bet · GJ01KrU8 · 1996-01-30 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottetmotioner om kulturmiljöfrågor som väcktsunder föregående riksmöte.Motionerna avser skydd för ortnamn,kulturminnesskydd för industriproduktionsamt statligt stöd eller engagemang förrestaurering av Vinäs slott i Kalmarlän, för samverkansprojektet iTrollhättan samt för firandet avKalmarunionens 600-årsjubileum.Samtliga motionsyrkanden avstyrks, i deflesta fall med utförlig motivering.Två reservationer har fogats tillbetänkandet. 1994/95:Kr207 av . (m) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att gerestaureringen av Vinäs slott, Kalmarlän, hög prioritet.1994/95:Kr214 av m.fl.(s) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för attkulturminnesmärka industrihistorisktintressanta processer,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att bevara ochutveckla porslinsmuseet iGustavsberg.1994/95:Kr222 av ochGöthe () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförtsom att skydda vissa produktionslinjerinom industrin samt förutsättningenför turistnäringen att tillgodogöra sigde föreslagna åtgärderna.1994/95:Kr273 av m.fl.(s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om Innovatum iTrollhättan.1994/95:Kr279 av . (c) vari yrkas5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ortnamn.1994/95:Kr282 av . (s, m, c, v, kds) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförtsom nationellt engagemang vid firandet avKalmarunionens 600-årsjubileum.Statligt stöd till kulturmiljövårdBetydande belopp har under senare åranvisats för kulturmiljövård under fleradepartements huvudtitlar. En utförligredogörelse härför har lämnats bl.a. ikulturutskottets betänkande1994/95:KrU3. Många viktiga insatser harkunnat komma till stånd tack vare desatsningar som gjorts vid ett flertaltillfällen under 1990-talet.IndustriminnesvårdEfter förslag av vid riksmötet1985/86 (bet. 1985/86:KrU8, rskr.1985/86:47) tillsattes en utredning (U1988:14) om förvaltning av vissakulturmiljöer. Utredningen anförde isitt betänkande (SOU 1991:64) Attförvalta kulturmiljöer att en särskildutredning borde tillsättas påindustriminnesvårdens område och attindustrin själv borde stå för enbetydande del av industriminnesvården.I budgetpropositionen år 1993 (prop.1992/93:100 bil. 12 s. 128-129) pekadesindustriminnesvården ut som ett av fleraprioriterade områden inomkulturmiljövården. () fick regeringensuppdrag att ta fram ett handlingsprogramför bevarande, vård och långsiktigförvaltning av landets industriminnen.Uppdraget skulle redovisas senast den 1juli 1996.Hösten 1994 uttalade kulturutskottet(bet. 1994/95:KrU3 s. 12) attkulturmiljövården står inför mycketstora utmaningar när det gällerbevarandet av industriminnen, inte minstmed tanke på att antalet objekt ökar itakt med att näringslivetomstruktureras. Utskottet ansåg att detvar angeläget att en heltäckande bild avåtgärdsbehov, kostnader, finansieringm.m. skulle kunna presenteras förregeringen möjligt. Utskottetförutsatte därför att arbetet med RAÄ:sIndustriminnesprojekt skulle bedrivasmed sikte på en slutredovisning tidigareän vad regeringen krävt. Om en sådantidigareläggning inte kunde göras, bordeRAÄ överväga att i stället göra ensuccessiv avrapportering av uppdraget.Utskottet utgick från att RAÄ skulle tahänsyn även till den del avindustriminnesvården som berörarbetsliv, konsumtionsmönster,värderingar och livsformer underindustrialismen samt levandegörande avindustriminnen.RAÄ har avlämnat sin fördjupadeanslagsframställning för perioden1997-1999. Till anslagsframställningenhar RAÄ fogat ett förslag kallatKulturoffensiv inför 2000-talet.Förslaget består av fem delar kalladeprofilprogram. Ett av dem benämns Vårtindustrihistoriska arv. Genom dettaprofilprogram gör RAÄ en förstaavrapportering av uppdraget att ta framett handlingsprogram för bevarande, vårdoch långsiktig