bet · GK01SfU3 · 1996-10-08 00:00:00 — Idepartementspromemorian föreslogs attett grundavdrag på totalt 48 000 krskall gälla vid beräkningen av denunderhållsskyldige förälderns inkomstvid fastställande av underhållsbidragetsstorlek. Regeringen har i propositionenvalt att halvera detta grundavdrag ochföreslår i stället . Dettariskerar att skapa ett problem somregeringen också tar upp i förslaget,nämligen att det kommer att finnasunderhållsskyldiga vars skuld kommer attvara större än förbehållsbeloppet. Motden bakgrunden anser motionärerna attdet är märkligt att regeringen ändåväljer att halvera grundavdraget.I motion Sf26 (mp) yrkandena 2 och 3framhålls att halveringen av grund-avdraget i förhållande tilldepartementspromemorian främst drabbarunderhållsskyldiga med låga inkomster.Promemorians föreslagna grundavdrag gerunderhållsskyldiga i de lägreinkomstskikten en reell möjlighet att idet överskott som uppstår skapaekonomiskt utrymme för resor och umgängemed barnen. Motionärerna anser därföratt promemorians ursprungligagrundavdrag på måsteersätta regeringens förslag.Två motioner tar upp frågan om denunderhållsskyldiges resekostnader vidumgänge.I motion Sf26 (mp) begärs attregeringen återkommer medfaktiska förslag om hur deunderhållsskyldigas resekostnader vidumgänge skall kunna vägas in vidberäkningen av underhållsstöd (yrkande1). Ett liknande yrkande finns i motionSf28 (kds) yrkande 2. I den förramotionen framhålls att regeringen i sinproposition utlovar att den skallåterkomma med förslag om hur situationenskall lösas för föräldrar som dras medhöga resekostnader för att kunna haumgänge med sina barn. Det är enligtmotionärerna oerhört viktigt attregeringen skyndsamt belyserproblemställningen. Om föräldraansvaretpoängteras så att de underhållsskyldigaframöver i ökad omfattning skall erläggaett högre belopp än , så kaneventuellt möjligheten till umgänge medbarnet riskeras! Den del av överskottetsom tas i anspråk för att erläggaunderhållsstöd får enligt motionärernainte medföra att den underhållsskyldigeefter fullgörandet av sina ekonomiskaplikter inte har möjlighet att betalaresa och uppehälle för sitt barn så attde de facto kan träffas! Där samhällethar ett starkt intresse av att se tillatt föräldrar själva klarar av attförsörja sina barn, har samhället ocksåen moralisk skyldighet att skydda ettkanske redan skört och ömtåligtförhållande mellan denunderhållsskyldige och barnet. Förförskolebarn är dessutom kvalitet iumgänget överensstämmande med kvantiteti tid. Ett stort ansvarstagande frånföräldrarnas sida t.ex. i form avväxelvis boende bör på alla visunderlättas.Utskottets bedömningI motion Sf24 (m) riktas invändningarmot att den underhållsbidragsansvarigaförälderns återbetalningsskyldighet förutgivet underhållsstöd frikoppas frånföräldrabalkens regler och underhållenligt propositionen (yrkande 1).Av propositionen framgår att detta skeri barnets intresse och för att minskarisken för konflikter mellanföräldrarna. Det tidigare nära sambandetmellan reglerna om bidragsförskott ochunderhållsbidrag har i vissa fall letttill oönskade konsekvenser.Från sina utgångspunkter har utskottetinget att erinra mot att reglerna omunderhållsstöd i huvudsak frikopplasfrån regler omunderhåll. Utskottet anser attpropositionen i denna del börtillstyrkas och att motionsyrkandetavstyrks.Utskottet avstyrker också förslaget imotion Sf26 (mp) yrkande 4. Som framförsi propositionen bör inkomstprövningen iförsta hand grundas på inkomst av tjänstsamt intäkt av kapital och inkomst avnäringsverksamhet.I departementspromemorian föreslogs attden bidragsskyldige skulle få göra ettgrundavdrag på vid beräkningav återbetalningsskyldigheten. Enligtpropositionen bestäms grundavdraget till24 . Som motiv anförs bl.a. attdet är av principiell betydelse att ävenåterbetalningsskyldiga föräldrar medlåga inkomster skall bidra till sinabarns försörjning. Även hänsynen tilldet allmännas utgifter för systemetåberopas. Regeringen avser att nogafölja upp hur de nya reglerna