bet · GK01FöU1 · 1996-11-28 00:00:00 — Pliktpersonaloch frivilliga måste fås att uppleva en trygghet i sina samhällsviktiga ochstundom också internationellt betydelsefulla verksamheter, vilka kan innebärarisker för liv och lem.Med det som här har anförts om personskadeskydd anser utskottetmotionsyrkandet beaktat varför det inte bör bifallas av riksdagen.Tidningen förändring av till att även inkludera målgruppencivilpliktiga kan innebära att tidningen mister sin identitet eftersom det ärstor skillnad i tjänstgöringen mellan värnpliktiga och civilpliktiga.Utskottet har erfarit att det pågår diskussioner om en eventuell förändring avhur skall kunna bli en tidning för alla totalförsvarspliktiga.Utskottet har ingen erinran mot en sådan utveckling men anser inte det börankomma på att uttala en mening om tidningens redaktionellaprofil.anser dock att det bör ankomma på regeringen och berörda myndigheteratt avgöra frågan. Motion Fö10 (mp) yrkande 8 och Fö204 (s) bör därför avslås.Vid Försvarsmakten anställd personalUtskottet behandlar här vad regeringen i totalförsvarspropositionen har anförtom vid Försvarsmakten anställd personal (s. 141-149). Regeringen lämnar ingaförslag till utan redovisar endast bedömningar. Utskottet behandlarvidare motionerna Fö23 (kd kommitté) yrkande 32 och Fö201 (m parti) yrkande15.RegeringenRegeringen erinrar om att den inför försvarsbeslutets första etapp anförde attpersonalminskningar på 3 500-4 000 yrkesofficerare och civila kunde bliaktuella i den angivna organisationsstrukturen. En tredjedel härav bedömdesvara civila. Hänsyn hade då tagits till det ökade personalbehovet som följd avinternationella uppdrag, bevakningsuppgifter och ökad anpassningsförmåga pålängre sikt. Särskilda avvecklingsåtgärder ansåg regeringen nödvändiga.När det gäller minskning av personal hänvisar regeringen till Försvars-maktsplanens analys av behovet av yrkesofficerare. finns ca 16 200 ochbehovet vid försvarsbeslutsperioden är ca 14 100. bedöms despontana avgångarna kunna uppgå till ca 2 100 yrkesofficerare som1 800 behöver rekryteras. Enligt Försvarsmakten behöver särskildaavvecklingsåtgärder riktas mot yrkesofficerare med fullmakt vilka fyller 55 årsenast . Något behov att minska antaletreservofficerare föreligger inte, enligt Försvarsmakten.Regeringen delar Försvarsmaktens uppfattning om behovet av ett instrumentsom underlättar för äldre officerare att lämna sin anställning ochkonstaterar att och Försvarsmakten lämnat ett förslag förordning i frågan. Regeringen anser dock att det bör ankomma på parternaatt reglera anställnings- och avtalsvillkoren samt att myndigheterna skallansvara för de kostnader som följer av kollektivavtal.Regeringen delar Försvarsmaktens uppfattning beträffande minskningen av dencivila personalen. Sålunda bedöms avvecklingsbehovet till ca 1 800 anställda.Sedan omplaceringsmöjligheterna prövats bör - i normalfallet - vederbörandesägas upp på grund av arbetsbrist. Även i detta fall bör arbetsmarknadensparter genom avtal reglera villkoren.I försvarsmaktsplanen framhålls betydelsen av en gynnsam åldersstruktur.Grunden bör nu läggas för ett mer flexibelt personalförsörjningssystem. Detkan enligt Försvarsmakten uppnås genom att andra befälskategorier än yrkes-officerare ges uppgifter inom förbandsproduktionen. Detta bedöms dock endastmarginellt kunna påverka åldersstrukturen före sekelskiftet.Regeringen delar Försvarsmaktens uppfattning att andra personalkategorier änyrkesofficerare i större utsträckning bör kunna användas igrundorganisationen. Tidsbegränsad anställning av reservofficerare ochtotalförsvarspliktigt befäl kräver en regeringsförordning om intearbetsmarknadens parter träffar avtal i frågan. Regeringen avser att ändraofficersförordningen (1994:882) för att underlätta för parterna att sluta ettsådant avtal.Försvarsmakten anser att personalrörligheten bland yrkesofficerarna börminska. En viss rörlighet är dock önskvärd. För att kunna förlänga placeringarutöver två (tre) år