bet · GJ01NU21 · 1996-03-26 00:00:00 — Vissa konkurrens- och avregleringsfrågor 1995/96NU21ÄrendetI detta betänkande behandlas - helteller delvis - sex motioner frånallmänna motionstiden med yrkandenom vissa konkurrens- ochavregleringsfrågor.Upplysningar och synpunkter i ärendethar inför utskottet lämnats avföreträdare för . Med hänvisning till regeringens pågåendearbete på området avstyrker utskottettre motioner med yrkanden om fortsattavreglering och prövning avregleringarna på företagsområdet.Utskottet understryker viktenav att arbetet utförs på ett målmedvetetsätt. Motionerna följs upp i enreservation (m, c, fp, kds) variförordas att en speciellavregleringsdelegation åter skalltillsättas. Där sägs också attavregleringsarbetet bör bedrivas så attöppningar skapas för privata initiativ ikommuner och landsting.I betänkandet behandlas vidaremotionsyrkanden med krav på enförbättrad konkurrens - både nationelltoch i . Yrkandena avstyrks avutskottet, som hänvisar till att ettflertal utredningar pågår inom områdetoch att utskottet senare kommer att göraen förnyad prövning avkonkurrensfrågorna. Motionen får stöd ien reservation (m, fp, kds), i vilkenpekas på de onödiga kostnader sometableringshinder för med sig i form avhöga skatter och priser.Utskottet avstyrker härutöver ettyrkande om upprättande av kommunalavaruförsörjningsplaner. Även en motionmed krav på kompetenshöjande utbildningför dem som är etablerade, eller avseratt etablera sig, i restaurangbranschenavstyrks av utskottet. Här erinrarutskottet om att den s.k.Branschsaneringsutredningen skallöverväga hur det förebyggande arbetetmot ekonomisk brottslighet kaneffektiviseras genom bl.a.kompetenshöjande åtgärder. De motioner som behandlas här ärföljande:1994/95:N220 av Per m.fl. (m)såvitt gäller yrkandena att riksdagen2. hos regeringen begär att denaktiverar avregleringsarbetet i enlighetmed vad som anförts i motionen,3. hos regeringen begär ett förslagtill en rullande prövning avregleringarna på företagsområdet ienlighet med vad som anförts i motionen,4. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attminska uppgiftsskyldigheten förföretagarna.1994/95:N258 av (m) variyrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovetav fortlöpande avregleringar,2. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attinrätta en avregleringsdelegation meduppgift att gallra ut föråldrade,överflödiga eller eljest inaktuellalagar och förordningar samt att i övrigtföreslå förenklingar, förtydliganden ochförbättringar av aktuella regler.1994/95:N273 av m.fl.(fp) såvitt gäller yrkandena attriksdagen1. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om viktenav att verka för en väl fungerandekonkurrens,6. (delvis) som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att verka för ökadkonkurrens, frihandel och avreglering iEU.1994/95:N281 av . (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kompetenskrav företablering inom restaurangnäringen.1994/95:N286 av ochLars-Erik (båda s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omkommunala varuförsörjningsplaner inomramen för en total serviceplanering1994/95:N301 av m.fl. (kds)såvitt gäller yrkandet (6 delvis) attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ettfortsatt arbete med sikte på att minskabyråkrati och förbättra samordningen avde resurser samhället satsar påföretagande.. AvregleringsarbetetAvregleringar skapar nya marknader förframför allt tjänsteföretag, sägs det imotion 1994/95:N220 (m). Sådanaavregleringar är nödvändiga för attunderlätta tillkomsten av nya ochväxande småföretag, anför motionärerna.De menar att en öppning för privatainitiativ i kommuner och landstingskulle ge chansen för en mängdsmåföretagare att utveckla och expanderaegna verksamheter. Ett öppnande av