bet · GJ01SfU7 · 1996-05-07 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkandeproposition 1995/96:149 Beräkning avbasbelopp m.m. I propositionen föreslåsatt det jämförelsetal som används vidberäkning av basbeloppet skall grundasig på de förändringar i det allmännaprisläget som skett tilljuni året före det år som basbeloppetavser. Dessutom föreslås att beräkningenskall göras med utgångspunkt i ettbastal som uppgår till 36 168. Vidareföreslås att det förhöjda basbelopp somanvänds vid beräkning avpensionsgrundande inkomst ochtillgodoräknande av pensionspoäng samtvid fastställande av avgiftstak förallmänna egenavgifter beräknas på ettlikartat sätt men med den skillnaden attbastalet är 36 812 och att det förhöjdabasbeloppet skall räknas upp med helaprisförändringen.Utskottet tillstyrker regeringensförslag och avstyrker en motion somväckts med anledning av propositionen.Mot bakgrund av att Kommunernaspensionsanstalt (KPA) ombildas tillaktiebolag föreslås också ipropositionen att hänvisningen till KPAi lagen om socialförsäkringsväsendetunder krig och krigsfara ändras.Utskottet tillstyrker förslaget.Utskottet behandlar i betänkandet ocksåett antal motioner från den allmännamotionstiden /95. Motionerna tar uppfrågor som i olika avseenden rör bl.a.UD-makars, biståndsarbetares ochmissionärers pensioner. Vidare behandlasnågra motioner om socialavgifter ochallmänna egenavgifter. Utskottetavstyrker bifall till samtliga motioner.Till betänkandet har fogats åttareservationer och tre särskildayttranden. Regeringen () har iproposition 1995/96:149 föreslagitriksdagen att anta regeringens förslagtill1. lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring,2. lag om ändring i lagen (1994:1744)om allmänna egenavgifter,3. lag om ändring i lagen (1984:989) omsocialförsäkringsväsendet underkrig och krigsfara.Lagförslagen återfinns som bilaga tillbetänkandet.MotionernaMotion väckt med anledning avpropositionen1995/96:Sf23 av m.fl.(m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om redovisning avett ograverat basbelopp.Motioner väckta /951994/95:Sf233 av ochIngbritt Irhammar (c) vari yrkasatt som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om biståndsarbetares ochmissionärers pensioner.1994/95:Sf254 av andre vice talman och () variyrkas2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att UD-makar fårtillgodoräkna sig pensionsår för tidenutomlands.1994/95:Sf255 av och () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om principen förersättning till socialförsäkringarna.1994/95:Sf260 av ochLennart Brunander (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna behovet av enkonsekvensutredning om införande avarbetsgivaromsättningsskatt som ettalternativ till arbetsgivaravgift.1994/95:Fi211 av m.fl.(fp) vari yrkas10. att hos regeringen begärförslag om att ej betald skatt skallreducera pension enligt vad som anförtsi motionen,26. att som sin mening gerregeringen till känna att vinstandelarej bör belastas med arbetsgivaravgifter.1994/95:Fi213 av m.fl. (m)vari yrkas6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om vinstandelssystem,1994/95:Fi219 av m.fl.(c) vari yrkas14. att med anledning avproposition 1994/95:100 beslutar omslopad avgiftsfrihet för vissavinstandelsstiftelser i enlighet med vadi motionen anförts,1994/95:Sk328 av m.fl. (m)vari yrkas3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts beträffande uttaget av allmänegenavgift till sjukförsäkringen undermandatperioden,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts beträffande förmånsrelatering avsocialförsäkringsavgifterna,9. att beslutar slopa uttagetav sociala avgifter på vinstandelar ienlighet med vad som anförts i motionen,1994/95:Sk341 av m.fl.(v) vari yrkas8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts under avsnitt 4.0 omarbetsgivaravgifter och egenavgifter,9. