bet · GK01TU1 · 1996-12-03 00:00:00 — godkända betänkande våren 1995har utskottet uttalat attvverenskommelsen inte får innebära ökadestatsfinansiella kostnader eller attinvesteringsmedel överförs från redanplanerade trafikprojekt i övriga delarav landet till (bet.1994/95:TU22, rskr. 340).När det gäller den närmare utformningenav tullarna vill utskottet framhålla attden tekniska utvecklingen, ändradetrafikförutsättningar och vunnaerfarenheter kan komma att föranledaanpassningar och ändringar iavgiftssystemets utformning. Utskottetär dock inte berett att som begärs imotion A429 (fp) förorda att denaviserade propositionen om lag omvägtullar i skjuts påframtiden till dess att 1996 årskontrollstation är genomförd. I avvaktanpå regeringens aviserade proposition ärutskottet inte heller berett att nubehandla avgiftssystemets närmareutformning.Av det anförda följer att utskottetavstyrker motionerna T221 (c), A429(fp) och A434 (v) i nu behandlade delar.10.2 Göteborg10.2.1 Regeringens förslagAv propositionen framgår attfinansieringslösningen för denöverenskommelse som träffats omtrafiksystemet i , dens.k. Göteborgsöverenskommelsen,ifrågasatts av de regionala parterna.Därmed kan den överenskomnafinansieringen äventyras. För att inteskapa en ofinansierad låneskuld harregeringen beslutatatt tills vidare inte skallbetala ut statsbidrag till investeringari kollektivtrafikanläggningar tillGöteborgs kommun och att inteskall igångsätta de kvarvarandevägprojekt i överenskommelsen somfinansieras med ordinarieanslagsmedel.Av det beslutade statsbidraget på har ca 700 miljonerkronor betalats ut. Det slutligaställningstagandet från de regionalaparterna om den tidigare överenskomnafinansieringslösningen avgör omregeringen kommer att återupptautbetalningarna eller inte. Omöverenskommelsen inte visar sig giltig,dvs. om de kommunala ställningstagandenabeträffande vägtullsfinansieringen blirfortsatt negativa, måste enligtregeringen hela överenskommelsenomprövas och omförhandlas. I sådant fallåterkommer regeringen med förslag tillanvändning av de till överenskommelsenavsatta medlen.Regeringen anger att de statligalånegarantierna för Göteborgstrafikleder behöver utökas för planeradverksamhet samt förbyggstarter av nya vägprojekt under år1997. Götaledens utbyggnad är planeradatt starta . Total kostnadför detta projekt är 1 800 miljonerkronor. Breddning av förbi ,som är kostnadsberäknad till 200miljoner kronor, beräknas också komma igång . Åbromotet beräknasvidare bli klart för byggstart undernästa år till en beräknad kostnad av 200miljoner kronor. Dessutom anges attutökade garantier om 100 miljoner kronorbehövs för att bedriva fortsattplanerings- och förberedelsearbete samtinformation under år 1997.Sammantaget föreslås mot denna bakgrundatt för byggande av vägleder i Göteborgoch för fortsatta planerings- ochförberedelsearbeten samtinformationsverksamhet omGöteborgsöverenskommelsen bör riksdagenbemyndiga regeringen att låtaRiksgäldskontoret teckna statlig borgenom i prisnivånjanuari 1992 för planerad verksamhetunder . Vidare föreslås ipropositionen att regeringen ocksåbemyndigas att låta Riksgäldskontoretjustera utställda garantier medtillkommande räntekostnader för upptagnalån samt beräknade behov av justeringarför prisökningar i samhället. Ettvillkor för att utökade garantier skallbeviljas för projekt i Göteborgsregionenär att det finns en enighet kring enhållbar finansieringslösning. Enligtpropositionen kommer därför regeringenatt pröva finansieringslösningen innanRiksgäldskontoret bemyndigas utställautökade statliga garantier för vägar iGöteborgsregionen.10.2.2 MotionsförslagI motion T220 (mp) konstateras attutlovade statliga medel tillkollektivtrafiken i Göteborgsområdetinte betalas ut så längefinansieringsfrågan förmotorvägsutbyggnaderna inte är klarlagd.Enligt motionärerna är det orimligt attregeringen inte håller sin del avuppgörelsen när det gäller medel som ipraktiken är avhängiga övrigainvesteringar. Mot denna bakgrund begärsatt regeringen betalar