bet · GJ01JuU17 · 1996-03-05 00:00:00 — Ersättning för rättegångskostnad Dennuvarande ärendelagen innehåller inga bestämmelser om en partsansvar för motpartens kostnader för förfarandet. Irättegångsbalken finns däremot i 18 kap. relativtutförliga bestämmelser i ämnet. Grundprincipen enligt debestämmelserna är att en förlorande part skall ersätta motpartendennes rättegångskostnader. Avpropositionen (s. 117 f) framgår att det förekommer ärenden ivilka bestämmelser om rättegångskostnadertillämpas, även om dessa torde vara mindre vanliga. RedanProcesslagberedningen uttalade att bestämmelserna, vilkaförutsätter att ett partsförhållande föreligger, endast ibegränsad omfattning skulle komma till användning i domstols-ärendena (se NJA II 1947 s. 92 och 113). Enligt beredningen bordebeaktas olika ärendens beskaffenhet och syftet med debestämmelser om vilka var fråga. I propositionen redogörsför flera rättsfall som rör frågor om ersättning förrättegångskostnader i ärenden. Enligt 32 § förslagettill ny ärendelag skall domstolen kunna förplikta den enaparten eller dennes ställföreträdare, ombud eller biträde attersätta den andra parten för dennes kostnader i ärendet eller detsom i ärendet betalats av allmänna medel. I sådana fallskall reglerna i 18 kap. RB tillämpas. En förutsättning äratt ärendeprocessen förs mellan enskilda parter.I motionen begärs att genom ett tillkännagivandetill regeringen begär förslag till reglering av enskildsrätt till ersättning för rättegångskostnader av detallmänna, när en myndighet är motpart och den enskildevinner ärendeprocessen. I propositionen föreslåsinte någon sådan regel. Frågan omkostnadsansvaret i ärenden där en enskild part står mot det allmännahar lämnats utanför reformen. Regeringen anför ipropositionen (s. 118) att detta spörsmål haren ojämförligt större betydelse förförvaltningsdomstolarnas mål än för domstolsärendena. Mycket talar föratt svaret på frågan bör vara detsamma förförvaltningsmålen och domstolsärendena, och ettställningstagande till frågan bör därför, anförs det,inte ske isolerat för ärendenas del utan får övervägas i annatsammanhang. Regeringens ställningstagande innebär atträttegångskostnader inte kan dömas ut i ett ärende mellanen allmän part och en enskild annat än om det för en vissärendetyp finns särskilda regler. Exempel på sådanasärbestämmelser ges bl.a. i lagen (1989:479) om ersättning för kostnaderi ärenden och mål om skatt, m.m. såvitt gällerarvsskatteärenden. Frågan om rättegångskostnader iförvaltningsmål har varit aktuell för detta utskott vidflera tillfällen. Efter initiativ av utskottet (se t.ex.JuU 1984/85:14, rskr. 161 och 1988/89:JuU19 s. 23) fickDomstolsutredningen i uppdrag att belysa frågan. I sittbetänkande (del A s. 619 f) konstaterar utredningen attdet i en förvaltningsprocess endast sällan uppstårkostnader för enskilda även om det finns undantagsfall. Med nugällande regler får den enskilde därvid ståför sina egna kostnader, även om han vinner processen. Fören del fall är den ordningen stötande och utredningenanser att det bör finnas en reglering avseenderättegångskostnader i förvaltningsprocessen som är heltäckande.Någon generell möjlighet för vinnande part att fåersättning bör enligt utredningen inte införas, menutredningen föreslår att domstolen skall få besluta att detallmänna skall svara för enskild parts kostnader i målet omdet - efter en helhetsbedömning - med hänsyn till omständigheternaframstår som oskäligt att han själv skall bära dessa.Domstolsutredningens betänkande har, som framgått ovan,remissbehandlats. Den nämnda frågan är ännu intefärdigbehandlad i där det pågår enöversyn av förvaltningsprocessen. Översynen skall ske etappvisoch rättegångskostnadsspörsmålet kommer inte att tas med i denförsta etappen. Utskottet, som saknaranledning att nu inta annan ståndpunkt än regeringen närdet gäller frågan om rättegångskostnader i ärendeprocessen, tillstyrkeri denna del propositionen. Motionen avstyrks i motsvarandedel. Utskottet utgår emellertid från attregeringen i ett sammanhang övervägerrättegångskostnadsfrågorna i ärendeprocessen resp.förvaltningsprocessen och att detta sker inom en intealltför avlägsen framtid. Protokoll vidsammanträde Enligt den nuvarande ärendelagen (10 §)förordnar regeringen om vad som