denkommunala sektorn skulle innebärasärskilda möjligheter för kvinnorsnyföretagande, eftersom andelen kvinnorbland de yrkesverksamma i dessabranscher är hög, anförs det. Därförborde avregleringsarbetet fortsätta iden riktning som utpekades av denavregleringsdelegation som denborgerliga regeringen tillsatte underden förra mandatperioden. Regeringen börenligt motionärerna aktiveraavregleringsarbetet genom att låta enspeciell delegation inventera tänkbaraavregleringar.Vidare framförs i motionen ett yrkandeom införande av ett rullandeavregleringsarbete som innebär att allaregleringar på företagsområdet löpandeomprövas varje mandatperiod. Regelbördantvingar småföretagaren, som oftast harsmå administrativa resurser till sittförfogande, att ägna en stor del av sintid åt arbetsuppgifter som inte har medden ursprungliga affärsidén att göra,hävdar motionärerna. De föreslår ocksåatt regeringen skall anmodas återkommatill med ett förslag tillbegränsad uppgiftsskyldighet för mindreföretag.Liknande synpunkter framförs i motion1994/95:N258 (m). Onödig detaljregleringoch tidsöverspelad lagstiftning hindrarinte sällan en god utveckling och medförofta omotiverade samhällsutgifter, sägsdet i motionen. Sådan lagstiftning bör,understryks det, fortlöpande utrangeras.Att mönstra ut föråldrade, överflödigaeller eljest uttjänta lagar ochförordningar tar dock i vårtgenomreglerade samhälle. Enavregleringsdelegation torde hatillräckligt med arbetsuppgifter förflera år framöver, menar motionären.Små företag har inte samma möjlighetsom stora företag att avsätta personellaresurser för administration ochbyråkrati, heter det i motion 1994/95:N301 (kds). Aldrig så vällovliga enkätertar stor kraft från hårt arbetande egen-och småföretagare, anför motionärernavidare. De anser att det finns anledningatt fortsätta arbetet med att inventeraoch kartlägga vad som upplevs sombyråkrati och krångel och finna formerför att minska detta.I en skrivelse till sommaren1994 (skr. 1994/95:22) lämnade dentidigare regeringen en redogörelse förhur avregleringsarbetet hade bedrivits.I skrivelsen erinrades om att enavregleringsdelegation hade tillsattsför att genomföra regeringensavregleringsprogram. Det påpekades ocksåatt , länsstyrelsernaoch Statskontoret erhållit särskildauppdrag på detta område. I skrivelsenaviserades att ett system för rullandegranskning av regler skulle införas iregeringskansliet. Ett sådant systeminfördes senare genom regeringsbeslut iseptember 1994.Arbetet med en rullande regelgranskninghar fortsatt efter regeringsskiftet ioktober 1994. Avregleringsdelegationenär däremot avvecklad. I proposition1995/96:25 om en politik för arbete,trygghet och utveckling - den s.k.tillväxtpropositionen - beskrivs (s. 91)kortfattat arbetet medregelgranskningen. Syftet är, sägs det ipropositionen, att belysa de enskildaregelsystemens effekter på marknaden ochatt motverka onödiga kostnader. Dettasker i nära samarbete med näringslivetsorganisationer och företrädare för decentrala arbetsgivar- ocharbetstagarorganisationerna.I tillväxtpropositionen nämns också attregeringen fortsätter arbetet med att seöver företagens uppgiftslämnande i syfteatt åstadkomma förenklingar. Regeringenhar, understryks det, för avsikt att påolika sätt medverka till att företagensarbetsbörda med uppgiftslämnande beaktasi ökad omfattning. Ytterligare generellaåtgärder på området bereds förnärvarande i medanledning av den rapport med titelnFöretagens uppgiftsskyldighet somStatskontoret avlämnade (Statskontoret 1995:4). I denna rapportutpekas ett antal områden som böruppmärksammas i syfte att begränsauppgiftsinsamlingen. Bland dessa områdeningår arbetet med sjuk-rapportering tillförsäkringskassorna ochuppgiftsinsamling i samband med miljö-och livsmedelskontroll.I näringsutskottets