utinnehållna medel tillkollektivtrafiksatsningar och att dendrar sig ur uppgörelsen i dess övrigadelar med hänvisning till att projektetsmotorvägsutbyggnader inte är godtagbaraur ett ekologiskt hållbart perspektiv.Göteborgsöverenskommelsen bör därföromförhandlas . Motionärernaavstyrker vidare regeringens förslag omutökad statlig lånegaranti för attgenomföra vissa delar avGöteborgsöverenskommelsen.10.2.3 Utskottets ställningstagandeSyftet med Göteborgsöverenskommelsen äratt stärka regionens utveckling genomatt förbättra tillgängligheten tillregioncentrum samt säkerheten och miljöni hela regionen. Ett genomförande avöverenskommelsen innebär också enligtutskottets mening en angelägen utbyggnadav regionens kollektivtrafik och vägar.Utskottet är inte berett att göra deuttalanden om Göteborgsöverenskommelsensom begärs i motion T220 (mp). Eftersomde finansiella förutsättningarna ärosäkra har utskottet inget att erinramot regeringens beslut att tills vidareinte utbetala vissa statsbidrag.Utskottet ställer sig bakom regeringensförslag om utökade statliga garantiertill sammantaget iprisnivån 1992. Utskottet delar ocksåregeringens uppfattning attRiksgäldskontoret bör bemyndigas justerautställda garantier förGöteborgsöverenskommelsen medtillkommande räntekostnader för upptagnalån samt beräknade behov av justeringarför prisökningar i samhället. Ettvillkor för att garantin får tas ianspråk bör som regeringen framhållervara att parterna kan enas kring enhållbar finansieringslöning. Motion T220(mp) avstyrks följaktligen i nubehandlad del.11 BanverketAvsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottetregeringens förslag om Banverketsverksamhet. Det gäller yrkandena 8-11 iregeringens hemställan enligt vilkenriksdagen föreslåsdels godkänna att som statensföreträdare på central nivå skall ha ettsamlat ansvar för helajärnvägstransportsystemets effektivitet,tillgänglighet, framkomlighet,trafiksäkerhet och miljöpåverkan, samtför frågor inom järnvägsområdet som rörfordon, kollektivtrafik,handikappanpassning och viss tillämpadforsknings-, utvecklings- ochdemonstrationsverksamhet,dels godkänna att planeringsramen förNyinvesteringar i stomjärnvägar m.m. är5 för och för ,dels godkänna att medel föradministrationskostnader från anslagetBanverket: Sektorsuppgifter får täckakostnader som annars skulle belastaanslaget Drift och vidmakthållande avstatliga järnvägar,dels godkänna att får ta upplån i inom en ram av för investeringar ieldriftsanläggningar, produktions- ochtelenätsutrustning, rörelsekapital,finansiering av omsättningstillgångar,tidigareläggningskostnader somfinansieras med bidrag frånArbetsmarknadsstyrelsen (AMS) samt förstatens andel av kapitalkostnader förlån avseende vissa investeringar iStockholmsområdet enligt överenskommelseår 1983 mellan SJ, länslandsting och staten.Vidare behandlar utskottet motion T220(mp) yrkande 2 i denna del.11.1 Planeringsram11.1.1 Regeringens förslagRegeringen anser att de långsiktiganyinvesteringsplaner som tidigarefastställts skall, med hänsyn till detstatsfinansiella läget, utgörautgångspunkten även för den fortsattamedelstilldelningen förjärnvägsbyggande. Regeringen föreslårdärför att planeringsramen förnyinvesteringar i stomjärnvägar m.m. försåväl som beräknas till5 330 miljoner kronor.11.1.2 MotionsförslagI motion T220 (mp) framhålls attspårtrafiken måste effektiviseras överhela . Målet för investeringarnainom område bör därför varaatt uppnå ökad kapacitet i form avparallella spår, förstärkt bärighet ochökad tillgänglighet. Planeringsramen förjärnvägsbyggande föreslås mot dennabakgrund vidgas med 2 200 miljonerkronor för och med för år 1999.11.1.