förordar Försvarsmakten dispens från eller ändrade regleri kommunalskattelagen så att en officer kan göra avdrag för dubbelt boende upptill . Regeringen är inte beredd att föreslå en sådan förändring avkommunalskattelagen. Försvarsmakten bör ändå kunna planera för längretjänstgöringstider för yrkesofficerare. Även i denna fråga har parterna förövrigt möjlighet att sluta avtal.När det gäller frågan om utveckling av personalens kompetens hänvisarregeringen till att den gett Försvarsmakten i samråd med iuppdrag att se över utbildningssystemet för yrkes- och reservofficerare. Avden redovisning som skett framgår att den inriktning av utbildningen sombestämdes i anslutning till försvarsbeslut alltjämt bör gälla. Någonmer genomgripande reform av utbildningssystemet anses därför inte nödvändig.En för Försvarsmakten gemensam strukur med en tvåårig officershögskola och enettårig krigshögskola bör införas.Som framgått i den del som behandlar utvecklingen av det militära försvaretsorganisation i fred avser regeringen att tillkalla en särskild utredare meduppgift att se över försvarets skolverksamhet. Denna utredning bör på grundvalav vad Försvarsmakten föreslagit om officersutbildningen också få i uppdragatt vidare utveckla frågan om utbildningssystemet för officerare. Regeringenavser därefter att till lämna den av försvarsutskottet efterfrågaderedovisningen av en sammanhållen syn på Försvarsmaktens personalförsörjningför anställda.Enligt regeringens mening är det mycket viktigt att även den civilapersonalen får del av den utbildning som förmedlas vid försvarets högskoloroch att den är adekvat med hänsyn till den civila personalens uppgifter i För-svarsmaktens krigs- och grundorganisation. Regeringen avser att noga följa uppFörsvarsmaktens utvecklingsinsatser för den civila personalen.Regeringen ställer sig bakom försvarsmaktsplanens förslag för att ökaantalet kvinnor i det militära försvaret. Regeringen förutsätter att För-svarsmakten fortsätter sitt aktiva arbete för att öka antalet kvinnligaofficerare och att få dessa att stanna kvar i Försvarsmakten. Härför krävs attbasen för rekrytering breddas, dvs. att fler kvinnor genomgår pliktutbildning.Informationen om möjligheterna till kvinnlig pliktutbildning bör därförförbättras.För att få fler kvinnor till officershögskolorna bör enligt regeringen defysiska kraven till olika befattningar ses över liksom kriterierna i övrigtvid antagning.Åldersreglerna vid antagning till nivåhöjande utbildning har tidigareutgjort ett ett onödigt hinder, inte minst för kvinnor, med tankebl.a. Regeringen har därför beslutat om en ändringi officersförordningen (1994:882) som slopar ålderskraven till nivåhöjandeutbildning samt att befordran får ske direkt i anslutning till sådanutbildning med godkända betyg. Denna ändring gäller såväl kvinnliga sommanliga officerare.MotionernaAnställd personalI Moderata samlingspartiets partimotion Fö201 (m) erinras om att utskottetförutsatt (bet. 1994/95:FöU14) att frågan om befälsordningen - för såvälreserv- som yrkesofficerare - bereds på ett sådant sätt att den resulterar ien sammanhållen syn. Enligt motionärerna bör en utredning om befälsordningensnarast tillsättas för att uppfylla vad har beslutat.Befälsordningen bör enligt motionärerna omprövas. Det nya systemet börgrundas på de positiva erfarenheterna från den nya befälsordningen (NBO) ochpå underlag från Försvarsmaktsofficer 2 000. Dessutom bör övervägas en nykarriärgång för yrkesofficerare som är mer koncentrerad på kontinuitet itrupputbildning och materielhantering vid lägre förband. Vidare bör yrkes-officerarnas tjänstgöringstid, pensionsålder och tjänstgöringsförhållandenövervägas ytterligare. Dessa frågor bör inte blandas ihop med utredningen omförsvarets skolorganisation.Motionärerna aktualiserar också reservofficerarnas ställning och menar attdet är viktigt att bl.a. se över de ekonomiska villkoren samt görareservofficersutbildningen till en merit, inte minst för högskolestudier.Vad