yttrande(1995/96:NU3y) till finansutskottet medanledning av tillväxtpropositionenunderströk utskottet att regeringensarbete med att fortlöpande se över detoffentliga regelverket kan ses som ettled i strävandena att upprätthållakonkurrenstrycket. Det är därvid,anförde utskottet vidare, viktigt attarbetet fortsätter med att se överföretagens uppgiftslämnande i syfte attåstadkomma förenklingar.I en avvikande mening (m, fp, kds)framhölls vikten av att den tidigareregeringens arbete med avregleringfortsätter. I en annan avvikande mening(v) betonades det önskvärda i att enöversyn av den nya konkurrenslagen(1993:20) genomförs.Utskottet vill understryka betydelsenav att regeringens arbete meduppföljning av det offentligaregelverket och översyn av kraven påföretagens uppgiftslämnande bedrivs påett målmedvetet sätt. Det är viktigt attfortlöpande se över formerna för statensstyrning så att uppsatta mål kan nåstill en lägre kostnad och en bibehållenkvalitet.Utskottet finner det angeläget attregeringen i lämpligt sammanhanginformerar om resultaten avnyssnämnda arbete. Med det anfördaavstyrks motionerna 1994/95:N220 (m),1994/95:N258 (m) och 1994/95:N301 (kds) i här berörda delar.Förbättrad konkurrensI motion 1994/95:N273 (fp) sägs att detfortfarande finns sektorer därkonkurrensen fungerar dåligt, t.ex.livsmedelssektorn. Vidare utpekasområden inom vilka avreglerande åtgärderborde vidtas: järnvägen, elmarknaden ochinom den kommunala sektorn. Även inombanksektorn och dagligvaruhandeln samt ifråga om den offentliga upphandlingenmåste konkurrensen öka, anförs det. Motdenna bakgrund bör, enligt motionärerna,den nya konkurrenslagen följas upp.I motionen anges också att det inom EUfinns ett antal områden som präglas avregleringar och subventioner och därkonkurrens och låga priser intebefrämjas. Detta gäller i första handjordbrukspolitiken, men ocksåpost-, tele-, flyg- och elmarknadernaavses. Motionärerna anför att EUbedriver en tungrodd och dyrregleringspolitik även inom andraområden, såsom stål- ochtextiliemarknaderna. Den svenskaregeringen måste, sägs det i motionen,gå främst bland de EU-länder som villavreglera, öka konkurrensen och minskaprotektionismen.Utskottet redovisade i sittyttrande till finansutskottet medanledning av tillväxtpropositionen ensammanställning av de utredningar somregeringen har tillsatt påkonkurrensområdet (1995/96:NU3y s. 14).En särskild utredare, f.d.regeringsrådet (N 1995:11),har i uppdrag att kartlägga ochsammanställa erfarenheterna avkonkurrenslagen (dir. 1995: 136).Arbetet skall redovisas senast den 31december 1996. Vidare utredskonkurrensförutsättningarna inom handelnmed livsmedel (dir. 1995:137). Särskildutredare är f.d. statssekreteraren (N 1995:12). Även frågan omlivsmedelsindustrins långsiktigakonkurrensförutsättningar är föremål förutredning (dir. 1995:149) under ledningav riksdagsledamoten (s) MarianneCarlström (Jo 1996:02). De bådasistnämnda utredningarna skall redovisassenast den 30 september 1996.Konkurrensförutsättningarna ibyggbranschen utreds inomNäringsdepartementet i samverkan medKonkurrensverket, Närings- ochteknikutveck-lingsverket () samtKommerskollegium, som sinsemellan haretablerat ett närmare samarbete i vissakonkurrensfrågor. Dessa tre myndigheteravlämnade en rapport,med titeln och denoffentliga sektorn, i vilkeninventerades bl.a. den vetenskapligalitteraturen om motiven föravregleringar. I en senare fas - i formav djupstudier - skall bl.a.avregleringsbara marknader behandlas.I sammanhanget kan också nämnasUnderprissättningsutredningens nyligenavlämnade betänkande Konkurrens i balans(SOU 1995:105), som behandlar åtgärderför ökad konkurrensneutralitet vidoffentlig prissättning m.m. (särskildutredare: direktör ).Remissförfarandet avslutas den 15 april1996.Regeringen