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts under avsnitt 5.0 om problemetmed egenavgifter och marginaleffekter,12. att hos regeringen begärförslag om nedsättning av egenavgifternaför egenföretagare enligt vad i motionenanförts under avsnitt 6.0.1994/95:Sk349 av m.fl.(kds) vari yrkas17. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om slopade sociala avgifter påanställdas vinstandelar i företagen,1994/95:Sk350 av och () vari yrkas9. att beslutar om slopandeav sociala avgifter på vinstandelar ienlighet med vad som anförts i motionen.1994/95:U303 av ()vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ATP-poäng för medföljandemake/maka,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en handlingsplan av UD förekonomisk ersättning till medföljandemaka/make.1994/95:So295 av ()vari yrkas6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om rätt till pension.1994/95:Kr414 av och () vari yrkas13. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om socialavgiftsfrågan.1994/95:N235 av m.fl. (s)vari yrkas3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att konsekvenserna av ökadriskdifferentiering bör beaktas vid sjuk-och arbetsskadeberedningens analys avdet framtida offentligaförsäkringsväsendet.1994/95:N272 av m.fl. (v)vari yrkas6. att hos regeringen begärförslag om ett borttagande av egen-avgifterna för småföretagare förresultat enligt vad imotionen anförts. Gällande bestämmelser om basbeloppetI 1 kap. 6 § lagen om allmän försäkring(AFL) finns bestämmelser om att deberäkningar som anges i lagen skallgöras med anknytning till ett basbelopp.Basbeloppet som fastställs av regeringenför utgör multi-plicerat med ett jämförelsetal somminskats med talet 1 och därefter multi-plicerats med 0,60, varefter ett tillägggjorts med talet 1. Jämförelsetaletanger förhållandet mellan det allmännaprisläget i oktober året före det sombasbeloppet avser och prisläget ioktober 1993. Därvid skall bortses frånde kvarvarande direkta effekter t.o.m.oktober 1994 som påverkat prisläget ochsom beror på deprecieringen av densvenska kronan den 19november-den 18 december 1992.Basbeloppet avrundas kronor. harbasbeloppet fastställts till 36 200 kr.Vid beräkning av pensionsgrundandeinkomst och fastställande av ATP-poänggäller dock att det basbelopp somräknats fram sedan hänsyn tagits tillhela förändringen av det allmännaprisläget mellan de två tidpunkterna,frånsett kvarvarande effekter avdeprecieringen, används i stället förbasbeloppet.För att bromsa uppräkningen avpensionerna infördes ensärskild regel om att basbeloppet skallminskas vid beräkning av vissaangivna pensioner. Vårdbidrag,handikappersättning och särskiltpensionstillägg berörs inte avminskningsregeln.PropositionenBasbeloppetFrån och med sker en övergångtill ett nytt budgetårssystem därbudgetperioden omfattar kalenderår ochdär budgetpropositionen lämnas året förebudgetåret. Om den nuvarandefastställelseordningen för basbeloppet,som normalt är november månad, användesskulle detta innebära attberäkningsunderlaget förbudgetpropositionen bygger på ettantaget basbelopp. Med tanke påbasbeloppets betydelse för statsbudgetenoch det nya systemet med utgiftstakföreslår därför regeringen en nymätperiod för prisförändringen.Förslaget innebär att det jämförelsetalsom används vid beräkning av basbeloppetskall ange förhållandet mellan denförändring av det allmänna prisläget somskett året föredet år som basbeloppet avser.Basbeloppet skall framräknas genom attbastalet 36 168, som ligger till grundför basbelopp, multiplicerasmed jämförelsetalet efter att dettaräknats upp avprisförändringen. Basbeloppet bör enligtregeringen fastställas och mätperioden bör omfatta tidenjuni till juni.För närvarande sker uppräkning avbasbeloppet med utgångspunkt ibasbeloppet 35 200 som gällde . I formeln ligger enligtregeringen därmed alla förändringar sominträffat inklusive denkvarvarande deprecieringseffekten sompåverkade basbeloppet för . I ochmed den ändrade mätperioden föruppräkningen av basbeloppet föreslårregeringen att formeln också förenklaspå så sätt att