som anförts i motionen om utredning om befälsordning ochutbildningssystem för yrkes- och reservofficerare bör som sin meningge regeringen till känna (yrkande 15).Civil personals kompetensKristdemokraterna framhåller i sin kommittémotion Fö23 (kd) att den civilapersonalen även kommer att ha en betydelsefull roll inom För-svarsmakten. Det är därför viktigt att den civila personalens kompetens tastill vara och vidareutvecklas genom utbildning. Det bör också beaktas attbetydelsefull civil kompetens kan gå förlorad i den omstrukturering somförestår (yrkande 32).UtskottetRegeringen behandlar i totalförsvarspropositionen, utan att avge förslag tillriksdagen, frågan om personalminskning, åldersstruktur, personalrörlighet,utveckling av personalens kompetens, kvinnor i det militära försvaret, rasismoch främlingsfientlighet samt personskador vid tjänstgöring i Försvarsmaktensutlandsstyrka.Utskottet har , senast inför försvarsbeslutets förstaetapp (bet. 1995/96:FöU1, s. 87), begärt en sammanhållen syn påpersonalförsörjningen med anställda. Utskottet kan konstatera att regeringensredovisning ännu inte ger den samlade bild som utskottet efterlyst. Utskottethar förståelse för att det komplexa området tar tid att genomlysa och attregeringen fått underlag från myndigheterna först . . Härtill kanförslag från den i det föregående nämnda skolutredningen komma att påverkapersonalförsörjningen. Utskottet förutsätter att regeringen, när underlagföreligger, för redovisar den samlade syn som har begärt.Det utredningsarbete kring den framtida skolorganisationen som regeringenaviserat bör, enligt utskottets mening, skiljas från frågorna omutbildningssystem och befälsordning för försvarets officerare. Dessa frågorbör behandlas i annan ordning inför redovisningen till riksdagen.Härav följer att inte bör vidta någon åtgärd som följd av motionFö201 (m parti) som i yrkande 15 bl.a. förordar en omprövning avbefälsordningen.Utskottet har ingen erinran mot vad regeringen anför om minskningen avpersonal och behovet av instrument för att underlätta att äldre officerarelämnar sin anställning . Utskottet anser, liksom regeringen, att detbör ankomma på arbetsmarknadens parter att i avtal reglera denna fråga liksomvillkoren för övertalig civil personal. Det bör vara ett myndighetsansvar attfinansiera de kostnader som följer av kollektivavtal.Utskottet delar regeringens uppfattning att andra personalkategorier änyrkesofficerare i större utsträckning bör kunna användas igrundorganisationen.Utskottet har heller ingen annan mening än regeringen beträffande behovetatt också låta civil personal få adekvat utbildning vid försvarets högskolor.Den civila personalen fyller en viktig roll i Försvarsmakten. Det är viktigtatt dess kompetens tas till vara och vidareutvecklas. Det anförda innebär attdet som motionärerna tar upp i motion Fö23 (kd kommitté) yrkande 32 i huvudsakbör komma att bli beaktat. Motionsyrkandet bör därför inte bifallas.Utskottet har i det föregående berört kvinnor i försvaret. Utskottetförutsätter att regeringen och Försvarsmakten fortsätter sitt aktiva arbeteför att öka antalet kvinnliga officerare och att få dessa att stanna kvar iFörsvarsmakten.Försvarets högskolorI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen anfört itotalförsvarspropositionens avsnitt 19.5 Försvarets högskolor samt motionernaFö23 (kd kommitté) yrkande 41, Fö38 (fp parti) yrkande 32, Fö47 (m) samt Fö318(m kommitté).RegeringenRegeringen föreslår att nuvarande () samt nuvarandeFörsvarshögskolan (FHS) läggs ned och den nya myndighetenFörsvarshögskolan inrättas den 1 januari 1997.Regeringen erinrar inledningsvis om att frågan om hur den högre utbildningenskall bedrivas och organiseras har varit föremål för statsmakternas behandlingvid ett flertal tillfällen . Efter beslut av slogsMilitärhögskolan och Försvarets förvaltningshögskola samman den 1 juni 1994till en ny myndighet benämnd . I betänkandet Försvaretshögskolor (SOU 1993:42) föreslogs även att