bet · GK01SfU3 · 1996-10-08 00:00:00 — Reglernahar enligt socialutskottets meningutformats så att det tydligt framgår attdet i första hand är föräldrarna som hardet ekonomiska ansvaret för sina barn.Från utskottets synpunkter finns ingenerinran mot förslagen i propositionen.Socialförsäkringsutskottet kan utifrånsina utgångspunkter konstatera att ettminskat samband med bestämmelserna omunderhållsbidrag rymmer flera fördelar.Lagutskottet har också som framgått ovanframhållit att farhågorna i dessaavseenden inte bör överdrivas. Deföreslagna reglerna om underhållsstöd ärså konstruerade att en förälders förmågaatt bidra till sina barns försörjningtas i anspråk fullt ut och situationerdå föräldrar med goda inkomster erhållerstöd från det allmänna kommer attminska. Möjligheterna för föräldrar attmanipulera systemet genom att få ett förlågt underhållsbidrag fastställt ochdärigenom ett ökat samhällsstöd undviks.En annan fördel är att föräldrar enbarti de fall där underhållsbidraget kankomma att överstiga underhållsstödetsbelopp kan behöva anlita allmännadomstolar för att få ettunderhållsbidrag fastställt. Reglerna idet nya systemet är utifrån föräldrarnassynpunkt lättöverskådliga, i så måttoatt dessa utan svårighet vid enseparation kan konstatera vilkakonsekvenser detta får med avseende påde ekonomiska förpliktelserna. offentliga utfrågning varflertalet av de inbjudna personerna avuppfattningen att huvudprinciperna fördet föreslagna systemet är bra.Socialförsäkringsutskottet, som nedankommer att behandla regeringens förslagi dess enskildheter, anser att detföreliggande förslaget om underhållsstödtill barn till särlevande föräldrar urprincipiell synpunkt innebär attföräldrarnas ekonomiska ansvartydliggörs och att barnen garanteras enrimlig försörjning. Utskottet vill ocksåi likhet med socialutskottet bestämtmotsätta sig att en boförälder, i defall den underhållsskyldige inte kaneller vill sörja för sitt barn eller ärokänd, skall hänvisas till att sökasocialbidrag om han eller hon inte ensamkan sörja för sitt barn.Mot denna bakgrund har utskottet ingenerinran mot den principella utformningenav underhållsstödet till barn tillsärlevande föräldrar. Utskottetavstyrker sålunda bifall till motionernaSf24 yrkandena 1 och 4 och Sf27.Närmare om rätten till underhållsstödPropositionenI propositionen föreslås attunderhållsstöd skall lämnas till barnvars föräldrar inte bor tillsammans,oberoende av om barnet varaktigt bor hosendast en av föräldrarna eller växelvishos båda föräldrarna. Enligtpropositionen är gemensam vårdnad numerahuvudalternativet i omvårdnad även för sådana fall därföräldrarna inte bor tillsammans.Föräldrarna kan således själva ihuvudsak komma överens om hur denfaktiska vården skall utformas. I vissafall förekommer s.k. växelvis boende,dvs. att barnet i stor omfattning borhos båda föräldrarna. All erfarenhettalar enligt propositionen för att detär bäst för barnet att vidmakthålla näraoch goda relationer till båda sinaföräldrar även när föräldrarna intelever tillsammans. De ändringar somunder senare år vidtagits inom ramen förFB:s regelsystem om vårdnad har därförsyftat till att främjasamförståndslösningar och vidga utrymmetför gemensam vårdnad. Även när detgäller barnets underhåll och regler omunderhållsstöd bör systemet utformas såatt stöd kan lämnas såväl till barn somvaraktigt bor tillsammans med endast enförälder som till barn som bor växelvishos båda föräldrarna. Underhållsstödskall enligt propositionen lämnas enbartom barnet är folkbokfört hos en avföräldrarna och också varaktigt bortillsammans med den föräldern, vilketenligt propositionen inte hindrar attbarnet kan bo tillsammans med den andreföräldern. Med förälder bör jämställassärskilt förordnad vårdnadshavare. Ipropositionen framhålls attunderhållsstödet betalas ut till denförälder som barnet är folkbokfört hosoch att det förhållandet attåterbetalningsskyldigheten beräknas påden andres inkomster innebär ensamstämmighet