påverkarde återbetalningsskyldiga föräldrarnasekonomiska situation. Utskottet göringen annan bedömning och tillstyrkerdärför förslaget i propositionen i dennadel och avstyrker bifall till motionernaSf24 (m) yrkande 3 och Sf26 (mp)yrkandena 2 och 3. Utskottet återkommersenare till frågan om uppföljning avreformen.Frågan om beaktande av denunderhållsskyldiges resekostnader isamband med umgänge med barnet tas upp imotionerna Sf26 (mp) yrkande 1 och Sf28(kds) yrkande 2. Av propositionenframgår att regeringen är medveten omatt det är problem om försörjningsbördanpå ett negativt sätt påverkar barnetsmöjligheter att umgås med denåterbetalningsskyldiga föräldern. Enligtuppgift kommer regeringen att ta uppfrågan om resekostnader i samband medumgänge i den proposition som förväntasbli framlagd pågrundval av Vårdnadstvistutredningensbetänkande (SOU 1995:79) Vårdnad, boendeoch umgänge. Något tillkännagivande tillregeringen behövs alltså inte, ochmotionerna bör därför avstyrkas.Uppföljning av reformenI propositionen gör regeringen denbedömningen att de föreslagna reglernaom återbetalningsskyldighet till stateninnebär att många återbetalningsskyldigaföräldrar med goda inkomster kommer attfå återbetala en större del avsamhällsstödet till staten än de gör nuenligt reglerna om bidragsförskott.Återbetalningsskyldiga föräldrar medlåga inkomster kommer i vissa fall attfå betala mer till staten och i andrafall mindre än . De belopp somstaten återkräver kommer i vissa fallinte att kunna drivas in avkronofogdemyndigheterna till följd avutsökningsbalkens regler om vad engäldenär skall få förbehålla sig försitt uppehälle. I propositionenframhålls också att det inte går attsäkert säga hur reglerna omunderhållsstöd påverkar deåterbetalningsskyldiga föräldrarnassituation. Regeringen avser att nogafölja upp denna fråga.I motion Sf25 (v) hemställs attriksdagen hos regeringen begär enfortlöpande uppföljning av vilkaekonomiska effekter som underhållsstödetkan föra med sig enligt vad som anförtsom att förslaget även kan drabba mycketekonomiskt svaga underhållsskyldiga(yrkande 1). Förslaget innebär att desom har höga inkomster ellerförmögenheter kommer att få återbetalaen mycket större del av underhållsstödettill staten än de gör i nuvarandebidragsförskottssystem. Regeringenbedömer dock att vissaåterbetalningsskyldiga föräldrar medlåga inkomster också kommer att fåbetala mer till staten än . Dettaframgår också av de konsekvensanalysersom presenteras. De bidragsskyldiga idecilgrupperna 2 och 3 får enligtmotionärerna en minskning av sindisponibla inkomst som - med tanke på delåga inkomsterna - kan bli svår attbära. Syftet med reformen har inte varitatt stjälpa någon utan snarare attpoängtera båda föräldrarnas ansvar förbarnens försörjning. Motionärerna anserdärför att det fortlöpande bör göras enuppföljning av vilka effekter somunderhållsstödet kan föra med sig förframför allt decilgrupperna 2 och 3 föratt skall kunna görafinjusteringar med syfte att görasystemet mer fördelningsmässigträttvist.I detta sammanhang bör också framhävasatt möjligheten att driva inåterbetalningen med hjälp av kronofogdenär liten för dessa decilgrupper.I motion Sf28 (kds) hemställs om etttillkännagivande om vad som anförts omen uppföljning av hur de nya reglernapåverkar möjligheterna till nära ochgoda relationer mellan barnet och dessbåda föräldrar (yrkande 4). Motionärernaframhåller att underhållsstöd handlar omkronor och ören, men att det också är avstor vikt att stödets utformning intemotverkar utan bidrar till att nära ochgoda relationer mellan barnet och dessbåda föräldrar kan upprätthållas. Ävenur denna aspekt bör regeringen följa uppvilka konsekvenser de nya reglerna får.Detta bör ges regeringen till känna.Utskottets bedömningUtskottet anser det viktigt attregeringen noga följer hur reglerna omunderstöd påverkar deåterbetalningsskyldiga föräldrarnasekonomiska situation. Utskottet delardärmed inställningen i propositionen ochmotion Sf25 (v) yrkande 1. Yrkandet