förvaltning av landetsindustriminnen. En slutligprogramrapport kommer att avlämnassenast den 1 juli 1996.RAÄ föreslår i anslagsframställningenatt skall anvisas perår förkunskapsuppbyggnad, bevarandeinsatseroch informationskampanj samt att 150miljoner kronor skall anvisas avsysselsättningsmedel förbyggnadsvårdsåtgärder inomindustriminnesvården.I profilprogrammet anger RAÄ som sinvision att bevarandearbetet ocheffekterna av den föreslagna satsningenunder treårsperioden skall- främja medborgarförankringen ochuppslutningen kring detindustrihistoriska arvet,- driva en kampanj för utbildning ochannan kunskapsförmedling omindustriminnen,- skapa en modern kunskapsbas överindustriminnen, historiskt, regionaltoch branschvis,- ta fram ett långsiktigt hållbartprogram för dokumentation, vård ochförvaltning av 15 viktigasteindustriminnen - de nationellamonumenten,- medverka till att utveckla regionalaoch lokala industriminnesvårdsprogram,- belysa förvaltningsfrågan dvs.huvudmannaskap och kostnadsansvar förnedlagda industrianläggningar. Vad ärrimliga åtaganden från stat, kommun,företag och andra intressenter om sådanaanläggningar skall kunna leva vidare somindustriminnen?- stärka och utveckla samverkan medNordiska museet, ,Arbetets museum, och Enhetenför industriminnesforskning vid () för att samlaoch stärka resurserna för att bevara detindustrihistoriska arvet.Kulturutredningen avgav i september 1995sitt betänkande (SOU 1995:84)Kulturpolitikens inriktning. Ibetänkandet anförs att 1974 årskulturpolitik gav en ram förkulturarvsansvaret som knöts tillkulturminnesvård, museer och arkiv,vilka sågs som skilda ansvarsområden,vart och ett en specifik del avkulturarvet (s. 296). ser mansamband och integration som angeläget.Kulturmiljö ses inte avgränsat som denbyggda och odlade miljön. Den yttremiljön är sammanlänkad med traditioneroch levnadsskick, med föremål ochproduktionsprocesser. Utredningenbetonar att kulturmiljövården skall utgåfrån en helhetssyn på människan ochhennes miljö och även omfatta vårtimmateriella kulturarv (s. 308 och 321).Utredningen nämner det industriellaarvet som ett exempel på att det behövshelhetssyn och samlat agerande.Remisstiden för yttrande överKulturutredningens betänkande går ut den16 februari 1996.Industrihistoriskt forum bildades år1992. Drygt tjugo institutioner, bransch-organisationer och intresseföreningar ärmedlemmar i forum. Idess arbetsutskott ingår RAÄ, Nordiskamuseet, , ochArbetets museum. Industrihistorisktforum är ett samarbetsorgan fördokumentation, bevarande och forskningrörande det industriella kulturarvet.Inom detta forum dras riktlinjerna uppför hur medlemmarna tillsammans skallkunna göra en aktiv och samlad satsningför att rädda det industriella arvet.Skydd av ortnamnFrågan om skydd av ortnamn harbehandlats av under en långföljd av år. I betänkandena /93:KrU6och 1993/94:KrU2 redovisades dentidigare riksdagsbehandlingen. Vidarelämnades en redogörelse för vilka somhar ansvar för ortnamnen, bl.a.Lantmäteriverket och , RAÄsamt Språk- och folkminnesinstitutet.Hösten 1993 begärde påkulturutskottets förslag att regeringenskulle överväga frågan om behovet ochlämpligheten av en lagstiftning som hartill syfte att skydda ortnamnen, iförsta hand införande av en hänsyns-bestämmelse i kulturminneslagen (mot.1992/93:232 (c, fp), bet. 1993/94:KrU2,rskr. 1993/94:12).Hösten 1994 erinrade kulturutskottet isitt betänkande 1994/95:KrU4 (s.10) omatt enligt sininstruktion (1988:1232) skall verka förett ändamålsenligt och vårdatortnamnsskick. Vidare hade regeringen iproposition 1993/94:38 förutsatt attPosten efter bolagiseringen skulle utövasitt inflytande på ortnamnsfrågorna påett sätt som inte strider mot godortnamnssed. förutsatteatt båda dessa instanser och övrigainstanser med ansvar för ortnamnsfrågoräven framgent skulle arbeta på ettsådant sätt att det kulturarv somortnamnen