MärtaJohansson (s), (),(m), (),(), (), (), (),(), (),(), ()och ().Avvikande meningar1. , , MaudEkendahl och (alla m)anför:AllmäntPropositionens förslag på olika områden,vilka enligt regeringen skall ses som enIT-strategi, är enligt vår meningalltför håglösa och otillräckliga. Ensatsning på utnyttjande av varje del avinformationsteknikens möjligheter somskulle ha kunnat utvecklas till en avvårt lands främsta konkurrensfördelarhar av regeringen inrangerats blandandra dussinfrågor. Propositionenuppfyller enligt vår mening inte de kravsom bör ställas på en offensiv IT-strategi med målet att ökalivskvaliteten och vårt landsinternationella konkurrenskraft. Dettabör som sin mening geregeringen till känna.LagöversynEnligt vår uppfattning bör brott sombegås med hjälp av nya tekniskahjälpmedel inte särskiljas istraffrättsligt hänseende. Översynen ochIT-anpassning av straffrätten bör enligtvår uppfattning väsentligt mera uttalatän vad som anges i regeringsförslaget gåut på att finna lösningar som innebäratt generella straffbestämmelser kantillämpas på de skilda brotten oberoendeav om den straffbelagda gärningenbegåtts med ny eller gammal teknik.Den snabba tekniska utvecklingen,vilken möjliggör brottslighet medanvändande av modern datorkommunikationoch annan ny teknik, får emellertid inteheller föranleda att censur eller annanoffentlig kontroll av elektronisktlagrad information införs i onödan. Envägledande princip bör vara frihet underansvar när det gäller möjligheterna attutnyttja den nya tekniken.Vi anser att med anledning avmotion T51 yrkande 2 bör göra etttillkännagivande till regeringen ienlighet med det ovan sagda.2. () anför:IT hos SäkerhetspolisenAnvändningen av IT ger kraftigtförbättrade tekniska möjligheter att ökasin kontroll av medborgarna bl.a. genomatt eftersökning av uppgifter idigitaliserat material m.m. innebär enbetydande effektivisering. Det ärolyckligt att kontrollmöjligheterpå detta sätt ökas utan att det fattatsnågot beslut i demokratisk ordning omatt så skall ske. Regeringen bör ges iuppdrag att utreda vilken betydelse IThar för spaningsmetoder och ivilken omfattning kontrollen avmedborgarna ökar på grund av denna.Vi anser att med anledning avmotion T59 yrkande 7 bör göra etttillkännagivande till regeringen ienlighet med det ovan sagda.3. () och () anför:Europols registerInförandet av den fria rörligheten förpersoner inom EU kommer att leda tillkrav på ett ökande antal kompensatoriskaåtgärder i form av bl.a. registrering iolika dataregister för att uppvägafrånvaron av gränskontroller. Det börhärvid uppmärksammas att det i många EU-länder inte finns samma integritetsskyddsom i . Enligt vår uppfattningfinns det anledning att starkt begränsade uppgifter som kan bli föremål förregistrering. , som alltid harvarit ett föregångsland i kampen förmedborgerliga fri- och rättigheter,måste aktivt motverka registerföring it.ex. Europols register avintegritetskränkande uppgifter. Det fårankomma på regeringen att vidta åtgärderhärför.Vi anser att med anledning avmotion T59 yrkande 8 bör göra etttillkännagivande till regeringen ienlighet med det ovan sagda.Lagutskottets yttrande1995/96:LU4yÅtgärder för att bredda och utvecklaanvändningen av informationsteknikTill trafikutskottetTrafikutskottet har den 19 mars 1996beslutat att bereda samtliga utskotttillfälle att senast den 23 april 1996avge yttrande över förslag i proposition1995/96:125 Åtgärder för att bredda ochutveckla användningen avinformationsteknik jämte motioner i dedelar som rör respektive utskottsberedningsområde.I propositionen föreslås att riksdagenantar regeringens förslag till mål fören nationell IT-strategi (avsnitt 4.1)samt godkänner regeringens förslag tillprioriterade statliga uppgifter när detgäller att främja IT-utvecklingen(avsnitt 4.3). Prioriteringarna