med reglerna för särskiltbidrag för barn enligt lagen ombostadsbidrag. Samstämmigheten innebäratt man förhindrar att en förälderuppbär utfyllnadsdelen avunderhållsstödet, medan den andre uppbärbostadsbidrag för samma barn, vilketsammanlagt skulle innebära mer i bidragom föräldrarna har olika hög inkomst änvad som är avsett av lagstiftaren.Vid växelvis boende har enligtpropositionen båda föräldrarna kostnaderför barnet. Vardera föräldern står förbarnets kostnader barnetvistas hos henne eller honom. Någonunderhållsskyldighet enligt FB kan intefastställas vid sådant boende. Denförälder som inte är boförälder börenligt propositionen vid växelvis boendeinte heller åläggasåterbetalningsskyldighet gentemotstaten. har boföräldern lägrekostnader för barnet detvistas hos den andre föräldern.Underhållsstödet till boföräldern bördärför, enligt vad som framhålls ipropositionen, minskas i motsvarande månoch lämnas i form av utfyllnadsbidrag.I propositionen föreslås vidare att ettbarn inte har rätt till underhållsstödom barnets mor är boförälder och utangiltigt skäl låter bli att medverka tillatt få faderskapet till barnetfastställt, eller det finns grundadanledning anta att en bidragsskyldigförälder i rätt ordning erläggerunderhållsbidrag som inte är lägre ändet belopp som enligt den föreslagnalagen skulle betalas ut i underhållsstödeller det är uppenbart att denbidragsskyldige föräldern på något annatsätt ser till att barnet får motsvarandeunderhåll. Vidare föreslås attunderhållsstöd inte skall lämnas omboföräldern trots föreläggande och utangiltigt skäl inte medverkar till deåtgärder som behövs för attförsäkringskassan skall kunna driva inunderhållsbidrag från en bidragsskyldigförälder som är bosatt utomlands. Ävenbarn vars ena förälder är avliden kommeratt omfattas av den nya lagen.Regeringen har i propositionen hänvisattill att uttalat att enutredning bör ske av vilka möjlighetersom kan finnas för att kompensera ettbarn för bortfallet av stöd tillförsörjningen om barnet inte kan fåefterlevandepension när en förälderavlider (bet. 1992/93:SfU4, rskr.1992/93:69). I propositionen föreslåsemellertid att ett barn inte skall harätt till underhållsstöd om barnet harrätt till barnpension enligtbestämmelser i lagen om allmänförsäkring (AFL).Utskottets bedömningDet nya underhållsstödet kommer attomfatta en vidare krets barn än vadgäller bidragsförskottssystemet. Förutombarn med särlevande föräldrar och barnsom adopterats av en ensam person kommeräven barn vars ena förälder avlidit attomfattas. Underhållsstöd kommer ocksåatt kunna lämnas till barn som växelvisbor hos föräldrarna. Utskottet anser detutmärkt att hela denna grupp kanomfattas av samma regelsystem.Beträffande barn vars ena förälderavlidit gäller att barn som har rätttill barnpension enligt AFL inte kommeratt få rätt till underhållsstöd. Här börnämnas att underhållsstödets storlek ärungefär detsamma som barnpensionensgarantibelopp, av basbeloppet.Barnpensionen enligt AFL beräknasemellertid i kvotdelar i förhållandetill den avlidne föräldernsbosättningstid i eller tid medintjänad ATP-rätt. Vid bestämmande avefterlevandepensionens storlek kan ävenframtida bosättningstid beräknas, ochdetta sker på motsvarande sätt som vidförtidspension enligt bestämmelser i 5kap. 9 § AFL. Det anförda innebär attbarnpension för år räknat kan komma attunderstiga det belopp som skulle hautgetts i underhållsstöd, särskilt omden avlidne föräldern varit bosatt i ettland utanför EU. Situationer kan ävenförekomma då barnet överkompenseras,t.ex. då enbart en utländskefterlevandepension utbetalas. Utskottetanser att regeringen inom ramen för denuppföljning av reformen som kommer attske bör följa upp effekterna av attunderhållsstöd inte lämnas när rätt tillbarnpension föreligger. Regeringen börvid behov återkomma till medförslag till ändrade regler. Det anfördabör som sin mening geregeringen till känna.Utskottet vill nämna att RFV i Allmännaråd 1989:10 beträffande