tillsatte enkommitté under ordförandeskap avgeneraldirektör (Jo1995:06) med uppdrag att utarbeta ettsamlat förslag till reformer av EU:sgemensamma jordbrukspolitik (CAP) och enstrategi för reformernas genomförande(dir. 1995:109). Reformerna skallinriktas mot marknadsorientering ochavreglering av den gemensammajordbrukspolitiken och utgöra underlagför det svenska agerandet på dettaområde i EU-arbetet.I fråga om konkurrens på den europeiskaelmarknaden underströk statsrådet i samband med EU:senergiministermöte densvenska ståndpunkten att regelverket förtillträde till de nationellaelmarknaderna och rätten tillinvesteringar i ny kraftproduktion imedlemsländerna skall innebära attömsesidighet råder förmarknadstillträde. Även inom övrigaområden som nämns i motion 1994/95:N273(fp) har intagit positioner sominnebär krav på avreglering ochförbättrade möjligheter tillmarknadstillträde. Detta gäller t.ex.teleområdet där har avregleratoch tillåter utländska operatörer attutnyttja det svenska nätet, men därmotsvarande rättigheter inte alltid gestill svenska teleföretag. Enligtplanerna skall teleområdet inom EUöppnas 1998.En oberoende expertkommitté upprättadav under ledning avförutvarande avdelningschefen i dettyska ekonomiministeriet BernhardMolitor och med svenskt deltagande - dens.k. Molitorgruppen - har föreslagitåtgärder för att förenkla rättsliga ochadministrativa rutiner inom EU. Arbetetkoncentrerades på frågor omsysselsättning, miljö, sociala frågor,livsmedelshygien och maskinstandarder.Gruppen avlämnade sin slut-rapport ijuni 1995 i samband med möte i . I rapportenredovisas förslag till ett program förregelförenkling, inbegripet åtgärder föravreglering, för att stimulerakonkurrenskraft och sysselsättning.Som ett led i utskottets arbete meduppföljning av den nya konkurrenslagenkommer utskottet attanordna en offentlig utfrågning omkonkurrensfrågor.Utskottet delar motionärernasuppfattning om vikten av en välfungerande konkurrens. Som framgått avden föregående redovisningen är ettflertal utredningar aktuella påkonkurrensområdet. När resultaten av deolika utredningarna föreligger kommerutskottet att göra en förnyad prövningav konkurrensfrågorna. Vidare gäller attSverige i EU har varit och är pådrivandei fråga om behovet av avregleringar ochförbättrad konkurrens på skilda områden.För ett litet land som är det avavgörande betydelse med en välfungerande konkurrens på internationellnivå. En sådan konkurrens inom den inremarknaden leder också till att lägrepriser kommer konsumenter tilldel.Med hänsyn till det sagda anserutskottet att de nu aktuella yrkandena imotion 1994/95:N273 (fp) inte börföranleda något initiativ frånriksdagens sida. De avstyrks alltså.Kommunala varuförsörjningsplanerPå många håll i vårt land har det sketten förskjutning av handeln frånstadskärnor till externt belägnastormarknader, påpekas det i motion1994/95:N286 (s). Denna förskjutning utarmarcityhandeln och stadskärnorna och ledertill en försämrad service förkommuninvånarna, anför motionärerna. Demenar att det krävs betydligt bättreplanering av handel och annan service ikommunerna för att komma till rätta meddessa problem och anger kommunalavaruförsörjningsplaner som ettbetydelsefullt hjälpmedel förplaneringen av handelsetableringar. Medhjälp av sådana varuförsörjningsplanerkan kommunerna dra upp riktlinjer förhandelns struktur i kommunen. Kommunernabör därför, menar motionärerna, åläggasatt upprättavaruförsörjningsplaner som innehållerriktlinjer för handelns struktur ikommunen. Syftet med en sådan planeringskall inte vara att begränsakonkurrensen, utan att skapa utrymme förmedborgarna att kunna delta i endynamisk utveckling av varuhandeln, sägsdet.Motionärerna har vid tidigaretillfällen framfört samma yrkande idenna fråga, (bet.1993/94:NU15 s. 87). Vid behandlingen avyrkandet påpekade utskottet att det intefinns något lagstadgat krav påupprättande av varuförsörjningsplanermen att flertalet kommuner ändå harupprättat sådana planer. Utskottet fanninte skäl för någon reglering, och påutskottets förslag avslogs motionen.Utskottet ser ingen anledning förriksdagen att nu inta en annanståndpunkt och avstyrker därmed motion1994/95:N286 (s).Kompetenskrav inom restaurangnäringenI motion 1994/95:N281 (s) framhålls attdet är ett problem för samhället attupprätthålla kontrollen överrestaurangnäringen i vad avser t.ex.skatte- och momsredovisning. Inomrestaurangbranschen förekommer oftaekonomisk brottslighet, och oftauppmärksammas oseriösaföretagsetableringar i denna bransch,hävdar motionärerna. De menar att detdärför måste uppställas kompetenskravför att få etablera sig irestaurangbranschen. Detta borde ske iform av etableringsutbildning som börinnehålla bl.a. företagsekonomi,skattelagstiftning, arbetsmiljö- ocharbetsmarknadslagar. Alla parter inomrestaurangnäringen har varit överens omvärdet av en sådan utbildning.Dessvärre, fortsätter motionärerna, hargenomslaget för utbildningen varitdåligt beroende på arbetsgivarnasinställning att utbildningen skall varafrivillig.Regeringen redovisade i enskrivelse (skr. 1994/95:217) tillriksdagen en strategi för samhälletssamlade åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten. samordnas av den s.k.EKO-brottsberedningen (ordförande:riksdagsman (s) ).Regeringen beslöt vidare i november1995 att tillsätta en utredning-särskild utredare: landshövding (Ju 1995:11) - för att närmarese över vissa frågor för att sanerabranscher som är särskilt utsatta förekonomisk brottslighet. Utredningen, somhar antagit namnetBranschsaneringsutredningen, skall varaklar med sitt arbete senast i april1997. I utredarens uppdrag (dir.1995:142) ligger bl.a. att överväga hurdet förebyggande arbetet mot ekonomiskbrottslighet kan effektiviseras genomt.ex. krav eller kontroll i samband medtillstånds- eller bidragsgivning.Utredaren skall för de olika branschernalämna förslag till regler eller andraåtgärder efter behov. Det kan gällat.ex. särskilda krav som kan behövaställas på en näringsidkare.Enligt utskottets uppfattning kanbristande kunskap vara en orsak till attenskilda företag inte redovisarverksamheten korrekt. Det kan gällabristande insikter i t.ex. de regelverksom styr bokföring, redovisning ochskatteinbetalningar. En ökad kompetens idessa frågor kan därför bidra till enminskning av sådana oegentligheter somåberopas i den aktuella motionen.Utskottet anser att det är viktigt,särskilt för blivande företagare, attdet finns en bred tillgång tillinformation och utbildning om deförutsättningar som företagen arbetarunder. Utöver näringslivets egnaorganisationer bör, enligt utskottetsuppfattning, ochde däri ingående regionalautvecklingsbolagen ha ett särskiltansvar i detta avseende. Utskottetkonstaterar också att det av direktiventill framgåratt frågan om kompetenshöjande åtgärderskall belysas. I avvaktan på dettautredningsarbete och de överväganden somi övrigt kommer att ske inom ramen förEKO-brottsberedningens arbete saknarutskottet anledning att utöver vad somnu anförts göra någraställningstaganden. Med det här sagdaavstyrks motion 1994/95:N281 (s). beträffandeavregleringsarbetetatt avslår motionerna1994/95:N220 yrkandena 2-4, 1994/95:N258 och 1994/95:N301 yrkande 6 idenna del,res. 1 (m, c, fp,kds)2. beträffande förbättradkonkurrensatt avslår motion1994/95:N273 yrkandena 1 och 6, detsistnämnda i denna del,res. 2 (m, fp, kds)3. beträffande kommunalavaruförsörjningsplaneratt avslår motion1994/95:N286,4. beträffande kompetenskravinom restaurangnäringenatt avslår motion1994/95:N281.Stockholm den 26 mars 