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att fastställdainvesteringsplaner bör gälla och hardärför ingen erinran mot regeringensförslag till planeringsram förNyinvesteringar i stomjärnvägar m.m. föråren 1998 och 1999. Utskottet avstyrkersåledes motion T220 (mp) i nu behandladdel. Utskottet vill vidare isammanhanget hänvisa till behandlingensenare under av förslag omlångsiktiga investeringsplaner för bl.a.järnvägens infrastruktur förplaneringsperioden 1998-2007.11.2 MedelsomföringRegeringen föreslår att den bemyndigasatt besluta om överföring av medel frånanslaget A 7 : Sektorsuppgiftertill anslaget A 8 Drift ochvidmakthållande av statliga järnvägar.Som skäl anges att därmed möjliggörsökade underhållsinsatser då besparingargörs i administration.Utskottet har behandlatlikalydande förslag om bemyndigande förregeringen att möjliggöramedelsomföringar. Utskottet har därvidförutsatt att regeringen för riksdagenredovisar hur det begärda bemyndigandetatt omfördela medel utnyttjats och vilkaeffekter som därvid uppnåtts (bet.1993/94:TU21 s. 6 och bet. 1994/95:TU14s. Någon sådan redovisning har dockhittills inte lämnats till riksdagen.Enligt vad utskottet låtit inhämtaunder ärendets beredning har ingamedelsomföringar ägt rum under de tvåsenaste åren. Utskottet har vidareerfarit att regeringen mot dennabakgrund avser ompröva om det föreslagnabemyndigandet erfordras ävenfortsättningsvis. I avvaktan på denförutskickade omprövningen tillstyrkerutskottet regeringens förslag tillbemyndigande för medelsomföringar mellande angivna anslagen för budgetåret 1997.11.3 Låneram i har möjlighet att låna iRiksgäldskontoret. Lånen får tas för attfinansiera investeringar ieldriftsanläggningar, de s.k. SL-investeringarna, produktions- ochtelenätsutrustning, rörelsekapital,omsättningstillgångar samt förtidigareläggningskostnader somfinansieras med bidrag frånArbetsmarknadsstyrelsen (AMS).Tidigare år har bemyndigatregeringen att ta upp nya lån för dessaändamål. Regeringen anser att ifortsättningen skall i stället dentotala låneramen redovisas. Regeringenföreslår en total låneram iRiksgäldskontoret för på . Av propositionenframgår att nyupplåningsbehovet under år1997 beräknas uppgå till 460 miljonerkronor. Regeringen aviserar attBanverket kommer att ges i uppdrag attredovisa bl.a. vilka åtgärder som kanvidtas för att stabilisera och minskaden totala låneramens storlek.Utskottet anser det lämpligt attriksdagen beslutar om storleken på densamlade låneramen i Riksgäldskontoret.Därmed tydliggörs statens åtaganden påjärnvägsområdet. Utskottet har ingenerinran mot regeringens förslag ochtillstyrker att får ta upp låni inom en ram av7 för de ipropositionen angivna ändamålen.11.4 Verksamhetsmål11.4.1 Regeringens förslagRegeringen anser att införregering och riksdag bör ha ett resultat-ansvar för måluppfyllelsen inom helajärnvägstransportsystemet, trots attverket inte förfogar över alla medel ochbefogenheter inom sektorn och attBanverkets ansvar förjärnvägstransportsystemet därför börfördjupas och förtydligas. Regeringenföreslår att som statensföreträdare på central nivå, utöveruppgifterna att driva och förvaltastatens spåranläggningar och att ha handom säkerhetsfrågor för spårtrafik, skallha ett samlat ansvar, ett s.k.sektorsansvar, för helajärnvägstransportsystemets effektivitet,tillgänglighet, framkomlighet,trafiksäkerhet och miljöpåverkan samtför frågor som rör fordon,kollektivtrafik och handikappanpassning.Banverket skall aktivt driva på ochfölja upp utvecklingen inomjärnvägssektorn och bistå regering ochriksdag i frågor som berör helajärnvägstransportsystemet samt verka förett effektivt, trafiksäkert ochmiljövänligt utnyttjande av järnvägarnaoch för en samordning av den lokala,regionala och interregionalajärnvägstrafiken. Mot bakgrund av detföreslagna sektors-ansvaret anges attdet övergripande målet för börvara att tillhandahålla enkonkurrenskraftig, kundanpassad ochtrafiksäker infrastruktur förjärnvägstrafikens operatörer med hänsyntagen till miljö och regional balans.11.4.