utgör skyddas och vårdas.Utskottet förutsatte också att deortnamnsansvariga den avriksdagen begärda utredningensarbete pågick skulle avstå från åtgärdersom kan skada detta värdefullakulturarv.En särskild utredningsman med uppdragbl.a. att lämna förslag som tillgodoserbehovet av skydd för ortnamntillkallades (Ku 1994:09).Utredningen antog namnetKulturarvsutredningen. Utredningensdirektiv i vad gäller frågan om skyddetför ortnamn återgavs i kulturutskottetsbetänkande /95:KrU4.Kulturarvsutredningens uppdrag omfattaren rad olika kulturminnesfrågor. Deförsta frågor som togs upp tillbehandling rör skyddet avkulturegendomar och exportregler förkulturföremål. Resultaten redovisadesnyligen i delbetänkandet (SOU 1995:128)Kulturegendomar och kulturföremål.Den del av utredningsuppdraget som rörskydd för ortnamn avsågs att tas upp iett senare skede av utredningsarbetet.Redan i december 1994 uppmärksammadesdock ortnamnsfrågorna i en skrivelsefrån utredaren till . Utredarenerinrade om kulturutskottets uttalandeom att utredningsarbetet inte bordeföregripas. Han redovisade attOrtnamnsrådet vid Statens lantmäteriverki antagit ett uttalande omatt reformeringen avadresseringssystemet på landsbygdenmåste ske så att de värdefulla by- ochgårdsnamnen hålls levande. borde den princip föradressering som bygger på användning avdessa namn i första hand användas. Hanredovisade vidare att även RAÄ gjort ettuttalande i frågan. För egen delframhöll han att han ansåg frågan viktigför bevarandet av vårt kulturarv ochvärd stor uppmärksamhet. Han anförde attdet är viktigt att utredningens resultatinte föregrips av förhastadeförändringar av adresseringssystemet,som sedan blir svåra och dyra att rättatill. Enligt skrivelsen borde deregionala konferenser omadresseringssystemet som hölls avKommunförbundet och uppmanasatt uppmärksamma denna fråga så att detadresseringssystem som väljs verkligenanpassas till de lokala förhållandenaoch att största hänsyn tas till de äldrenamnen så att god ortnamnssed iakttas.Kulturarvsutredningen sände under våren1995 ut en enkät till kommunerna för attfå svar på frågor om kommunernas besluti namnfrågor och deras anlitande avexpertis, om adresseringssystem pålandsbygden samt om kommunernas syn påen lagreglering av ortnamnsverksamheten.Det huvudsakliga arbetet medortnamnsfrågorna påbörjades undersenhösten 1995. Resultaten avutredningsarbetet skall enligtdirektiven redovisas före den 1 juli1996.Svenska kommunförbundet tog i mars 1995upp ortnamnsfrågorna i ett cirkulär(1995:64) till kommunerna. I cirkuläretredovisas den diskussion som förts undersenare år om adresseringssystemet pålandsbygden, bl.a. om användningen av by-och gårdsnamn. Vidare erinras om attKommunförbundet och Posten ingått etts.k. normalavtal om åsättande avadresser (cirkulär 1994:153), där detslås fast att det ankommer på kommunernaatt åsätta belägenhetsadresser även pålandsbygden och att Posten inormalfallet skall använda dessa somutdelningsadresser. Kommunförbundetuppmärksammar kommunerna på vikten avatt i verksamheten med ortnamn ochadresser iaktta en god ortnamnssed.Kommunerna förutsätts vidareupprätthålla goda kontakter och samrådamed expertis på området. Det finnsenligt anledning att ikommunerna uppmärksamma de från olikahåll framförda kraven påortnamnsverksamheten och aktiviteterinom adressområdet. I ett senarecirkulär (1995:121) tog Kommunförbundetupp ett önskemål från Posten ompåskyndande av avtalstecknandet mellanPosten och kommunerna i fråga omadressättning. Enligt ärdet angeläget både med hänsyn tillPosten och övriga intressenter ochanvändare av belägenhetsadresser attsamarbetet mellan Posten och kommunernapåskyndas. Förbundet uppmärksammar återkommunerna på betydelsen av attverksamheten med ortnamn och adresserbedrivs i samarbete med företrädare förkulturhistoriska intressen. Tidigakontakter med sådana företrädare