1996På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: BirgittaJohansson (s), (), SylviaLindgren (s), (),(), (),(), (), OlaKarlsson (m), (), GöranHägglund (kds), (), StenTolgfors (m), (),(), () och (). Avregleringsarbetet (mom. 1)(), (),(), (),(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 4 som börjar med Utskottet vill och slutar med berörda delar bort haföljande lydelse:Utskottet delar uppfattningen attavreglering av regelsystemet samtbegränsning av uppgiftsskyldigheten förmindre företag är nödvändiga åtgärderför att underlätta för nya och växandeföretag. Onödig detaljreglering hindraren god utveckling och medför oftaomotiverade samhällsutgifter. Ettrullande avregleringsarbete bör införassom innebär att alla regleringar påföretagsområdet omprövas löpande varjemandatperiod. Utskottet ansluter sigtill det krav som framförs i motionerna1994/95:N220 (m), 1994/95:N258 (m) och1994/95:N301 (kds) på attavregleringsarbetet måste aktiverasgenom att en speciell delegation - ilinje med den tidigareavregleringsdelegationen - tillsätts meduppdrag att inventera tänkbaraavregleringar. Utgångspunkten måste vara- i likhet med vad som också uttalas imotion 1994/95:N273 (fp) - att arbetetinriktas på en fortsatt avreglering ochinte på att återregleringar genomförsinom de områden där den förra regeringenvidtog nödvändiga avregleringsåtgärder.Som framhålls i motion 1994/95:N220 (m)är det angeläget att avregleringsarbetetbedrivs med syfte att ge öppningar förprivata initiativ i kommuner ochlandsting. Detta skulle ge chansen fören mängd småföretagare att utveckla ochexpandera egna verksamheter inomtjänstesektorn. Om flera aktörer tillåtskomma in på områden som är stängdaför privata alternativ kommer detta attleda till effektiviseringar och pressadekostnader. Ett öppnande av den kommunalasektorn skulle innebära särskildamöjligheter för kvinnors nyföretagandeeftersom andelen kvinnor bland deyrkesverksamma i dessa branscher är hög.Enligt utskottets uppfattning skulledetta medföra en mer småskaligföretagsamhet, ge en större närhet iomsorgen och därmed innebära enförbättrad välfärd för medborgarna.Med det sagda tillstyrker utskottet deaktuella yrkandena i motionerna1994/95:N220 (m), 1994/95:N258 (m) och1994/95:N301 (kds).dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffandeavregleringsarbetetatt med bifall tillmotionerna 1994/95:N220 yrkandena 2-4,1994/95:N258 och 1994/95:N301 yrkande6 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört.2. Förbättrad konkurrens (mom. 2)(), (),(), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 6 som börjar med Utskottet delar och slutar med avstyrks alltså bort haföljande lydelse:Utskottet delar det synsätt som kommertill uttryck i motion 1994/95:N273 (fp)om vikten av en väl fungerandekonkurrens. De områden som utpekas imotionen utgör enligt utskottetsuppfattning goda exempel på områden däretableringshindren resulterar i attlandets medborgare får betala onödigthöga kostnader både i form av högrepriser och skatter. På så sätt uppstårvälfärdsförluster i samhällsekonomin.Utskottet kan också ansluta sig tillden uppfattning som framförs i motionenom att bör vara pådrivande i EU-arbetet i syfte att åstadkomma enavreglering av de storamonopolmarknaderna i och på såsätt öka konkurrensen. Därigenom uppnåslägre priser för konsumentersamtidigt som svenska budgetmedel kanstyras till mer väsentliga ändamål äntill subventioner av nationelltkonkurrensskyddade monopol.Med det anförda tillstyrker utskottetmotion /95:N273 (fp) i här aktuelladelar.dels att utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse:2. beträffande förbättrad konkurrensatt med bifall till motion1994/95:N273 yrkandena 1 och 6, detsistnämnda i denna del, som sin meningger regeringen till känna vad utskottetanfört.Gotab, 1996