gäller om protokoll iärenden. Detta sker i protokollkungörelsen (1971:1066; 2 §) därdet hänvisas till reglerna om protokoll i 6 kap.rättegångsbalken. Utgångspunkten är att allahandläggningsåtgärder skall dokumenteras i protokoll menundantagen är många. När förhandling hålls skall protokolldock alltid föras. I propositionen (21 § andrastycket i förslaget till ny ärendelag) föreslås attdet under ett sammanträde skall föras anteckningar bl.a. omvad som förekommer vid detta när det gäller yrkanden,medgivanden, bestridanden, åberopanden, invändningaroch erkännanden samt om den utredning som läggs framvid sammanträdet. Ordet protokoll används inte i denföreslagna bestämmelsen utan det lämnas öppet i vilken formanteckningarna skall ske. Enligtförfattningskommentaren till den berörda bestämmelsen (prop. s.163) finns det flera användbara sätt att föra sådana anteckningarpå. En möjlighet kan enligt regeringen vara attanteckningarna förs på en särskilt upprättad handling, dvs.att de protokollförs i hävdvunnen mening. Andramöjligheter kan vara att de behövliga uppgifterna antecknas pådagboksblad eller i ett ADB-behandlat målregister.Anteckningar kan vidare, anförs det, givetvis behöva förasäven utan sammanhang med ett sammanträde, t.ex. när fleradomare deltar i en prövning och skiljaktig mening förekommer. Desärskilda bestämmelser som behövs om anteckningar enligt denföreslagna bestämmelsen bör, anför regeringen, tas in i enförordning. I motionen begärs att propositionenavslås i denna del. Enligt motionärerna börhuvudregeln alltjämt vara att ett protokoll skallupprättas vid ett sammanträde. Motionärerna anser att regelrättaprotokoll är det säkraste sättet att bevisa vad somhar förekommit vid ett sammanträde. Domstolen bör dock,anser motionärerna, ges möjlighet att, när det ärlämpligt med hänsyn till sammanträdets syfte och omfattning,begränsa skyldigheten att föra protokoll.Utskottet, som i sammanhanget bl.a. noterat att det även enligtgällande rätt i vissa enklare brottmål finns möjligheteratt i stället för protokoll föra anteckningar (se 6 kap. 1§ tredje stycket RB), saknar anledning att inta annanståndpunkt än regeringen såvitt gäller dokumentationen av vadsom förekommit vid ett sammanträde i ett ärende. Utskottet villunderstryka att den föreslagna regleringen innebär att detåligger domstolen att sörja för att bevisning föreliggerom vad som förekommit vid ett sammanträde. Utskottettillstyrker således bifall till propositionen i denna del ochavstyrker motionen i motsvarande del.Övrigt Regeringen föreslår i propositionen (lagförslag 30)en ändring i 4 kap. 1 och 2 §§ i den i proposition1995/96:5 föreslagna lagen om företagsrekonstruktion.Vidare föreslås (lagförslag 8) en ändring i bl.a. 3 § lagen (1845:50 s.1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarensvård kvarbliva i den lydelse bestämmelsen föreslagits hai proposition 1995/96:5. Denna proposition bereds avlagutskottet och enligt vad justitieutskottet erfarit ärärendet bordlagt och är det inte fastställt någontidpunkt vare sig för utskotts- eller kammarbehandling avpropositionen. Med anledning härav har lagförslag 30överlämnats till lagutskottet för beredning. Vidareföreslår justitieutskottet att den i lagförslag 8föreslagna ändringen såvitt avser 3 § sker i nämnda paragrafs nugällande lydelse. Utskottet anmärker vidare att denändring i 8 kap. 12 a § i jordabalken (lagförslag 5)som föreslås i propositionen sker i den lydelse somparagrafen har från (SFS 1995:1474). Iövrigt har utskottet inte något att anföra med anledning avpropositionen eller motionen. beträffande fakultativ eller obligatorisk vittnesedatt med avslag på motion 1995/96:Ju16 yrkande 2 antardet i proposition 1995/96:115 framlagda förslaget tilllag om domstolsärenden såvitt avser 24 §,res. 1 (m, c, fp, kds)2. beträffande ersättning för rättegångskostnadatt avslår motion 1995/96:Ju16 yrkande 1,res. 2 (m, c, fp, mp, kds)3. beträffande protokoll vid sammanträdeattriksdagen med avslag på motion 1995/96:Ju16 yrkande 3 antar det imoment 1 nämnda lagförslaget såvitt avser 21 §,res. 3 (fp)4.beträffande förslaget till lag om domstolsärenden iövrigtatt antar det i moment 1nämnda lagförslaget såvitt det inte omfattas avutskottets hemställan ovan, dock med den ändringen att i 3 §ordet "juristdomare" byts ut mot "lagfaren domare",5. beträffande lagförslag 8att antar förslaget till lag om ändring i lagen (1845:50 s.1) om handel med lösören, som köparen låter isäljarens vård kvarbliva, dock med den ändringenatt 3 § erhåller i bilaga 2 som utskottets förslagbetecknade lydelse,6. beträffandetermen juristdomare i regeringenslagförslagatt antar 18 kap. 4 a §förslaget till lag om ändring i , 20kap. 1 § förslaget till lag om ändring iföräldrabalken, 19 kap. 21 a §, 20 kap. 12 § och 23 kap. 6 §förslaget till lag om ändring i , 15 §förslaget till lag om ändring i lagen (1927:85) omdödande av förkommen handling, 34 § förslaget till lagom ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 13 §förslaget till lag om ändring i bötesverkställighetslagen(1979:189), 20 a § förslaget till lag om ändringi lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem, 64 c §förslaget till lag om ändring i konkurrenslagen(1993:20), 53 § förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1811)om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. och 48 §förslaget till lag om ändring i marknadsföringslagen(1995:450) med den ändringen att i samtliga nunämnda paragrafer ordet "juristdomare" i olikaböjningsformer byts ut mot "lagfaren domare" i motsvarandeböjningsform,7. beträffande lagförslagen i övrigtatt antar följande i propositionen framlagdalagförslag i den mån de inte omfattas av vad utskottethemställt ovan 1. lag om ändring i ,2. lag om ändring i , 3. lag omändring i , 4. lag om ändring ijordabalken, 5. lag om ändring i ,6. lag om ändring i utsökningsbalken, 7. lag omändring i lagen (1927:56) om nedsättning av pengar hosmyndighet, 8. lag om ändring i lagen (1927:85) omdödande av förkommen handling, 9. lag om ändring i lagen(1933:269) om ägofred, 10. lag om ändring i lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 11. lag om ändringi lagen (1958:642) om blodundersökning m.m. vidutredning av faderskap, 12. lag om ändring ilagen (1975:605) om registrering avbåtbyggnadsförskott, 13. lag om ändring i aktiebolagslagen(1975:1385), 14. lag om ändring i lagen (1976:206) omfelparkeringsavgift, 15. lag om ändring ibötesverkställighetslagen (1979:189), 16. lag om ändring ilagen (1981:131) om kallelse på okända borgenärer, 17. lagom ändring i lagen (1984:649) om företagshypotek, 18. lagom ändring i lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem,19. lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor,20. lag om ändring i lagen (1988:688) om besöksförbud,21. lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m.,22. lag om ändring i lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter,23. lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20),24. lag om ändring i skuldsaneringslagen (1994:334),25. lag om ändring i sjölagen (1994:1009), 26. lag omändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inomtotalförsvaret, m.m., 27. lag om ändring imarknadsföringslagen (1995:450).Stockholm den 5mars 1996 På justitieutskottets vägnarGun beslutet har deltagit: GunHellsvik (m), (), (),(), (), (m), (), (), (),(), (), (),(), (), (), () och (). 1.Fakultativ eller obligatorisk vittnesed (mom. 1) GunHellsvik (m), (m), (), (),(), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s.9 som börjar med "Utskottet, som" och slutar med"motsvarande del" bort ha följande lydelse:Utskottet delar inte regeringens uppfattning i frågan om attvittneseden skall göras fakultativ i ärendeprocessen. Detfinns visserligen argument för och emot att vittnen skallavlägga ed, och obligatorisk vittnesed är, som framförsi motionen, långt ifrån självklart i andra länder. Tvärtomtycks det finnas en tendens att frångå den obligatoriska vittneseden,t.ex. i länder som och . I dessaländer kan emellertid straffansvar komma i fråga även förutsagor som inte beedigats. Utskottet anser för sin delatt denna fråga är av utomordentlig vikt och att detför närvarande inte finns förutsättningar för att i den nyaärendelagen införa en separat och från avvikandeordning. Frågan om vittnesförhör utan ed bör i ställetfå en mer fullständig genomgång i ett annat ochstörre sammanhang innan en ändring genomförs i den nuföreslagna riktningen. Mot den avgivna bakgrunden kanutskottet inte tillstyrka propositionen i nu