beräkningen utgår . Eftersom avsikten medbytet av basår inte är att förändraberäkningen föreslår regeringen attutgångspunkten för beräkningen avbasbeloppet skall vara det oavrundandebeloppet. Av detta skäl föreslås att deti lagtexten införs begreppet bastal sommotsvarar det oavrundade basbeloppet förbasåret. Bastalet är 36 168 och det ärdetta bastal som skall vara utgångspunktvid uppräkning av basbeloppet.Vidare anförs i propositionen att vidberäkning av pensionsgrundande inkomstoch beräkning av pensionspoäng samtfastställande av avgiftstak för allmännaegenavgifter används inte det ordinariebasbeloppet. I stället används ettbelopp som till skillnad frånbasbeloppet räknas upp . Då detformellt inte finns något namn för dettahögre belopp skapar detta enligtregeringen osäkerhet om reglerna ochökar risken för missförstånd. För attundanröja dessa problem föreslårregeringen att begreppet förhöjtbasbelopp införs i lagtexten. Även detförhöjda basbeloppet bör fastställas avregeringen. Bastalet för det förhöjdabasbeloppet skall vara 36 812, vilketmotsvarar det oavrundade belopp somräknats upp avprisförändringen.I motion Sf23 av m.fl.(m) begärs ett tillkännagivande omredovisning av ett ograverat basbelopp.Motionärerna framhåller att under desenaste tio åren har vid ettflertal tillfällen förändrat beräkningenav basbelopp. Så har skett vidskattereformens genomförande, genom kris-överenskommelsen och senasthösten 1994. Dessa förändringar hargjort att det är praktiskt tagetomöjligt för den enskilde att ha vetskapom vad han eller hon skulle ha förförmån baserat på basbeloppet om detinte förändrats på det sätt sombeskrivits ovan. Motionärerna ställersig bakom de genomförda förändringarnaeftersom dessa är ett led i saneringenav landets finanser men anser attpolitikerna skall vara ärliga och ävensynliggöra vilka försämringar somexempelvis pensionärerna fått genom deförändrade beräkningarna av basbeloppet.Ett ograverat basbelopp bör därföralltid redovisas parallellt med detgällande basbeloppet.Utskottet delar regeringens uppfattningatt det är väsentligt att underlaget förbudgetpropositionen bygger på ettfastställt basbelopp med tanke på denstora betydelse detta har förmöjligheterna till tillförlitligaprognoser avseende bl.a.pensionsutgifter och avgiftsintäkter.Utskottet har således inga invändningarmot att mätperioden ändras tilljuni-juni. Utskottet har inte hellerinvändningar mot de mera tekniskaförändringar som i övrigt föreslås.Utskottet tillstyrker såledespropositionen.Beträffande redovisning av ettograverat basbelopp vill utskottetanföra följande. Vid beräkning avpensionsgrundande inkomst m.m. skallenligt regeringens förslag bastalet förberäkning av det förhöjda basbeloppetvara 36 812, vilket motsvarar detoavrundade belopp som räknats upp med100 % av prisförändringen. I så måttokommer således ett ograverat basbelopp iförhållande till de förändringar somgjorts att redovisas. Iformeln ligger dock kvar priseffekternatill följd av de ändrade beräkningar avbasbeloppet som gällde åren 1981-1987samt priseffekter tillföljd av skattereformen och fr.o.m. år1994 priseffekter till följd avdeprecieringen av den svenska kronanhösten 1992.Utskottet har tidigare behandlatliknande motionsyrkanden som det nuförevarande. I betänkandena1989/90:SfU20 och 1990/91:SfU11 anfördeutskottet att ett okorrigeratbasbelopp skulle komma att följautvecklingen av konsumentprisindex. Medhänsyn till att sådant index löpandeskulle fastställas fann utskottet inteskäl förorda införandet av ett särskilt ograverat basbelopp .Utskottet vidhåller denna inställningoch avstyrker bifall till motion Sf23.Ombildning av kommunernaspensionsanstalt till aktiebolagUnder krig skall enligt lagen (1984:989)om socialförsäkringsväsendet under krigoch krigsfara de tjänstepensioner sombetalas ut av kommunernaspensionsanstalt (KPA) i stället kunnabetalas ut av de allmännaförsäkringskassorna. Enligt regeringenhar , som ärintressenterna i KPA, beslutat