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare i olikasammanhang uttalat vikten av en ökadhelhetssyn inom trafiksystemet.Utskottet har också efterlyst ettförbättrat underlag för uppföljning ochutvärdering inom kommunikationsområdet.Utskottet har mot denna bakgrund ingenerinran mot att som statensföreträdare på central nivå skall ha ettsamlat ansvar, ett s.k. sektorsansvar,för hela järnvägstransportsystemetseffektivitet, tillgänglighet,framkomlighet, trafiksäkerhet ochmiljöpåverkan samt för frågor inomjärnvägsområdet som rör fordon,kollektivtrafik och handikappanpassning.Utskottet förutsätter därvid attregeringens redovisning till riksdagenav utvecklingen på järnvägsområdetdärmed också kan komma att bli merheltäckande samt fördjupas ochförtydligas.12 SjöfartsverketAvsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottetföljande förslag avseende Sjöfartsverketenligt yrkandena 12-20 i regeringenshemställan. föreslås enligtregeringendels godkänna övergripande mål ochverksamhetsinriktning samt investeringarför under perioden1997-1999 i enlighet med vad regeringenförordar,dels godkänna ekonomiska mål och ramarför under perioden1997-1999 i enlighet med vad regeringenförordar,dels bemyndiga regeringen attfastställa utdelning ochskattemotsvarighet för ienlighet med vad regeringen förordar,dels godkänna att ingåri ett med och gemensamt ägt bolag för bl.a.sjömätning,dels godkänna att Sjöfartsverkettecknar aktier och geraktieägartillskott till det gemensammabolaget , ochOsterman , inom en totalram på ,dels godkänna att Sjöfartsverkettecknar borgensförbindelser för krediterupp till till förmån fördet gemensamma bolaget ,och ,dels godkänna att förstatens räkning förvaltar de aktier somstaten äger i det gemensamma bolagetSjöfartsverket, och ,dels godkänna att fyrarna ochÖrskär avbemannas i enlighet med vadregeringen förordar,dels godkänna vad regeringen anför omHandelsflottans kultur- och fritidsråd.Vidare behandlar utskottet motionernaT601 (m), T603 (s), T604 (s), T605 (m),T606 (s), T607 (mp), T613 (c), T614(fp), T615 (s) yrkande 1, T621 (s)yrkandena 1 och 2 samt U802 (c) yrkande8.12.1 Övriga frågor angåendeSjöfartsverket12.1.1 Mål och inriktning förSjöfartsverket m.m.Sjöfartsverkets främsta uppgifter är attsvara för tillsyn över sjösäkerheten,lotsning, utmärkning av farleder,sjöräddning, isbrytning, skydd av miljönmot förorening från fartyg ochsjökartläggning.Regeringen föreslår att riksdagengodkänner övergripande mål ochverksamhetsinriktning samt investeringarför under perioden1997-1999 i enlighet med vad somförordas i propositionen.I propositionen återges vadSjöfartsverket i sin treårsplan för dennämnda perioden anfört i fråga ominriktning av verksamheten. Regeringenframhåller att väluppfyller de mål och väl följer deninriktning som verket ålagts. Någraförändringar av verkets övergripande måleller av verksamhetens huvudsakligainriktning föreslås inte.Sjöfartsverkets internationella arbetemed att förbättra sjösäkerheten följerregeringens målsättning. Detprioriterade sjösäkerhetsarbetet skallfortsätta att utgöra en av de mestbetydelsefulla frågorna, liksom frågorangående sjöfartens miljöpåverkan. Ipropositionen lämnas en närmareredogörelse för sjösäkerhets- ochmiljöarbetet som utskottet återkommertill i avsnitt 13 av detta betänkande.Av propositionen framgår vidare attverket planerar investeringar för 425,9miljoner kronor. I beloppet ingår 250miljoner kronor för återanskaffning avisbrytarfartyg, då avses bytas ut.Regeringen säger sig i huvudsak inte hanågon erinran mot Sjöfartsverketsplanerade investeringar och understrykeratt det skall ställas krav på katalytiskavgasrening vid återanskaffning avisbrytare.Utskottet har ingen erinran mot vadregeringen anfört om mål ochverksamhetsinriktning samt investeringarför under perioden1997-1999.12.1.2 Statsisbrytarnas lokaliseringI motionerna T605 (m) och T613 (c)framhålls att isbrytarflottan ellerdelar av den bör lokaliseras tillHärnösand. I den sistnämnda motionenframhålls vidare nödvändigheten av enkostnadsjämförande analys enligtSjöverksamhetskommittén . Vikten av ensådan analys betonas också i motion T614(fp), i vilken vidare framhålls attregionalpolitiska aspekter bör ingå i entotal bedömning om var isbrytarna skallvara lokaliserade.Den i motionerna nämndaSjöverksamhetskommittén återgav i sittbetänkande