nuvarande Försvarshögskolan skulleingå i den nya myndigheten. och regeringen följde dock inteutredningens förslag i denna del.Regeringen anför nu att det i jämförelse med de överväganden som gjordes närovan angivna utredningsförslag prövades är två faktorer som enligt regeringensmening förändrats: dels det vidgade säkerhetsbegreppet, dels Militärhögskolansnya inriktning.De avgörande faktorer som enligt regeringens uppfattning talar för att ensammanslagning av skulle ge positiva effekter ärtotalförsvarsbegreppet, det samlade ansvaret för och det likartade behovet avutbildning av högre chefer inom totalförsvaret samt synergieffekterna av enkraftsamling av resurserna.Regeringen anser därför att och Försvarshögskolan börläggas ned och att det bör inrättas enny högskola omfattande de bägge skolornas verksamhetsområden, som skallbenämnas Försvarshögskolan.Dess huvuduppgift bör vara att genom utbildning och forskning stödjatotalförsvarets kompetensuppbyggnad och chefsutveckling av såväl militär somcivil personal på högre nivåer inom främst säkerhetspolitik,ledningsvetenskap, ledarskap och totalförsvar samt krigskonst medmilitärhistoria, militärteknik och ekonomi och logistik med avseende påförsvaret. Högskolan bör dessutom ha till uppgift att garantera denvetenskapliga grunden och därmed kvalitetssäkra utbildningen vidFörsvarsmaktens högskolor. Högskolan bör dessutom svara för delar av denakademiska meritvärderingen vid såväl dessa som den egna skolan.Regeringen har redan tillsatt en organisationskommitté som skall lämnaförslag till verksamhetsformer och organisation för den nya Försvarshögskolan.MotionernaModerata samlingspartiet anser i Fö318 (m kommitté) att det saknas motiv föratt slå ihop dessa båda väsentliga verksamheter. MHS bör vara en skola som iförsta hand utbildar officerare. FHS utbildar kvalificerade civilabefattningshavare med ett stoff av en avsevärt mer allmängiltig och mindreyrkesinriktad karaktär. För FHS är risken att den totalförsvarsidentitet somvarit skolans kännemärke i snart ett halvt sekel går förlorad. Risken finnsatt FHS identitet försvinner i massan av huvudsakligen nivåhöjande utbildningför officerare.MHS och FHS fungerar väl skolreform. MHS ambitionsnivå harenligt motionärerna höjts och anpassingen till civil högskola har påbörjats.En ökad ?civil kontroll? av utbildningen av officerare riskerar att motverkasitt syfte och kan leda till de konsekvenser som angivits. Därför börregeringens förslag avvisas.Folkpartiet liberalerna påpekar i Fö38 (yrkande 32) att förslaget att slåsamman och Försvarshögskolan till en ny myndighet inteföregåtts av någon beredning. med ca 200 anställda är sedanden försvarets högskola för utbildning av försvarsmaktenspersonal. Försvarshögskolan med ca 10 anställda anordnar kurser itotalförsvarskunskap till en bred avnämarkrets i svenskt samhällsliv, ochsenare år även internationellt t.ex. genom PFF och FN. vändersig till Försvarsmakten. Försvarshögskolan vänder sig utåt. Karaktären på debåda skolorna är helt väsensskild.Förutom att förslaget inte föregåtts av någon nämnvärd beredning där syfteoch inriktning preciserats, presenteras inga effektiviserings- ellerrationaliseringsvinster. Förslaget bör därför avslås av riksdagen.Skulle ändå bifalla förslaget förutsätter liberalernaatt den för Försvarshögskolan speciella karaktären kan tillvaratas iden nya myndigheten.Kristdemokraterna erinrar i Fö23 (yrkande 41) om att den nuvarandeFörsvarshögskolans verksamhet är att med säkerhetspolitiken som grund gechefer kvalificerad totalförsvarsutbildning med tyngdpunkt på samverkan.Målgruppen är bl.a. näringslivsfolk, diplomater, företrädare förfrivilligorganisationer och medier samt officerare. Ledstjärnan i arbetet äratt förankra det svenska totalförsvaret ute i samhället.I samband med sammanslagningen bör därför särskilt beaktas den identitet somden nuvarande Försvarshögskolan har. Detta bör kunna ske utan att en rationellorganisation och verksamhet försvåras.I