attombilda KPA till ett aktiebolag.Hänvisningen till KPA i nämnda lag bördärför enligt regeringen ändras till enneutral hänvisning till det organ somsköter de ifrågavarande uppgifterna.Utskottet tillstyrker förslaget.Vissa pensionsfrågorUD-makars pensionsförmåner m.m.I motion 1994/95:Sf254 yrkande 2 avandre vice talman ochMarianne () begärs etttillkännagivande om att UD-makar fårtillgodoräkna sig pensionsår för tidenutomlands. Motionärerna erinrar om att idet nya ålderspensionssystemet fårmedföljande UD-makar för tiden utomlandsinte tillgodoräkna sig pensionsår,vilket i det nya pensionssystemet skalltillerkännas för studier, vård av egetbarn och vid värnpliktstjänstgöring. Attfölja med sin maka/make vid dennesstationering utomlands är enligtmotionärerna en av samhället önskaduppoffring och de medföljande bör därförfå tillgodoräkna sig pensionsår förtiden utomlands.Även i motion 1994/95:U303 av MargittaEdgren (fp) tas upp frågor som rörmedföljandes ekonomiska situation.Enligt motionären krävs ofta insatser avsåväl den utlandsstationeradetjänstemannen som den medföljande föratt en ambassad skall fungera på etttraditionellt sätt. Detta innebär attden medföljande i praktiken gör enoavlönad insats för . SkallSverige kunna företrädas av personer avolika kön, från alla samhällsklasser ochi olika familjekonstellationer måsteenligt motionären Utrikesdepartementetintensifiera sina ansträngningar ochutarbeta en handlingsplan för att lösaproblemen. I yrkande 2 begärs etttillkännagivande härom. För att rättatill en enligt motionären uppenbarorättvisa bör medföljande maka/makekunna få räkna ATP-poäng somfamiljen är utlandsstationerad. En sådaninsats skulle underlätta en bred ochallsidig rekrytering tilldiplomattjänster. Motionären begär iyrkande 1 ett tillkännagivande härom.Frågan om UD-makarnas villkor inomsocialförsäkringssystemet behandlades avsocialförsäkringsutskottet i betänkande1993/94:SfU24 Reformering av detallmänna pensionssystemet. Med anledningav en motion anfördesocialförsäkringsutskottet bl.a.följande. I det reformeradepensionssystemet skall avsteg frånhuvudprincipen att pensionen grundas pålivsinkomsten göras endast i särskiltangivna fall. Pensionsrätt i dessaundantagsfall skall finansieras vidsidan av ålderspensionssystemet. Ensärskild pensionsrätt för UD-makar i detallmänna pensionssystemet måste såledesfinansieras av skattemedel ochsärredovisas i statsbudgeten, dvs. inomramen för utrikesförvaltningenskostnader. Socialförsäkringsutskottetser helst att inga ytterligare undantaggörs. Med ytterligare avsteg frånlivsinkomstprincipen riskerar systemetatt utvecklas på ett instabilt sätt.Socialförsäkringsutskottet villsamtidigt nämna att, t.ex. vad gäller deutländska makarna, en lösning inom detsvenska allmänna försäkringssystemetkanske inte är möjlig.Socialförsäkringsutskottet villemellertid liksom utrikesutskottet, somyttrat sig över motionen, understrykavikten av att medföljande makar till UD-tjänstemän får acceptabla ekonomiskavillkor. Pensionsvillkoren är därvidendast en del i sammanhanget. Utskottetanser att det skall ankomma påutrikesförvaltningen att se tillatt villkoren, såväl under vistelsen iutlandet som vid återkomsten tillSverige, blir acceptabla och särskiltskall pensionsvillkoren förbättras. Detanförda gavs regeringen till känna(rskr. 1993/94:439).Med anledning av riksdagenstillkännagivande har regeringen iskrivelse 1994/95:221 Redogörelse föråtgärder som avser pensionsvillkoren förmedföljande makar till UD-tjänstemänm.m. lämnat en redogörelse för deåtgärder om bl.a. pensionsvillkoren somvidtagits respektive planeras.Skrivelsen, som inte föranledde någramotionsyrkanden, har behandlats avutrikesutskottet och av lagtstill handlingarna (1995/96:UU11, rskr.147 ) Av skrivelsen framgår att det inomUtrikesdepartementet tillsattes enarbetsgrupp med uppgift att behandla defrågor som anmält.Arbetsgruppen överlämnade enrapport om översyn av UD-makarspensionsvillkor m.m. Rapporten