Statens maritima verksamhet(SOU 1996:41), som överlämnades tillregeringen , följandeuttalande i utskottets betänkande1994/95: TU12.Utskottet har vid ett flertal tillfällenunder senare år avstyrkt motionsyrkandenom att isbrytarflottan bör lokaliserastill eller andra norrländskahamnar. Utskottet har inte ändratuppfattning och vill ånyo erinra om attstatsmakternas styrning avSjöfartsverkets verksamhet avser mål ochinriktning. Det av fastställdamålet för isbrytning är attvintersjöfart skall kunna bedrivas påalla svenska hamnar av betydelse.Utskottet förutsätter att stationeringenav isbrytarflottan är den förverksamheten ändamålsenligaste.Efter detta citat erinrarSjöverksamhetskommittén om attSjöfartsverket tidigare utrett frågan omstatsisbrytarnas stationering och dåstannat för den lösning som gäller , nämligen stationering i Stockholm.Kommittén framhåller emellertid som sinuppfattning att det vore värdefullt meden genomgripande analys inför framtidaöverväganden. Regeringen bör enligtkommittén föranstalta om en analys sominnehåller jämförelser av kostnadernavid en fortsatt stationering i Stockholmoch vid en utlokalisering till Härnösandeller Luleå.Utskottet förutsätter att regeringenprövar kommitténs förslag om den nämndaanalysen och finner därför inte någotriksdagens uttalande i fråganerforderligt. Med det sagda avstyrkerutskottet motionerna T605 (m), T613 (c)och T614 (fp).12.1.3 Ekonomiska mål och ramar förSjöfartsverketRegeringen föreslår att riksdagengodkänner ekonomiska mål och ramar förSjöfartsverket under perioden 1997-1999i enlighet med vad regeringen förordar.Vidare föreslås att bemyndigarregeringen att fastställa utdelning ochskattemotsvarighet för ienlighet med vad regeringen förordar.Verkets soliditet uppgick - framgår detav propositionen - till vid1995 års slut. Soliditeten bör enligtregeringen uppgå till införåteranskaffningen av isbrytare. Det börövervägas om sådan återanskaffning i enframtid bör finansieras och genomföraspå annat sätt än , t.ex. genom attinvesteringarna sprids över en längretidsrymd. Målsättning för räntabilitetpå eget kapital bör vara efterskattemotsvarighet. En utdelning på 3 %av det egna kapitalet bör bibehållas.Prismålet för sjöfartsavgifterna föråren 1997-1999 skall vara att dessa intefår öka med mer än nettoprisindex. Isammanhanget erinras om att , motbakgrund av medlemskapet i EU, börinföra ett förändrat system försjöfartsavgifter. Frågan behandlas iavsnitt 13 av detta betänkande,Sjöfartspolitik.Utskottet tillstyrker regeringensförslag om ekonomiska mål och ramar förSjöfartsverkets verksamhet samt ombemyndigande att fastställa utdelningoch skattemotsvarighet förSjöfartsverket.12.1.4 Bolag för sjömätningRegeringen föreslår att riksdagengodkänner- att ingår i ett medSAAB och ägt bolag för bl.a.sjömätning,- att tecknar aktier ochger aktieägartillskott till bolagetinomen total ram på ,- att tecknarborgensförbindelser för krediter upptill 20miljoner kronor till förmån förbolaget,- att för statens räkningförvaltar de aktier som staten ägeri bolaget.Av propositionen framgår attSjöfartsverket har begärt att regeringenmedger att verket får rätt att ingå iett med och ägt bolag. Bolaget skall bl.a.utföra sjömätningsuppdrag samt säljasjömätningssystem. Regeringen framhålleratt såsom affärsverk haren organisationsform som i och för siggör det möjligt att bedrivaaffärsverksamhet. Bolagets planeradeverksamhet innebär bl.a. att sjömätningbedrivs med ett helikopterburet systemför sjömätning med laserljus i svenskafarvatten . Förvinterhalvåret inriktas verksamheten påförsäljning utomlands av bl.asjömätningssystem och utförande avsjömätningar där. Regeringen finner denföreslagna bolagsformen lämplig ochframhåller att de övriga intressenternasmarknads- och affärserfarenheter bästkan kombineras inom denna medSjöfartsverkets kompetens på området.Utskottet gör för sin del ingen annanbedömning och tillstyrker förslaget omatt ingår i bolagetliksom övriga förslag med anknytningdärtill.12.1.5 Bemanning av fyrar