kanenligt förbundets mening medverka snabbare process mot ett för allaparter bra resultat.Posten AB uttalade - bl.a. i skrivelseden till - att Posten /1995 inte tar några egnainitiativ till att förändralandsbygdsadresser utan avvaktar attavtal träffas med resp. kommun.Ortnamnsrådet vid harstartat ett projekt benämntOrtnamnslinjen. Projektet syftar tillatt lyfta fram ortnamnsfrågorna och höjakompetensen i kommunerna. I samarbetemed i längenomförs en försöksverksamhet iGävleborgs län, där roll sområdgivare till kommunerna iortnamnsfrågor skall prövas. Som enupptakt till försöksverksamhetenanordnades enutbildningsdag på i medtemat Ortnamn och namnvård. Inbjudantill utbildningsdagen gick ut tillkommunala politiker och tjänstemän medansvar för namngivning i länet samt tilllänets hembygdsföreningar. Fråga om stöd till Vinäs slottMotionärerna bakom motion Kr207 (m)framhåller att Vinäs i län - medanor från medeltiden - intar en centralställning bland många gamla herrgårdar.Vinäs riskerar nu enligt motionärernaatt totalt förfalla. Motionsförslagetsyftar till att () och i län vidbidragsgivningen skall prioritera Vinässlott.Utskottet har inhämtat attLänsstyrelsen i län på senare tidvid två tillfällen har beviljat bidragför restaureringen av Vinäs slott,nämligen med högst 1,9miljoner kronor av ordinariekulturmiljövårdsmedel och i mars 1995med av s.k.sysselsättningsmedel. Med hänvisninghärtill anser utskottet att motionenssyfte har tillgodosetts. Yrkandet imotionen avstyrks.Kulturminnesskydd för industriproduktioneller produktions- linje i drift m.m.I motionerna Kr214 (s) yrkande 1 ochKr222 (m) begärs utredning avmöjligheterna att genom bestämmelser ikulturminneslagen (1988:950) skyddaindustrihistoriskt intressantaprocesser. I motionerna exemplifierasdetta behov med attporslinstillverkningen vid Gustavsbergsfabriker sålts av KF till och flyttats tillFinland. Till denna porslins-tillverkning hör produktionen avservisen Blå blom, som producerats iGustavsberg . Motionärernaredovisar att porslinstillverkning - avbåde gamla och nyframtagna produkter -fortfarande finns i , numerai regi av ett företag ägt av Värmdökommun och drivet av tidigare personalvid fabriker. Motionärernaanser att det kulturminnesskydd somfinns för byggnader, fast inredning,yttre miljö m.m. bör kom- pletteras såatt även utrustning, produktion samtkunskap om äldre teknik, design ochproduktionsförhållanden kan skyddas ochbibehållas. I motion Kr222 anförs ocksåatt förutsättningarna förturistindustrin att tillgodogöra sig enkulturminnesskyddad industriproduktionbör uppmärksammas. I motion Kr214yrkande 2 tas också upp frågan ommöjligheten att bevara porslinsmuseet iGustavsberg, som ägs av behandlade vidföregående en motsvarandemotion i betänkande 1994/95:KrU4.Utskottet konstaterade att ettlagreglerat skydd för industriproduktionskulle kräva lagstiftning på flerarättsområden. Ett lagreglerat skyddtorde förutsätta att staten skaparekonomiska resurser för fortsattproduktion och medföra ersättning föreventuella inskränkningar i ägande- ochnyttjanderätt. Detta skulle kunna fåbetydande konsekvenser för användningenav statsbidragen till kulturmiljövården.I ett föregående avsnitt i dettabetänkande har kulturutskottet redovisatatt RAÄ i sin fördjupadeanslagsframställning för perioden1997-1999 gjort en första avrapporteringav ett uppdrag från regeringen attutarbeta ett handlingsprogram för vårdenav det industrihistoriska arvet. Enslutrapport skall avlämnas senast den 1juli 1996. Programmet innehåller bl.a.planer på att skapa en modernkunskapsbas över industriminnenhistoriskt, regionalt och branschvis.Vidare skall ett program fördokumentation, vård och förvaltning avSveriges 15 viktigaste industriminnen,betecknade de nationella monumenten, tasfram. RAÄ skall också medverka till attutveckla regionala och lokalaindustriminnesvårdsprogram. RAÄ erinrarockså om att det finns ett centraltorgan för diskussion och samordning avindustriminnesfrågor, nämligenIndustrihistoriskt forum, där museer,institutioner, branschorganisationer ochintresseföreningar är medlemmar.Utskottet har inhämtat att en diskussionpågår inom Industrihistoriskt forumbeträffande skydd av industriproduktion.Den har ännu inte resulterat i någraförslag till lösningar.RAÄ:s handlingsprogram förindustriminnesvården kommer att utgöraunderlag för arbetet med denbudgetproposition som läggs fram hösten1996.Kulturutredningen betonar i betänkandet(SOU 1995:84) Kulturpolitikensinriktning att kulturmiljövården skallutgå från en helhetssyn på människan ochhennes miljö och även omfatta vårtimmateriella kulturarv (s. 308-309 och321). Utredningen nämner detindustriella arvet som ett exempel påatt det behövs helhetssyn och samlatagerande.I sammanhanget vill utskottet nämna attKulturutredningen i nämnda betänkandeockså tar upp frågor om främjande avformgivning och industridesign (s.427-428). Utredningen föreslår att ettdesignråd skall inrättas. Detta börstödja verkstäder för utveckling avolika materialområden. Bland fleraexempel från olika industriområden nämnsmöjligheten att stödja ett keramisktutvecklingscentrum i Gustavsberg.Utskottet vill också erinra om attKulturutredningen behandlar frågor omregional museiverksamhet och anför attlandsting och kommuner gemensamt börformulera en regional museipolitik isina respektive län i samverkan medbl.a. , ,utbildningsväsendet, hembygdsrörelsenoch folkbildningen (s. 502-503). Denmöjlighet som redan finns förlänsmuseerna att fördela vidare av sittstatsbidrag till lokala museer, sombedöms kunna svara för ett visstämnesområde i regionen, bör enligtutredningen tas till vara i störreutsträckning.En proposition grundad på förslag frånKulturutredningen avses föreläggasriksdagen under år 1996.Med hänvisning dels till vadkulturutskottet anförde i sittbetänkande 1994/95:KrU3 beträffandekulturminnesskydd av industriproduktion,dels till att beredningen inomregeringskansliet av RAÄ:sanslagsframställning och avKulturutredningens förslag inte börföregripas, anser utskottet attriksdagen inte bör ta något initiativmed anledning av förslagen i motionernaKr214 och Kr222. Motionerna avstyrkssåledes.Fråga om stöd till Innovatum iTrollhättanI motion Kr273 (s) föreslås att statenskall stödja byggandet och skapandet avInnovatum i . Detta är ettsamverkansprojekt mellan samhälle ochnäringsliv som bl.a. syftar till att gekunskaper om teknikens förändringar ochbetydelse i samhället och bevara denindustriella kulturmiljön i ,som är unik för . Enligtmotionärerna är Innovatum av nationelltintresse och svarar mot behovet attdokumentera industrisamhället som ärunder snabb förändring.Trollhättans kommunstyrelse beslutadeår att förutsättningarna för attskapa ett industrimuseum i Trollhättanskulle undersökas. En förstudie sompresenterades visadeatt det fanns ett stort intresse för ettmuseum. En särskild projektstyrelse medrepresentanter för bl.a. näringslivet,de regionala myndigheterna och kommunentillsattes för att bedriva ettprogramarbete, som finansierades avTrollhättans kommun, länslandsting och i Älvsborgslän. överlämnadeprojektstyrelsen rapporten medförslag till projektets genomförande.Förslagen i rapporten innebär bl.a.följande.Innovatum i föreslås bli enkulturell mötesplats mellannäringslivsutveckling ochkulturhistoria, där människa och teknik,teori och praktik, historia och framtidskall mötas. Projektet , sombestår av flera delar, har sinutgångspunkt i kulturmiljön inom fall-och slussområdet i . Avsiktenär att den teknikhistoriska resurs somområdet utgör skall användas för att ökateknikintresset, ge skolan nyapedagogiska möjligheter och ökaturismen. Två nya institutioner skallskapas på , delsett museum med inriktning påindustrisamhällets historia, dels ettforum för