upptarbeträffande pensionsvillkor i huvudsakföljande förslag. En maka/make sommedföljer en tjänsteman iutrikesförvaltningen under stationeringutomlands har enligt gällandebestämmelser under vissa förutsättningarrätt till särskild ersättning, s.k. MAK(medföljande makes ATP-kompensation)enligt förordningen (SAVFS 1985:10) omsärskild ersättning till medföljandemake till tjänsteman inomutrikesförvaltningen. Vidare finns somkomplement till MAK engruppensionsförsäkring hos SPP som utgårfr.o.m. den månad den berättigade fyller65 år. Arbetsgruppen föreslog enreformering av pensionsförmånerna sominnebär att man lämnar systemetmed MAK till förmån för en samladgruppensionsförsäkring. Under enövergångstid föreslås båda systemengälla. De som har kvalificerat sig förMAK genom att uppfylla kravet på 120månaders utlandsstationering, bör enligtförslaget få fortsätta att erhållaersättning medan övriga medföljande fårett engångsbelopp. Vidare föreslogs enhöjning av MAK-ersättningen från 0,42 %till av ett basbelopp permedföljandemånad. En medföljande börenligt förslaget inte kunnatillgodoräkna sig tiden för MAKsamtidigt som den medföljande har annanpensionsförmån på grund av anställningunder stationering utomlands.Gruppensionsförsäkring utgår sedan ijuli 1988 under utlandsstationering tillalla medföljande makar till UD-tjänstemän som är tillsvidareanställda.Utrikesdepartementet betalar enförsäkringspremie på 500kr per försäkrad och medföljandemånad.Arbetsgruppen föreslog en höjning avpremieinbetalningarna förpensionsförsäkring till permånad. Beloppet för gruppension somhänför sig till av staten erlagd premieoch eventuell MAK-ersättning bör enligtarbetsgruppen inte få överstiga tvåbasbelopp (perår). Regeringen har i april 1995beslutat om åtgärder som i huvudsakföljer arbetsgruppens förslag.Som framgått har åtskilligt gjorts föratt förbättra UD-makarnaspensionsvillkor. Av skrivelsen framgårvidare att medel kommer att avsättas somekonomiskt stöd för marknadsföring av UD-makarnas nätverk för uppdrag frånsvenska statliga, kommunala och privatauppdragsgivare och attUtrikesdepartementet skall tillse attutlandsmyndigheterna blir mer aktiva närdet gäller att bistå de medföljande medatt söka arbete på stationeringsorten.Utskottet ser positivt på de åtgärdersom vidtagits och förutsätter att deberörda frågorna även fortsättningsvisuppmärksammas inom utrikesförvaltningen.I den mån motionerna 1994/95:Sf254yrkande 2 och 1994/95:U303 inte ärtillgodosedda med vad som anförtsavstyrker utskottet bifall tillmotionsyrkandena.Pensionsrätt för biståndsarbetare m.fl.I motion 1994/95:Sf233 av MarianneAndersson och ()anförs att det finns många svenskar somarbetar ute i världen sombiståndsarbetare och missionärer ochdärvid gör stora insatser. Enligtmotionärerna får inte dessa personermissgynnas för detta i de svenskatrygghetssy-stemen. Detta är särskiltaktuellt med avseende på det reformeradepensionssystemet. Åren i utlandstjänstbör i pensionshänseende tillgodoräknasdessa. Enligt motionärerna börGenomförandegruppen klarlägga hur bl.a.pensionsgrundande inkomst skall beräknasoch reda ut oklarheter beträffanderegler för inbetalning av egenavgifterför de utlandsarbetare som med gällandeskatteregler är befriade från att betalaskatt i . Motionärerna begär etttillkännagivande härom.Efter det att godkäntriktlinjerna för en reformering av detallmänna ålderspensionssystemet harregeringen beslutat tillkalla den s.k.Genomförandegruppen med representanterför de partier som står bakomuppgörelsen. Gruppen har i uppgift attmedverka i den fortsatta beredningen avpensionsreformen och att vårdaöverenskommelsen om en reformering avålderspensionssystemet. Enligt vadutskottet erfarit är de frågor som tasupp i motionen föremål för beredninginom . Utskottetanser att det fortsattaberedningsarbetet bör avvaktas ochavstyrker bifall till motion1994/95:Sf233.Ingrid () begär i motion1994/95:So295 yrkande 6 etttillkännagivande om rätt till pension.Enligt