motion Fö47 (m) yrkas avslag på förslaget. Skälen är desamma somriksdagsmajoriteten hade . I propositionen saknas egentligmotivtext för att rasera den självständiga Försvarshögskolan. Regeringen bordeha kostat på sig att kontakta berörda före sitt ställningstagande. Motionärenanser att något utredningsförslag att slå ihop skolorna inte synts till. I denmån det funnits har detta inte remitterats till FHS eller dess styrelse.Riksdagen föreslås således ta ställning utan underlag. Motionären framhållerFHS speciella identitet och är tveksam till om den kan bevaras om man går uppi en 20 gånger större organisation.Motionären framhåller vidare att regeringen som propositionenbeslutades - utan att avvakta föregående beslut av - tillsatte enorganisationskommitté med uppgift att lämna förslag till hur den föreslagnamyndigheten skall organiseras m.m.UtskottetFrågan om att föra samman och Försvarshögskolan övervägdes avförsvarsutskottet . Utredningen om lednings- ochmyndighetsorganisationen för försvaret (LEMO) föreslog att de trehögskolorna , Försvarets förvaltningshögskola ochFörsvarshögskolan skulle slås samman. Den dåvarande regeringen redovisade iproposition 1993/94:100 bilaga 5 att det finns en principiell skillnad iinriktningen mellan å ena sidan och Försvaretsförvaltningshögskola och å andra sidan Försvarshögskolan. Övervägande skältalade, enligt regeringens uppfattning, för att Försvarshögskolan bordebehållas som en självständig myndighet. Regeringens förslag blev ävenriksdagens beslut.Regeringen gör nu en annan bedömning. De faktorer som enligt regeringensmening talar för att en sammanslagning nu bör komma till stånd är dels detvidgade säkerhetsbegreppet, dels det likartade behovet av utbildning av högrechefer inom totalförsvaret samt en synergieffekt av att samla resurserna.I likhet med flera motionärer noterar utskottet att det nu aktuellaförslaget - i motsats till tidigare riksdagsbehandling - inte föregåtts avnågot utredningsarbete som remitterats.Moderata samlingspartiet och liberalerna motsätter sigregeringens förslag. Man pekar på att karaktären på de bägge högskolorna ärhelt väsensskild och hyser starka farhågor för att den speciella identitet ochinriktning som kännetecknar Försvarshögskolan kommer att gå förlorad vid ensammanslagning. motsätter sig inte förslaget att föra sammanhögskolorna men förutsätter att den för Försvarshögskolan speciella karaktärenkan tillvaratas, vilket bör kunna ske utan att en rationell organisation ochverksamhet försvåras.Utskottet delar regeringens mening att det kan finnas fördelar med att förasamman utbildningen i de bägge högskolorna under en gemensam ledning. I likhetmed flera motionärer anser utskottet att de två högskolorna vänder sig tillskilda kategorier vilket naturligen sätter sin prägel på verksamheten.Militärhögskolans verksamhet finansieras i allt väsentligt genom avgifter frånutbildningsavnämarna, enkannerligen Försvarsmakten. Militärhögskolanshuvuduppgift torde således vara att svara för vidareutbildning av officeraresom ett led i att nå högre befattningar inom Försvarsmakten.Försvarshögskolan, vars verksamhet finansieras av genom ram-anslag på statsbudgeten, utbildar ledande befattningshavare - främst civila -inom totalförsvaret, inom säkerhetspolitik och samverkan inom totalförsvaret.Det finns många naturliga beröringspunkter mellan högskolorna. Utskottetvill i sammanhanget peka på att det även bör finnas ett utbildningsbehov förandra kategorier inom totalförsvaret än dem som i första hand utbildas vidMHS och FHS. Utskottet bedömer att det bör finnas ett behov avvidareutbildning av t.ex. civila tjänstemän inom myndigheter med omfattandetotalförsvarsanknytning eller inom kommuner och landsting, inte minst motbakgrund av kommunaliseringen av befolkningsskyddet och räddningstjänsten ikrig samt de vidgade uppgifter för totalförsvaret som har beslutatom. Det behovet skulle kunna tillgodoses genom att all högre efterfrågestyrdutbildning inom totalförsvaret