behandladdel. I stället bör, som begärs i motionen, obligatoriskvittnesed alltjämt gälla i ärendeprocessen. dels attutskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande fakultativ eller obligatorisk vittnesedatt med bifall till motion 1995/96:Ju16 yrkande 2 antar 24 §i det i proposition 1995/96:115 framlagda förslagettill lag om domstols- ärenden med den ändringen attparagrafen erhåller följande som Utskottets förslagbetecknade lydelse:-----------------------------------------------------Regeringens förslag Utskottets förslag-----------------------------------------------------p24 §-----------------------------------------------------Vid sammanträde får Vid sammanträde fårvittnesförhör hållas. IFörhöret får hållas under fråga om vittnesförhöred. I övrigt tillämpas 36 tillämpas 36 kap. 1-18kap. 1-18 och 20-25 §§ och 20-25§§ på rättegångsbalken.förhöret.-----------------------------------------------------Förhöret får hållas på telefon, om det är lämpligtmed hänsyn till bevisningens art och övrigaomständigheter eller om bevisupptagning vid ettsammanträde inför domstolen skulle medföra kostnadereller olägenheter som inte står i rimligtförhållande till betydelsen av att bevisningen tasupp på sådant sätt. Vid bevisupptagning på telefongäller inte bestämmelser omkallelser och förelägganden och om påföljder förutevaro.-----------------------------------------------------2. Ersättning för rättegångskostnad (mom. 2)(), (m), (), MaudEkendal (m), (), (), GörelThurdin (c) och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 10 som börjar med"Utskottet, som" och slutar med "avlägsenframtid" bort ha följande lydelse: Utskottet anserför sin del att frågan om ersättning förrättegångskostnader i ärendeprocessen inte fått entillfredsställande lösning i den nya ärendelageneftersom lagen inte reglerar frågan om kostnadsansvaret iärenden där en enskild står mot det allmänna. I varjefall i vissa sådana ärenden är det uppenbart att en enskild måste harätt till ersättning, nämligen om en myndighet överklagatett tingsrättsbeslut men inte vunnit framgång ihovrätten. Den enskilde kan i sådana fall orsakasrättegångskostnader vid de båda domstolarna som denne rimligenmåste få ersättning för. Enligt utskottetsuppfattning bör således utgångspunkten vara att enenskild part skall ha rätt att utfå ersättning för rättegångskostnaderav det allmänna i de ärenden där en myndighet är motpartoch där myndigheten är tappande. Det får ankomma påregeringen att upprätta förslag till lagstiftning i denriktning som utskottet nu förordat och läggafram detta för . Vad utskottet här med anledning av motionJu16 uttalat bör som sin mening ge regeringentill känna. dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse: 2. beträffande ersättning förrättegångskostnad att med anledning avmotion 1995/96:Ju16 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 3.Protokoll vid sammanträde (mom. 3) ()anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "Utskottet, som" och slutar med"motsvarande del" bort ha följande lydelse:Utskottet delar här motionärernas uppfattning. Huvudregeln böralltså alltjämt vara att det vid sammanträden iärendeprocessen förs protokoll och detta bör, menarutskottet, framgå direkt av lagtexten. Som motionärernaframför är regelrätta protokoll det säkraste sättet att bevisa vadsom förekommit vid ett sammanträde. Den nya ärendelagenbör dock ge domstolen möjlighet att begränsa skyldighetenatt föra protokoll när så är lämpligt med hänsyn tillsammanträdets syfte och omfattning. Utskottetsställningstagande föranleder ändringar i regeringsförslaget enligt vadsom framgår av hemställan nedan. dels attutskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande protokoll vid sammanträde att riksdagenmed bifall till motion 1995/96:Ju16 yrkande 3 antar 21 § idet i proposition 1995/96:115 framlagda förslaget till lag omdomstols- ärenden med den ändringen att paragrafenerhåller följande som Utskottets förslag betecknadelydelse:-----------------------------------------------------Regeringens förslag Utskottets förslag-----------------------------------------------------p21 §-----------------------------------------------------I fråga om offentlighet och ordning vid ettsammanträde tillämpas 5 kap. 1-5 och 9 §§rättegångsbalken.