ärdärigenom tillgodosett och böravstyrkas. Även andra konsekvenser avreformen bör noga följas upp. MotionSf28 (kds) yrkande 4 är därmedtillgodosedd och kan avstyrkas.Stockholm den 24 september 1996På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), RinaldoKarlsson (s), (),(), (), (), (), (), (), (), ChristinNilsson (s), (), ThomasJulin (mp), (),() och LennartThörnlund (s).Avvikande meningar1. Avslag på propositionen m.m.Barbro () anser attutskottets bedömning under avsnittet Fråga om avslag på propositionen m.m. med undantag för sista stycket bort haföljande lydelse:Utskottet anser det fel att somföreslås i propositionen frikopplaansvaret för den underhållsskyldigeföräldern från föräldrarnas gemensammaekonomiska ansvar för barnen, ett ansvarsom slås fast i . Det ärenligt utskottets mening dettagemensamma ansvar som skall varagällande även om båda föräldrarna intebor ihop med barnet. Det finns ingenanledning till att ett gemensamt ansvarför gemensamma barn plötsligt skallreduceras till att vardera föräldernåläggs en form av ett halvt ansvarefter en separation, och i den mån dettahalva ansvar inte kan tas, det allmännaåtar sig att fylla ut detta halvaansvar.I propositionen är det vidare ettgrundläggande fel att denunderhållsskyldige föräldern intebetalar sin del av underhållsstödet tillbarnet utan återbetalar det tillförsäkringskassan.Utöver denna grundläggande invändningmot regeringens förslag finns enligtutskottet ett antal andra brister ipropositionen, något som även en del avremissinstanserna påpekat. De är bl.a.:- att inte den ekonomiska förmågan hosboföräldern beaktas vid utbetalning avsamhällsstödet,- att inte ställning tas tillumgängesresor,- att återbetalningsskyldighetfastställs och dessutom räntebeläggstrots att beloppet inte går att driva inpå grund av underhållsföräldernsbristande ekonomiska resurser,- oklarhet när man skall användaföräldrabalkens bestämmelser vidberäkning av underhållsbidrag samt- att fler föräldrar hamnar inomsystemet.Regeringen bör enligt utskottetåterkomma med en ny proposition somutgår från dessa principer för stöd tillbarn till särlevande föräldrar.Sammanfattningsvis bör medbifall till motion Sf27 (fp) avslåpropositionen och ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört.2. Ny utredningSten , , och (alla m)anser att sista stycket i utskottetsbedömning under avsnittet Fråga omavslag på propositionen m.m. bort haföljande lydelse:Grundprincipen när det gäller barnsunderhåll skall alltid vara attföräldrarna aldrig kan komma ifrån sittförsörjningsansvar. För att inte ettavskaffande av bidragsförskottet skallinnebära att det offentliga gerincitament för separering - liknande detamerikanska stödet till ensamståendemammor - anser utskottet att i de fallden underhållsskyldige inte kan betalaeller där faderskapet är okänt - vilketär ytterst ovanligt - fårpröva rätten till socialbidrag, på sammasätt som gäller andra situationer där deegna inkomsterna inte täcker denödvändiga utgifterna. Det innebär ocksåen inkomstprövning i varje enskilt fall,vilket ger systemet en merfördelningspolitiskt attraktiv profil.De som har störst behov av stödgaranteras också detta. Vid de fall denunderhållsskyldige är känd, men förtillfället inte kan betala, adderas hanseller hennes skuld på samma sätt somt.ex. Det statligaengagemanget blir då att se till att manbevakar denna skuld och ser till att denåterbetalas. De medel som då kommer ingår till den kommun som utbetalateventuellt socialbidrag. Harsocialbidrag inte betalats ut, trots attunderhållsstöd inte utgått, tillfallerpengarna ändå barnet som skulle haerhållit stödet från början. På så sättgaranteras kopplingen mellanbetalningsskyldigheten och det egnabarnet. Grundprincipen måste, enligtutskottets bestämda uppfattning, varaatt skulden till de egna barnen är denviktigaste skulden att reglera och somden betalningsansvarige inte skall kunnadra sig undan.Riksdagen bör enligt utskottet medanledning av motion Sf24 (m) yrkande 4ge regeringen till känna att