motionären harPensionsarbetsgruppen kommit fram tillatt familjehemsföräldrar inte skall harätt till pension för sina insatser.Många kvinnor har under sittyrkesverksamma liv tagit hand om ettstort antal barn och därvid inte ställtnågra höga krav på ersättning och en delhar endast erhållit ersättning för sinaomkostnader. Enligt motionären bör allabarnplaceringar i ekonomiskt hänseendevara pensionsgrundande för den som ägnarsig åt fostran och vård.Familjehemsförälder uppbär normalt ettarvode som är pensionsgrundande. EnligtSvenska kommunförbundets cirkulär1992:33 bör arvode utgå med högst 450 %av det för året gällande basbeloppetfördelat omfamiljehemsföräldern behöver avstå frånförvärvsarbete. Utskottet tolkarmotionen så att pensionsrätt skalltillgodoräknas enbart den som tidigareinte uppburit arvode med så högt beloppatt det grundar rätt till pension, dvs.arvode motsvarande ett basbelopp. I detnya pensionssystemet skall enligt degodkända riktlinjerna avfördelningspolitiska skäl pensionsrätttillgodoräknas för pensionsgrundandebelopp utöver faktisk inkomst. Dettagäller vissa studier, vård av eget barnoch värnplikt. Barnårsrätt skall ocksåkunna tillgodoräknas för tid föreikraftträdandet av det nya systemet.Någon motsvarande pensionsrätt tillförmån för andra grupper är inte avsedd.Som tidigare nämnts kan alltför mångaavsteg från livsinkomstprincipen, somutgör basen i det nyaålderspensionssystemet, innebära attsystemet kommer att förlora i innehåll.Alla kompletteringar till livsinkomstenmåste finansieras särskilt - medskatter, avgifter från staten eller påannat sätt - och sådana finansieringarfår omfördelningar mellan olika grupperi samhället till följd. Mot bakgrund avdet anförda avstyrker utskottet bifalltill motion 1994/95:So295 yrkande 6.Pensionsutbetalning och obetald skattI motion 1994/95:Fi211 yrkande 10 avLars m.fl. (fp) begärsförslag om att ej betald skatt skallreducera pension. Enligt motionärernaskall hänsyn tas till obetalda skattervid utbetalning av pension. Det är,anser motionärerna, inte rimligt attstaten har stora fordringar på människorsom mottar stora belopp ipensionsutbetalningar.För den som uppbär pension samtidigtsom han resterar för obetalda skatterkan bestämmelser i utsökningsbalken omutmätning och införsel komma i fråga.För tillämpning av bestämmelserna iutsökningsbalken fordras att en domeller annan exekutionstitel sominnefattar betalningsskyldighetföreligger. Som exekutionstitel gällerförvaltningsmyndighets beslut som enligtsärskild föreskrift får verkställas.Sådana bestämmelser finns beträffandeskatt i uppbördslagen. Vid såvälutmätning som införsel skall gäldenärenförbehållas visst belopp som behövs förgäldenärens och hans familjs underhållsamt till fullgörande avunderhållsskyldighet som eljest åvilarhonom. Utmätning kan också ske i såvälfast som lös egendom. Således finns godamöjligheter för samhället att driva infordringar på grund av obetald skatt.Mot bakgrund av det anförda avstyrkerutskottet bifall till motion1994/95:Fi211 yrkande 10.Vissa avgiftsfrågorAllmänt om socialavgifterSocialavgifter erläggs i form avarbetsgivaravgifter och egenavgifter.Den totala avgiftssumman är förarbetsgivare avavgiftsunderlaget, varavsjukförsäkringsavgift ,folkpensionsavgift ochtilläggspensionsavgift 13 %.Avgiftsunderlaget beräknas i princip pålönesumman. En egenföretagare erläggersocialavgifter avavgiftsunderlaget, varavsjukförsäkringsavgift ,folkpensionsavgift ochtilläggspensionsavgift 13 %.Avgiftsunderlaget beräknas i princip påinkomsten av annat förvärvsarbete.Den 1 januari 1995 trädde lagen(1994:1744) om allmänna egenavgifter ikraft och ersatte då lagen (1992:1745)om allmän sjukförsäkringsavgift somträtt i kraft . Deallmänna egenavgifterna är för år 1996pensionsavgift ochsjukförsäkringsavgift ochberäknas på inkomster som ej överstiger7,5 basbelopp. Avgifterna erläggs iprincip av dem som har inkomst avanställning och annat förvärvsarbete somär pensionsgrundande.