-----------------------------------------------------Under sammanträdet skall Under sammanträdet skalldet föras anteckningar om det föras protokoll omvad som förekommer vid vad som förekommer viddetta när det gäller detta när det gälleryrkanden, medgivanden, yrkanden, medgivanden,bestridanden, bestridanden,åberopanden, invändningar åberopanden, invändningaroch erkännanden samt om och erkännanden samt omden utredning som läggs den utredning som läggsfram vid sammanträdet. fram vid sammanträdet.Har sammanträdet Har sammanträdetbegränsats enligt 13 §, begränsats enligt 13 §,skall även det antecknas. skall även det antecknas.Om det är lämpligt medhänsyn till sammanträdetssyfte och omfattning fårdet, i stället förprotokoll, förasanteckningar.-----------------------------------------------------Utskottets förslag till ändring i regeringens förslag till lagom ändring i lagen (1845:50 s. 1) om handel med lösören, somköparen låter i säljarens vård kvarbliva-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse----------------------------------------------------------------------------------------------------------p3 §[1]-----------------------------------------------------Är köpeavhandling så Är köpeavhandling såupprättad och behandlad, upprättad och behandlad,som i 1 § sägs, men som i 1 § sägs, meninträffar utmätning inom inträffar utmätning efter det efter detavhandlingen inför rätten avhandlingen gavs in tillföreteddes, eller kronofogdemyndigheten iförsätts säljaren i det län där egendomenkonkurs efter ansökning, finns, eller försättssom gjorts inom sagda säljaren i konkurs eftertid, är den sålda ansökning, som gjortsegendomen ej fredad från inom sagda tid, är denatt utmätas eller att sålda egendomen ej fredadräknas till konkursboet. från att utmätas ellerDetsamma gäller, när att räknas tillansökan om förordnande av konkursboet. Detsammagod man enligt gäller, när ansökan omackordslagen (1970:847) förordnande av god mangjorts inom nämnda tid enligt ackordslagenoch konkurs följt på (1970:847) gjorts inomansökan, som gjorts inom nämnda tid och från det att följt på ansökan, somverkan av gjorts inom tre veckorgodmansförordnandet från det att verkan avförföll eller, när godmansförordnandetförhandling om offentligt förföll eller, närackord följt, förhandling om offentligtackordsfrågan avgjordes. ackord följt,Görs efter utgången av ackordsfrågan avgjordes.den i första punkten Görs efter utgången avangivna tiden jäv mot den i första punktenköpeavhandling, vilken är angivna tiden jäv motså upprättad och köpeavhandling, vilken ärbehandlad, som så upprättad ochsagts, är, om jävet görs behandlad, som nyssvid utmätningstillfälle, sagts, är, om jävet görsfordringsägaren skyldig vid utmätningstillfälle,att, om han vill fordringsägaren skyldigfullfölja jävet, inom en att, om han villmånad därefter väcka fullfölja jävet, inom entalan mot såväl säljaren månad därefter väckasom köparen vid den talan mot såväl säljarentingsrätt som avses i 1 som köparen vid§. Gör han inte det, har tingsrätten i den ort därhan förlorat sin talan. Gör hanGodset skall genast inte det, har hanbeläggas med kvarstad och förlorat sin talan.sökanden skall, om han Godset skall genastvill att åtgärden skall beläggas med kvarstad ochbestå, sökanden skall, om hanefter vill att åtgärden skallutmätningsförrättningen bestå, inom fjorton dagarhos kronofogdemyndigheten efterställa full borgen för utmätningsförrättningenden kostnad och skada, hos kronofogdemyndighetensom kan orsakas av ställa full borgen förkvarstaden. Var säljarens den kostnad och skada,egendom avträdd till som kan orsakas avkonkurs, skall vad om kvarstaden. Var säljarensåtervinning av lös egendom avträdd tillegendom till konkursbo är konkurs, skall vad omstadgat i 4 kap. 19 och återvinning av lös20 §§ konkurslagen egendom till konkursbo är(1987:672) äga stadgat i 4 kap. 19 ochmotsvarande tillämpning. 20 §§ konkurslagen(1987:672) ägamotsvarande tillämpning.-----------------------------------------------------Vad som sagts om konkurs äger motsvarandetillämpning om i stället offentligt ackordfastställes. I fråga om talan med anledning avackordsförhandling äga 17 och 18 §§ ackordslagen(1970:847) motsvarande tillämpning.-----------------------------------------------------