denskyndsamt bör utreda den nu skisserademodellen för samhällsstödet ochåterkomma till med förslag.3. BehovsprövningSten , , och (alla m) ochChatrine () anser att förstastycket i utskottets bedömning underavsnittet Underhållsstödets storlek bort ha följande lydelse:Utskottet motsätter sig införandet avett stöd som ges generellt till barntill särlevande föräldrar. Staten fårinte gynna barn till särlevandeföräldrar. Målsättningen för statensinsatser på det familjepolitiska områdetmåste vara att barn lever i närarelationer till såväl sin mor som sinfar. Då får man inte på detta sätt gynnafamiljesplittring. Såvälunderhållsstödets förskottsdel somsjälva utfyllnadsbidraget börbehovsprövas.I nuvarande statsfinansiella läge medkrav på besparingar inom snart sagtvarje område i välfärdssystemen är detvidare stötande att statligt stöd skallkomma vårdnadshavare i de högstainkomstskikten till del. En sådanordning riskerar att undergrävalegitimiteten i systemet. I de fall dåden underhållsskyldigesåterbetalningsskyldighet inte är likastor som underhållsstödet bör därförinkomstprövning ske. Regeringen böråterkomma till med förslagtill en modell som även beaktar den s.k.boförälderns ekonomi. En sådan modellmåste utformas så att marginaleffekterminimeras och så attadministrationskostnaderna inte ökar.Detta bör ges regeringen till känna medanledning av motionerna Sf24 (m) yrkande2, Sf26 (mp) yrkande 5 och Sf28 (kds)yrkande 1.4. BehovsprövningThomas () anser att förstastycket i utskottets bedömning underavsnittet Underhållsstödets storlek bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det finns starkaskäl för regeringen att närmare pröva ominte förutom barnets inkomstförhållandenäven den s.k. boförälderns inkomsterskall påverka underhållsstödets storlek.Detta bör ges regeringen till känna medanledning av motionerna Sf24 (m) yrkande2, Sf26 (mp) yrkande 5 och Sf28 (kds)yrkande 1.5. Underhållsstöd till tonårsbarnChatrine () anser att sistastycket i utskottets bedömning underavsnittet Underhållsstödets storlek bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att ett par avremissinstanserna för fram tanken attunderhållsstödet bör relateras tillbarnets ålder. Synpunkten är enligtutskottet relevant av två skäl. För detförsta torde det vara ett faktum attomkostnaderna för ett tonårsbarn ärhögre än för ett yngre barn. För detandra minskar det offentligas allmännastöd när barnet går ur . Dåförsvinner nämligen tre av tolvbarnbidrag. Med enarbetsmarknadssituation som ger få 16-till 18-åringar möjlighet att få arbetepå kvällar, och lov kansituationen för många ensamföräldrar medtonårsbarn vara mycket pressad.Regeringen bör därför enligt utskottetnoga följa och uppmärksamma denna gruppoch överväga justeringar i stödsystemet.Detta bör ges regeringen till känna medanledning av motion Sf28 (kds) yrkande3.6. Sambandet mellan underhållsstödet ochföräldrabalkens regler om underhållSten , , och (alla m)anser att de tre första styckena iutskottets bedömning under avsnittet Återbetalningsskyldigheten mot staten bort ha följande lydelse:Utskottet motsätter sig regeringensförslag att frikoppla denunderhållsbidragsansvariga föräldernsskyldighet att återbetala tillförsäkringskassan den del avunderhållsstödet som inte är det s.k.utfyllnadsbidraget, från föräldrabalkensregler om underhåll. Skulden somföräldern får enligt förslaget relaterassåledes till staten och kopplas intetill barnet. Utskottets utgångspunkt äratt skulden till de egna barnen alltidskall vara prioriterad och direktkopplad till föräldraansvaret i övrigt.Detta bör ges regeringen till känna medanledning av motion Sf24 (m) yrkande 1.7. GrundavdragetSten , , och (alla m)anser att femte stycket i utskottetsbedömning under avsnittet Återbetal-ningsskyldigheten mot staten bort haföljande lydelse:I departementspromemorian föreslogs attett grundavdrag på totalt 48 000 krskall gälla vid beräkningen av denunderhållsskyldige förälderns inkomstvid fastställande av underhållsbidragetsstorlek. Regeringen