avregionalpolitiska skälSom framhålls i avsnitt 1 av dettabetänkande - Anslagsfrågor inomutgiftsområde 22 - används anslagetErsättning för fritidsbåtsändamål bl.a.för kostnader för att bemanna fyrar avregionalpolitiska skäl. Av propositionenframgår att , Kullen, ochHolmögadd utgör sådana fyrar. Regeringenföreslår att och Måseskäravbemannas. Fyrarna har ,framhåller regeringen, automatiskaväderstationer, vilka helt övertagit denväderrapportering som personalentidigare gjort. De ekonomiska bidrag somtidigare erhållits från olikasamarbetspartners för bemanningen avfyrarna har dessutom minskats.Regeringen säger sig dock förutsätta attSjöfartsverket, om möjligt, omplacerarpersonalen till andra arbetsuppgifteroch att fyrplatsområdena även iframtiden utnyttjas på ettändamålsenligt sätt.I motion T603 (s) framhålls attSjöfartsverket bör undersöka möjlighetentill finansiering från andra parterinnan ett definitivt beslut fattas omavbemanning av ochÖsthammars kommun har i skrivelser tillutskottet framhållit att de önskardiskutera med om hurverksamheten på skall kunnabedrivas i fortsättningen. Utskottet harerfarit att sådana diskussioner kommeratt äga rum och finner det värdefulltatt så sker, innan en eventuellavbemanning verkställs. Med det anfördasynes syftet med motionen tillgodosett.Denna bör därför inte föranleda någonriksdagens åtgärd och avstyrksföljaktligen. Utskottet har inget atterinra mot att regeringen får besluta omavbemanning av fyrarna ochMåseskär.12.1.6 Handelsflottans kultur- ochfritidsrådRegeringen föreslog i fjolåretsbudgetproposition att Handelsflottanskultur- och fritidsråds (HKF) verksamhetborde inordnas i . Tillstöd för förslaget åberopadesadministrativa fördelar. Riksdagenuttalade (bet. 1994/95:TU12, rskr. 232)att regeringen borde pröva om denbesparing som förslaget syftade tillkunde uppnås med bevarande av ensjälvständig ställning för HKF. Skulleså visa sig vara fallet borde någotinordnande inte ske. Skulle det däremotvisa sig att fortsatt självständighetmedförde att en möjlig besparinguteblev, borde regeringens förslaggenomföras.I den proposition som är i frågaframhåller regeringen att HKF:sverksamhet bör förbli oförändrad. Dåsystemet för sjöfartsavgifter ändras,bör rådet finansieras genom avräkningfrån intäkter frånfarledsavgifter. Regeringen föreslår attriksdagen godkänner vad regeringen anförom HKF.Utskottet tillstyrker regeringensförslag.12.1.7 FritidsbåtsregisterRiksdagen antog en lag omfritidsbåtsregister, som trädde i kraftden (prop. 1986/87:121,bet. KrU22, rskr. upphävderiksdagen lagen med verkan från den 1januari 1993 (prop. 1992/93:102, bet.TU10, rskr. uttaladeriksdagen att regeringen bör övervägaom de fördelar som ettfritidsbåtsregister innebär frånsjösäkerhets- och ordningssynpunktmotiverar att det statligafritidsbåtsregistret återinförs (bet.1994/95:TU12, rskr. I oktober 1995fastställde regeringen direktiv (dir.1995:131) för en särskild utredare meduppdrag att närmare belysa vilkakostnader fritidsbåtstrafiken orsakarsamhället samt överväga hur dessakostnader skall betalas. Av direktivenframgår att utredaren har att utgå fråndet nämnda riksdagsuttalandet och atthan bör beakta ett riksdagsuttalande ombåtskatt. Även frågan om en obligatoriskansvarsförsäkring för ägare avfritidsbåtar bör belysas.I motionerna T606 (s), T607 (mp), T615(s) och T621 (s) framhålls att ettobligatoriskt fritidsbåtsregister böråterinföras.Utredaren har redovisat sittuppdrag för regeringen. I avvaktan påregeringens beredning av utredarensförslag bör motionsyrkandena enligtutskottets mening lämnas utan åtgärd. Deavstyrks därför.12.1.8 Kostnader för åtgärder i sambandmed skred i /Trollhätte kanalI motion T601 (m) framhålls att områdetutmed är mycket skredkänsligt.Mellan tre och fem skred inträffarårligen, alltifrån mindre släppor tillstörre skred där bebyggelse m.m. hotas.Det ligger nära till hands - betonarmotionären - att se somden samordnande myndigheten vid meraakuta ingripanden, föranledda av skredeller uppenbara skredrisker.