förs samman i en myndighet.Regeringens förslag skapar de yttre förutsättningar som skulle underlättamöjligheten att tillgodose sådana utbildningsbehov. Inom ramen för ensammanhållen högskoleledning kan sedan skapas de lösningar som kan behövas föratt ta till vara olika utbildningars speciella inriktning, målsättningar ochkaraktär utan att rationaliteten går förlorad.Säkerhetsbegreppet har vidgats. Totalförsvaret har givits två nya uppgifter.Att medverka i internationella insatser och att förebygga och möta svårapåfrestningar i fred är nya utmanande uppgifter. Det bör rimligtvis ökaefterfrågan på utbildning i säkerhetspolitik och öva samverkan mellan ledandeaktörer inom totalförsvaret - verksamhet som bedrivs inomFörsvarshögskolan. Det är enligt utskottets mening angeläget att högre civilaoch militära befattningshavare inom stat, kommuner, näringsliv samt medieräven fortsättningsvis attraheras av gemensam utbildning i säkerhetspolitik ochtotalförsvar på hög nivå. Utskottet delar därför flera motionärers önskemål ombehovet att på olika sätt säkerställa att den speciella inriktning ochkaraktär som kännetecknar Försvarshögskolan kan bevaras.Till följd av utvecklingen i omvärlden och den vidgade synen på säkerhet hartotalförsvaret fått en mer framträdande roll inom ramen för Sverigesinternationella engagemang. För Försvarshögskolan har detta medfört uppdragfrån regeringen att, som ett led i svenska åtaganden inom PFF och ,anordna kurser om bl.a. totalförsvarskonceptet och former för civildemokratisk kontroll över de väpnade styrkorna. I denna mening harFörsvarshögskolan också kommit att utgöra ett väsentligt instrument förSveriges säkerhetspolitik.Mot bakgrund härav anser utskottet det angeläget att organisationsfrågornafår en sådan lösning som innebär dels att den del av verksamheten som vändersig till en kvalificerad internationell deltagarkrets får en distinktidentitet, dels att utrikespolitisk kompetens kommer att finnas iverksamheten. Utformningen av verksamheten är även av stor betydelse förmöjligheten att rekrytera kvalificerade lärarkrafter samt föredragshållarefrån utlandet.Genom att verksamheten direkt finansieras med anslag över statsbudgeten kanriksdagen och regeringen styra omfattningen och ytterst kvaliteten påutbildningen.Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslag med beaktandeav vad utskottet nu har anfört.Mot bakgrund av vad utskottet nu har anfört behöver inte motionerna Fö23(yrkande 41), Fö38 (yrkande 32), Fö47 samt Fö318 bifallas.Materielförsörjning, forskning och försvarsindustriFör att samordna behandlingen av vissa delar i totalförsvarspropositionen har,som tidigare nämnts, utrikes- och försvarsutskottetn bildat ett tillfälligtgemensamt utskott. Detta utskott behandlar i eget betänkande frågor som rörinternationellt försvarsmaterielsamarbete och vapenexport. Det sammansattautskottet behandlar också partimotionerna Fö38 (fp) yrkande 30, Fö42 (mp)yrkande 6 och Fö52 (v) yrkande 6.Utskottet behandlar här vad regeringen i totalförsvarspropositionen haranfört om försvarets materielförsörjning och försvarsindustriella frågor (s.150-160) samt om forskning (s. 161-164). Utskottet behandlar ävenmotionsyrkanden som berör dessa avsnitt, nämligen Fö23 (kd kommitté) yrkande28, Fö42 (mp parti) yrkande 17, Fö43 (mp kommitté) yrkandena 2 och 3 samtFö501 (m kommitté) yrkandena 1, 6-8.RegeringenMaterielförsörjning och försvarsindustriRegeringen redovisar, utan att avge några förslag till , sinbedömning om materielförsörjning och försvarsindustri och anför att deriktlinjer för försvarets materielförsörjning som fastställdes iförsvarsbeslutets första etapp alltjämt bör gälla. Försvarsmakten skall på det mest kostnadseffektiva sättet tillgodoseFörsvarsmaktens långsiktiga materielbehov. Det senaste årets utveckling harytterligare visat på behovet av internationellt samarbete.Försvarsmakten skall av anpassningsskäl kunna genomföra en materiellförnyelse, även i tider av internationell oro.