har i propositionenvalt att halvera detta grundavdrag ochföreslår i stället . Dettariskerar att skapa ett problem somregeringen också tar upp ipropositionen, nämligen att det kommeratt finnas underhållsskyldiga vars skuldkommer att vara större änförbehållsbeloppet. Mot den bakgrundenär det märkligt att ändå välja atthalvera grundavdraget. Regeringensförslag till grundavdrag bör ändras till48 per år.8. GrundavdragetThomas () anser att femtestycket i utskottets bedömning underavsnittet Återbetalningsskyldighetenmot staten bort ha följande lydelse:Halveringen av grundavdraget ipropositionen i förhållande tilldepartementspromemorian drabbar främstunderhållsskyldiga med låga inkomster.Promemorians föreslagna grundavdrag gerunderhållsskyldiga i de lägreinkomstskikten ett ekonomiskt utrymmeför resor och umgänge med barnen.Utskottet anser därför att grundavdragetbör bestämmas till per år.9. Underhållsskyldigas resekostnaderChatrine () anser att sistastycket i utskottets bedömning underavsnittet Återbetalningsskyldighetenmot staten bort ha följande lydelse:Kostnader för resor m.m. uppkommer ombarnet och den förälder som barnet skallumgås med är bosatta på skilda orter.Regeringen tar i propositionen inte uppfrågan hur dessa kostnader skall beaktasutan hänvisar enbart till att den kommeratt tas upp i annat sammanhang. Det ären brist att regeringen inte anger ivilket sammanhang och med vilkettidsperspektiv den ämnar ta upp dennafråga. Utskottet vill understryka viktenav att detta sker möjligt. Enmöjlig konsekvens av den skärptaåterbetalningsskyldigheten som måstemotverkas är att en förälder kan fåminskad möjlighet att utnytta sinumgängesrätt eftersom han eller hon inteförmår att betala resekostnaden, m.m.Detta bör ges regeringen till känna medanledning av motionerna Sf26 (mp)yrkande 1 och Sf28 (kds) yrkande 2.Gotab, 1996Offentlig utfrågning i omunderhållsstöd till barn till särlevandeföräldrarDatum: Onsdagen den 18 september 1996Tid: 09.00-13.00Lokal: AndrakammarsalenInbjudna deltagare: se bilagaBörje (), ordförande isocialförsäkringsutskottet: Då skall jaghälsa er mycket välkomna tillsocialförsäkringsutskottets utfrågningom underhållsstöd till barn tillsärlevande föräldrar. Den sker ianledning av regeringens proposition1995/96:208, som jag förutsätter attalla har tagit del av. Det är egentligeningen proposition om vårdnad ochumgänge, utan det handlar om att göra enbesparing på samhällets kostnader förunderhållsstöd. Utskottet vill ändåsätta in frågan i sitt sammanhang, ochvill därför inleda med att behandlafrågan om barnet och föräldrarna. Detkommer också att ske en kort stund.Efter utfrågningen sker utskottetsbehandling, och enligt planen är dettänkt att debatt skall hållas och beslutfattas i kammaren den 23 oktober.Utfrågningen är uppdelad i två avsnitt.Det första skall pågå till ochhandla om barnet i centrum. Från kl. 10skall det handla om det nyaunderhållsstödet. Vi skall sluta senast12.45 och ha en paus 10.30 till klockan11, då vi bjuder på kaffe här utanför.Hjärtligt välkomna!Jag lämnar allra först över ordet tillEva från Barnombudsmannen.Varsågod!Eva : Jag heter , och jag är för närvarandekanslichef hos har blivit ombedd attinleda denna hearing under temat Barneti centrum. Tyvärr hade möjlighet att komma hit , menvi uppskattar verkligen att vi fickkomma hit och inleda denna hearing medfokus på barnet i centrum. Diskussionenom och utformningen av ettunderhållsstöd till barn med särlevandeföräldrar kan lätt bli teknisk ochensidigt inriktad på ekonomi. Det gälleratt alltid ha i bakhuvudet att dethandlar om hur vi skall lösa frågornaför de barn som har särlevande föräldrarfrån deras perspektiv, men också ursamhällets perspektiv - det som Börjetog upp inledningsvis. Jag tror inte attbarnets perspektiv och samhälletsperspektiv är oförenliga. Någon har engång sagt att ett gott samhälle är ettsamhälle där man gör bra för barn ochgamla. Ett sådant samhälle har vi iSverige, och det skall vi ha ifortsättningen också.Barnet