gällerrättsordningen, utbildningen ochsamhällets informationsförsörjning.Lagutskottets beredningsområde berörs iavsnitt 5.1, som behandlarrättsordningen.Med anledning av propositionen harväckts sammanlagt tio motioner med ett80-tal yrkanden. Fem motionsyrkandenberör helt eller delvis lagutskottetsberedningsområde.Lagutskottet, som beslutat avge yttrandei ärendet, får anföra följande.I propositionens avsnitt 5.1 anförregeringen att anpassningen ochutvecklingen av rättsordningen skallpåskyndas i syfte att undanröja derättsliga hindren för en rationellanvändning av IT. Målet är att genomföravissa högprioriteradeförfattningsändringar . Måletär också att finna effektiva former fören kontinuerlig rättslig uppföljning avden snabba utvecklingen på IT-området.Mot bakgrund av de IT-rättsligafrågornas komplexitet ochgränsöverskridande karaktär skall etträttsligt observatorium inrättas.Observatoriet skall tills vidare knytastill regeringens IT-kommission.Observatoriet skall bl.a. göra en samladkartläggning av alla rättsliga frågorsom aktualiseras av utvecklingen på IT-området.Ett spörsmål som gäller det rättsligaobservatoriet tas upp i motion T56 avStig m.fl. (v). Motionärernaanser att riksdagsledamöter bör ingå iobservatoriet. I motionen yrkastillkännagivande härom (yrkande 8).Enligt utskottets mening är det ilagstiftningsarbete i många fall viktigtatt parlamentariker och olikaintressegrupper i allmänhet fårtillfälle att på ett så tidigt stadiumsom möjligt komma in i ett reformarbete.Politiker och specialister bereds därmedgoda förutsättningar för ett fruktbartsamarbete. I förevarande fall är detemellertid inte fråga om någottraditionellt lagstiftningsarbete.Observatoriet är, såvitt utskottet kanbedöma, avsett att vara ettkontaktorgan som bl.a. skall utföra ettexpertbetonat juridisktkartläggningsarbete. Arbetet skallbedrivas i nära samverkan medregeringens , som är ettrådgivande organ till regeringen iövergripande och strategiska frågor påIT-området. Inte heller kommissionen,vars arbete skall pågå till utgången avår 1996, har i uppdrag att framläggakonkreta lagförslag. IT-kommissionenskall endast belysa rättsliga frågor,bl.a. upphovsrätt, sekretess,integritetsskydd och datasäkerhet, ochär inte parlamentariskt sammansatt (dir.1995:1, skr. 1995/96:103 s. 9-10).Mot denna bakgrund anser utskottet attdet inte finns skäl att förorda att deträttsliga observatoriet skall ha enparlamentarisk sammansättning. I de fallobservatoriets kartläggningsarbetepåvisar behov av lagstiftningsåtgärderutgår utskottet från att regeringentillkallar kommittéer och utredare i denutsträckning som är erforderligt och isamband därmed överväger omparlamentariker bör knytas tillutredningsarbetet. Det anförda innebäratt utskottet anser att motion T56yrkande 8 bör avstyrkas.I propositionen anger regeringen femrättsområden som skall prioriteras. Deprioriterade rättsområdena avserintegritetsskyddet, regelverket förelektronisk dokumenthantering ioffentlig förvaltning, upphovsrätt,reglering av distansarbete ochtelelagen. Målet är att inom tre årgenomföra erforderligaförfattningsändringar inom dessaprioriterade områden. Av de prioriteraderättsområdena tillhör upphovsrättenlagutskottets beredningsområde.Mats m.fl. (kds) anser i motionT52 att det behövs en bredare lagöversynän vad regeringen angett. Enligtmotionärernas mening verkar regeringensprioritering vara gjord mest i syfte attlyfta fram de rättsområden där manbedömer att resultat kan förväntas. Imotionen yrkas tillkännagivande om atten bredare lagöversyn bör komma tillstånd (yrkande 2).Lagutskottet kan - såvitt gällerutskottets beredningsområde - inte seatt det föreligger något omedelbartbehov av att prioritera ytterligarerättsområden. Om det i samband med denkartläggning som det rättsligaobservatoriet