framtidsfrågor, benämntFuturum. Till detta kommer Innovatumss.k. satelliter, som utgörs av debefintliga anläggningarna Saabsbilmuseum, kanalmuseum,ochNohab-smedjan. Dessa satelliter skalldrivas vidare av sina nuvarande huvudmänmen marknadsföras inom ramen förInnovatum. Innovatum syftar bl.a. tillatt öka teknikförståelsen och ge insikti teknikhistoria genom upplevelser ochexperiment, att skapa ett museum somarbetar otraditionellt, att görahistorien levande i kulturmiljön (fall-och slussområdet) och att lyfta framsägner och myter kring älven. Ett avmålen för Innovatum är att vara ettnationellt forum för utbyte mellanforskarsamhället och ungdomar, inom deområden där Innovatum verkar. Ett annatmål är att trollhättebornas kulturellaidentitet skall stärkas ochindustrisamhällets historiadokumenteras.Trollhättans kommun har fattat ettprincipbeslut om att medverka i enförsta etapp av projektet, innebärandebl.a. att Industrisamhällets museum ochFuturum skall byggas på Nohabsfabriksområde. Kommunens bidrag kommerenligt beslutet att uppgå till högst 27miljoner kronor för investeringar exkl.fastighetsförvärvet och till högst 6,5miljoner kronor för tillkommandedriftkostnader. Vidare har Älvsborgsläns landsting i sitt beslut om 1996 årsbudget förklarat sig villigt att stödjaInnovatum i uppbyggnadsskedet. Därutöverkan nämnas att underhösten 1995 har ansökt om bidrag hosBoverket för ombyggnad av vissabyggnader på förmuseibyggnaden. Kommunen, landstingetoch avser att gemensamtsöka bidrag hos kompetensutveckling. Likaledes avserman att ansöka om bidrag ur EU:sstrukturfondsprogram för målområde 2,vars syfte är att främja regioner somdrabbats av industriell tillbakagång ochstor arbetslöshet.Enligt utskottets uppfattning kan ettfullföljande av det initiativ som tagitsi bli av värde för såvälkommunen som regionen. Projektet har somvisats i det föregående bl.a.naturvetenskapliga, tekniska,kulturhistoriska och pedagogiskadimensioner. Anläggningen kommer såledesatt spegla inte endast ett tidigareindustrisamhälle. Det kommer även attvara framtidsinriktat och stimulera tilldelaktighet i samhällsutvecklingen,bl.a. genom att skapa förståelse förförändringar i teknik och samhälle.När det gäller eventuell statligmedverkan i Innovatum vill utskotteterinra om det regeringsuppdrag som RAÄhar fått att ta fram etthandlingsprogram för bevarande, vård ochlångsiktig förvaltning av landetsindustriminnen som redovisats i etttidigare avsnitt i detta betänkande. Iprogrammet uttalas att mängden avnedlagda fabriksmiljöer ochindustrianläggningar är omfattande.Prioriteringar kommer därför att blinödvändiga, eftersom samhällets resurserför bevarande av det industriella arvetsannolikt aldrig kan förväntas svara motett faktiskt behov. Kulturmiljövårdenstår därför, anförs det, inför en avsina största utmaningar. RAÄföreslår att ett långsiktigt hållbartprogram för dokumentation, vård ochförvaltning av 15 viktigasteindustriminnen skall tas fram. Vidarebör ett urval av andra viktigaindustriminnen, som representerarindustrihistoriens tidsskikt,branschuppbyggnad och regionala särdragpekas ut. Som exempel på områden medtransportmedels- och tungprocessindustri nämns bl.a. Trollhättan.Vidare vill utskottet - då det gällerstöd till inrättandet avIndustrisamhällets museum - framhållaatt som saknarsärskild länsmuseibyggnad arbetar merdecentraliserat än de flesta övrigaregionala museer. Arbetet bygger i höggrad på samverkan med olika intressentersom lokala museer och kommuner,organisationer och föreningar.Länsmuseet har aktivt deltagit iprojekteringsarbetet för Innovatum.Därutöver kan nämnas attKulturutredningen bl.a. har föreslagitatt ett nytt statligt grundbidragssy-stem skall införas, vilket innebär attett större antal rörliga grundbidragskapas. Som utskottet anförde i sittbetänkande 1995/96:KrU1 kan - omförslaget genomförs - stöd lämnas tillbl.a.