i centrum - så är temat. Såönskar vi att det alltid vore. Tänk ettsamhälle där barnet alltid är i centrum,ett samhälle som lyfter fram barnetsbästa, ett samhälle där man lyssnar tillbarnen, ett samhälle som blickar framåtoch tänker på vad olika beslut får förkonsekvenser för barnen! Ni står nuinför att fatta beslut om att åstadkommaett förändrat underhållsstöd medändringar av bidragsförskottsreglerna.Det är ett viktigt beslut för de berördabarnen och deras föräldrar. Får vi ettsamhälle som underlättar för barnen närföräldrarna har gått isär med dereformer som ni skall fatta beslut om?Det hoppas jag.Hur många barn är det som berörs? Hurser familjestrukturen ut i ? 75 %av alla barn under 18 lever med bådasina föräldrar, men det är som intelever med båda sina föräldrar. Det äröver 470 000 barn som kanske berörs avdenna reform på olika sätt. Enligt enaktuell siffra upplever ungefär 46 000barn en separation. Vi vet atten separation kan vara en svår ochkaotisk upplevelse för barnen. Vi vetockså att alltför många separationerleder till att barnen tappar kontaktenmed den ena föräldern eller attkontakten blir mer sporadisk. Det äroftast pappan det gäller, även omutvecklingen går åt rätt håll, dvs. motatt barn har lika mycket kontakt med sinpappa som med sin mamma.Vad har barn för behov vidseparationer? Det finns många barn ochunga i olika situationer som inte blirsedda och som man inte lyssnar på.Vuxenvärldens behov skymmer sikten förvad som händer med de egna barnen. Devuxna orkar eller förmår inte reagera påbarnens signaler. Denna konflikt mellanbarns behov och vuxnas intressen blirsärskilt tydlig vid separationer. Vidseparationer och skilsmässor ställs oftabarnens och föräldrarnas behov emotvarandra. Vid vårdnads- ochumgängestvister finns det en olyckligtendens att fokusera på de vuxnasproblem, och det innebär att barnensintressen kommer till korta. Det kan viofta se i vårdnadsmålsutredningarna idomstolarna, där man inte ens har tagitreda på barnens önskemål. Det ärspännande att se vad reformeringen iföräldrabalken från i årinnebär. skall man alltså ta reda påoch ta hänsyn till vad barnen önskar idessa situationer.Vi vet att det är många barn somförlorar kontakten med en förälder vidseparation. anserdärför att föräldrarnas eget ansvar föratt upprätthålla kontakten med barnetmåste fästas mycket starkare iföräldrabalken. Det borde nästan vara enskyldighet att träffa barnet, men detfår aldrig gå så långt att det är enskyldighet för barnet att träffaföräldern. Det kan finnas situationer dåbarnen inte vill eller inte mår bra avdet. Skyldigheten borde ligga påföräldrarnas sida. Vi vet hur oftabarnen blir slagträn i debatten. Fråganom understöd och bidragsförskottsreglerkan också påverka kampen mellanföräldrarna.Barn behöver föräldrar som kansamarbeta. Samhället har mycket attvinna på att hjälpa föräldrarna ikonflikterna runt en separation för attförebygga större konflikter. Som ett ledi denna strävan borde det finnasobligatoriska föräldrasamtal som hartill syfte att föräldrarna skall kommafram till ett avtal, en lösning, vadgäller vårdnad, umgänge, boende osv. Detgäller att dessa understödsreglerutformas så att konflikterna mellanföräldrarna elimineras i möjligaste mån.Dessa frågor har BO tittat på framförallt när det gällerVårdnadstvistutredningen. Vi har skrivittill om hur viser på dessa bitar. Det kommer enproposition nu till våren.En viktig bit är familjerådgivningen.Vi ser med oro på vad som händer när mandrar ned på resurserna inomfamiljerådgivningen. Inom Göteborgskommun lär det vara så, att föräldrarnaskall ha barn för att kommadirekt till familjerådgivningen. Deandra få stå tillbaka eller vänta på sintur. Man kan tänka sig hur det är attbehöva stå och vänta närman har tagit beslut om att vända sigtill familjerådgivningen.En annan reflexion som BO gör undertemat Barnet i centrum gäller vilketperspektiv man har på olika saker. Föratt sätta barns behov i centrum måsteman utgå från ett tydligtbarnperspektiv. Men vad är det?