skall utföra visar sig attdet finns ett behov av att ge förturockså till andra än de upphovsrättsligafrågorna på civilrättens område,förutsätter utskottet att kommer att uppmärksammaregeringen härpå. Utskottet förordar försin del att motion T52 yrkande 2avstyrks.Beträffande det prioriteraderättsområde som berör lagutskottet -upphovsrätten - anförs i propositionenatt den s.k. mediasammansmältningen ochanvändningen av datorlagrade verkinnebär nya krav på rättsskyddet och pårättighetsadministrationen.Upphovsrättssystemet och skyddet förintellektuella äganderätter utsätts förbetydande påfrestningar genomdigitaliseringen. Denna gör det möjligtatt, på sätt som inte varit möjligatidigare, komprimera verk och annaninformation, komprimera informationen imultimediaform, överföra och kopierainformation med stor hastighet ochslutligen även att manipulerainformationen. Den nya tekniken kan,anförs vidare, medföra att upphovsmännenoch andra rättighetshavare i hög gradförlorar kontrollen över användningen avsina verk och prestationer. Samtidigtfinns det risker att IT:s långtgåendekontrollmöjligheter utnyttjas på ettsätt som äventyrar olika intressen iinformationsfrihet och som måste stämmasav mot ensamrättsanspråken. Den nyatekniken har, enligt vad som anförs ipropositionen, inverkan påverksbegreppet, upphovsmannabegreppet,tillämpningen av de ekonomiskarättigheterna, tillämpningen av rättenatt kontrollera offentliga framträdandensamt tillämplig lag i samband medinternationell överföring avinformation.Upphovsrättsliga frågor tas upp i tvåmotioner. I motion T58 anför . (fp) att den nuvarandelagstiftningen inte är anpassad till densnabba utvecklingen som skett på IT-området. I motionen anförs vidare attutvecklingen av elektroniska nätverkinnebär att immateriella rättigheterlätt kan spridas utan medgivande. Enligtmotionärernas mening bör utredas vilkamöjligheter som finns tillstandardisering av elektronisk märkningpå upphovsrättsligt skyddade verk.I motionen yrkas tillkännagivande om vadi motionen anförts angående behovet avrättslig översyn över av IT-användingenberörda lagar (yrkande 1).I motion T51 anför m.fl. (m)att förutsättningarna för upphovsrättenradikalt förändrats genom de möjlighetersom nu finns att med digital tekniksprida verk och framställa nya exemplarmed enkla metoder till nästanobefintliga kostnader. Enligtmotionärernas mening är det viktigt attupphovsrätter skyddas som etteffektivt användande av tekniken intehämmas. I motionen ställs frågan omelektroniskt baserad information,exempelvis texter, ljud och bilder,skall skyddas på samma sätt somdatorprogram. Motionärerna anser att dettill stor del bör vara upphovsmännensuppgift att se till att de verk deframställer inte kan missbrukas genommångfaldigande och spridande. Omupphovsmännen ges ett utökat ansvar ökarincitamenten för att utveckla säkrasystem, exempelvis kopieringsskydd ochelektroniska signaturer som kan styrkabehörigheter. bör enligtmotionärernas mening kunna spela enpådrivande roll inom framför allt EU föratt få till stånd internationellaanpassningar. Motsvarande bör gälla förde förändringar som kan behövas på andraområden inom civilrätten. I huvudsak bördock enligt motionärerna deninternationella anpassningen ske inomramen för rådande avtalsfrihet. Imotionen yrkas tillkännagivande om vadsom sålunda anförts om principerna föranpassningen av lagstiftningen till dekrav som den informationstekniskautvecklingen reser (yrkande 2).Utskottet har ingen annan uppfattningän motionärerna om behovet av attanpassa den upphovsrättsligalagstiftningen till de nya krav somaktualiseras genom IT. I sammanhangetmåste emellertid beaktas attlagstiftningen bygger påinternationella konventioner och att IT-utvecklingen i en allt högre grad kräveratt de nödvändiga rättsligaanpassningarna får största möjligainternationella acceptans. Detta betyderatt tyngdpunkten i de svenskaaktiviteterna på området i första handmåste fokuseras på det arbete sombedrivs på det internationella planet.Så är också fallet. Inom (för denintellektuella äganderätten) pågårarbete med nya internationellakonventioner om immateriella rättighetermed anledning av den nyainformationstekniken. Avsikten är attfrågorna skall behandlas vid endiplomatkonferens, om möjligt redanunder december månad 1996. Arbete skerpå grundval av förslag från . deltar aktivt idet förberedande arbetet infördiplomatkonferensen genom deltagandet iindustriländernas samarbetsgrupp förimmaterialrätt, den s.k.Stockholmsgruppen. Inom EU deltarSverige i rådets arbetsgrupp omimmaterialrätt, där arbetet förnärvarande är inriktat bl.a. på attutarbeta förslag som gemenskapen avseratt lägga fram vid den kommandediplomatkonferensen.När det gäller arbetet inom EU villutskottet vidare erinrar 1995 framlade en grönbokom upphovsrätt och närståenderättigheter i informationssamhället, KOM(95) 382. Boken är avsedd som ettunderlag för diskussioner om en mängdfrågor som främst hänger samman medinternationella digitala överföringar avupphovsrättsligt skyddat material. konstateras att utvecklingenav informationssamhället förutsätter atten mängd nya varor och tjänster skapasoch att dessa i full utsträckning kandra nytta av de s.k. elektroniskamotorvägarna. Skapandet av nya tjänsteroch varor bygger på betydandeinvesteringar. Vidare påpekas attansträngningar för att främjainvesteringar endast är genomförbara omdet finns ett tillräckligt skydd i dendigitala miljön för upphovsrätt ochnärstående rättigheter. Det framhållsatt stora skillnader i skyddsnivånkommer att innebära hinder föruppbyggandet av informationssamhället. ställs frågan om redangenomförda harmoniseringsåtgärder,däribland skyddet för databaser, ärtillräckliga eller om mer långtgåendeharmoniseringar av den nationellalagstiftningen behövs. Därvid framhållsatt bristande harmonisering avensamrätten till utnyttjande,reproduktion m.m. av skyddade verk ochtjänster skulle leda till enuppsplittring av marknaderna. Ommarknaderna splittras kan det hindraskapandet av sådana nya tjänster somendast kan bli lönsamma om de förs ut påen större marknad än den nationella. Motden bakgrunden tas i grönboken upp vissabåde övergripande och mera specifikafrågor om mera långtgåendeharmoniseringsåtgärder. En övergripandefråga gäller huruvida man också iframtiden bör hålla fast vid principenom lagstiftningens territoriellabegränsning, dvs. om skyddets omfattningskall avgöras enligt reglerna i den statdär skyddet i varje särskilt fall begärseller om man kan tänka sig en annanordning, t.ex. att lagstiftningen i denstat där tjänsten har sitt ursprungalltid skall vara styrande. Bland despecifika frågorna som tas upp igrönboken kan nämnas bl.a. rätten tillmångfaldigande, överföring tillallmänheten, rätten till digitalöverföring och spridning samt rättentill digital sändning.Också de frågeställningar som särskiltaktualiseras i motionerna är behandladei grönboken. Sålunda konstateras att detgenom digital teknik är möjligt attautomatiskt identifiera ( tatuera ),skydda och förvalta verk och tjänsterförutsatt att det byggs upp sådanasystem. För att undvika attinformationssamhällets framväxt sker pårättighetshavarnas bekostnad framstårsådana system med internationellräckvidd som nödvändiga. I grönbokenredovisas vidare ett särskilt projekt,(Copyright inTransmitted Electronic Documents), somfinansieras av kommissionen. Projektetgrundar sig på informationsindustrinsbehov i vid mening och syftar till attskydda upphovsrätt och närståenderättigheter för alla verk och tjänstersom lagras och överförs i digital form.Målet är att det skall införas ettskyddssystem för att stillarättighetshavarnas farhågor och göradet enklare att ställa information tillförfogande för så många som möjligt.Inom projektet eftersträvas attdefiniera en generell modell som ärtillämplig för olika sektorer och somtar alla aktörer och helainformationskedjan med i beräkningen.Modellen definierar nödvändiga åtgärdermot privatkopiering och modellen prövasi pilotprojekt.Grönböcker brukar följas av s.k.vitböcker där kommissionen drar uppriktlinjer för den lagstiftning som böråstadkommas. I kommissionensarbetsprogram för haruppföljning av grönboken om upphovsrättoch närstående rättigheter iinformationssamhället tagits upp som ettsärskilt projekt.Mot bakgrund av att enskilda länder harytterst begränsade möjligheter att antanationella lösningar på detupphovsrättsliga området är nödvändigtatt aktivt deltar i detinternationella arbetet och där medkraft driver de frågor som är angelägnafrån svenska utgångspunkter. Utskottetutgår från att regeringen i detsammanhanget strävar efter att ta tillvara intressen i de frågor sommotionärerna tar upp. Utskottet utgårockså från att regeringen iförhandlingarna verkar för att denödvändiga internationellaharmoniseringarna skall komma till ståndsnarast möjligt.Några formella tillkännagivanden ellerandra åtgärder från sida kanenligt utskottets mening för närvarandeinte anses påkallade. Utskottet anseratt motionerna T51 och T58 i nubehandlade delar bör avstyrkas.I motion T58 anför m.fl.(fp) att allt fler medborgare genomkonsumentupplysning bör göras medvetnaom de möjligheter som IT erbjuder. Sådanupplysning kan omfatta råd om villkorenför verksamheten på näten samt praktiskrådgivning om produkter som underlättarnätets användning. Vidare bör, enligtmotionärernas mening, kunskaper omlågprisdatorer spridas aktivt.Motionärerna anser att det i fråga omkonsumentupplysning om IT finns viktigauppgifter för och andraorganisationer i konsumenternas tjänst.I motionen yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet avkonsumentupplysning (yrkande 5).Enligt utskottets mening har IT en storpotential på konsumentområdet. En viktiguppgift för den framtidakonsumentpolitiken är att på olika sättge stöd så att dessa möjligheter kanvidareutvecklas. Utskottet ser därförmed tillfredsställelse att det i uppdrag ingår att lämnaförslag till hur användarnas intressenkan tas till vara inom ramen för ensträvan att åstadkomma en så bredanvändning av tekniken som möjligt. Ipropositionen anför regeringen också attfolkbildning om IT och om frågor som rörinformations- och kunskapsanvändning börprioriteras under de närmaste åren.I sammanhanget vill utskottet vidareerinra om att det i EU-kommissionenskonsumentpolitiska prioriteringar föråren 1996-1999 påpekas att särskildainsatser behöver göras för att uppmuntrakonsumentorganisationerna att förändrasina arbetsformer och därmed kunnatillgodogöra sig fördelarna med den nyainformationstekniken. Ett av deprioriterade områdena ihandlingsprogrammet är åtgärder för attmöjliggöra för konsumenterna att dranytta av informationssamhället.Intensifierade åtgärder som innefattarutbildning och upplärning så attkonsumenterna till fullo skall kunnautnyttja informationssamhälletsmöjligheter föreslås. Enligt vadregeringen anfört i skrivelsen1995/96:181 Konsumentpolitiken i EU -mål och inriktning för det svenskaarbetet kommer aktivt att stödjaoch delta i detta arbete.Mot bakgrund av vad som sålundaredovisats kan utskottet inte finnaannat än att konsumentfrågorna är väluppmärksammade i det pågående arbetetbåde på nationell och internationellnivå. Utskottet förutsätter attKonsumentverket ochkonsumentorganisationerna fortlöpandeföljer frågorna och vidtar de åtgärdersom det fortsatta arbetet kan föranledaför att tillgodose konsumenternas kravpå information i IT-frågor.