bidragsförskottangett att med växelvis boende avsessituationer då barn tillbringar mer änen tredjedel av tiden hos denunderhållsskyldige. Utskottet utgår frånatt detta kommer att ligga till grundför bedömningen även beträffandeunderhållsstödet.Utskottet tillstyrker propositionen inu behandlad del.Underhållsstödets storlekPropositionenI propositionen föreslås attunderhållsstöd skall lämnas med 1 173 krper barn och månad vilket motsvararungefär hälften av normalkostnaderna förett barn sedan hänsyn tagits till detallmänna barnbidraget. Om barnet haregna inkomster är det enligt vad somframhålls i propositionen rimligt attdessa beaktas och att underhållsstödetminskas om inkomsterna är tillräckligthöga. Ferieinkomster och andra mindreinkomster skall dock inte beaktas. Ipropositionen föreslås att inkomster somöverstiger skallbeaktas och medföra att underhållsstödetminskas av överskjutandebelopp.Underhållsstöd skall också kunnabetalas ut som ett utfyllnadsbidrag ochutgör då skillnaden mellanunderhållsstödet och denåterbetalningsskyldighet som skallfastställas till viss procent av denåterbetalningsskyldiges årsinkomst (senedan). Underhållsstöd skall betalas somutfyllnadsbidrag om det finns grundadanledning anta att en förälder betalarunderhåll till barnet som motsvararåterbetalningsskyldigheten enligtbestämmelserna om underhållsstöd, ombarnet bor växelvis hos båda föräldrarnaeller om sökanden begär det.MotionerGullan m.fl. (m) begär i motionSf24 yrkande 2 beslut om attunderhållsstödet och utfyllnadsbidragetskall vara behovsprövat. Motionärernaaccepterar inte att underhållsstödetsutfyllnadsdel utges som en allmängrundläggande trygghet för alla barntill särlevande föräldrar som då gynnasi förhållande till andra barn. Enligtmotionärerna måste målsättningen förstatens insatser på det familjepolitiskaområdet vara att barn lever i närarelationer till båda föräldrarna.Förslaget innebär, framhålls det imotionen, att staten gynnar enfamiljesplittring. Mot bakgrund häravbör såväl underhållsstödets förskottsdelsom utfyllnadsdel vara behovsprövat.I motion Sf26 yrkande 5 av RagnhildPohanka m.fl. (mp) begärs förslag omändrad beräkningsgrund för denunderhållsskyldiges underhållsstöd därhänsyn tas till boförälderns ändradeinkomst. Motionärerna framhåller att denbidragsskyldige föräldern får betala meri underhållsstöd om hans eller hennesinkomster ökar och mindre närinkomsterna minskar. Vidare tas hänsyntill barnets inkomster. Motionärernaanser att det finns starka skäl för attnärmare pröva om inte även boföräldernsinkomst skall påverka denbidragsskyldiges underhållsstöd.I motion Sf28 yrkande 1 av Rose-MarieFrebran m.fl. (kd) hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslagtill underhållsstöd som beaktarvårdnadshavarens ekonomi. Enligtmotionärerna är det i nuvarandestatsfinansiella läge, med besparingarinom snart nog varje område inomvälfärdssystemet, stötande attunderhållsstöd skall kommavårdnadshavare i de högstainkomstskikten till del. En sådanordning riskerar att undergrävasystemets legitimitet. I de fall då denunderhållsskyldigesåterbetalningsskyldighet inte är likastor som underhållsstödet bör därför eninkomstprövning ske. En sådan modellmåste enligt motionärerna utformas såatt marginaleffekterna minimeras och såatt administrationskostnaderna inteökar. I yrkande 3 begärs etttillkännagivande om ensamföräldrar medtonårsbarn. Enligt motionärerna kan detfinnas skäl att relateraunderhållsstödet till barnens ålder. Ettfaktum torde vara att omkostnaderna förtonårsbarn är högre än för yngre barn.Det allmännas stöd minskar också närbarnen går ut . Med hänsyntill en arbetsmarknadssituation som gerfå ungdomar i åldrarna 16-18 årmöjlighet till arbete på fritid kan denekonomiska situationen för mångatonårsföräldrar vara mycket pressad.Regeringen bör därför enligtmotionärerna noga följa och uppmärksammadenna grupp och överväga justeringar istödsystemet.Ulla m.fl. (v) framhåller imotion Sf25 att då nivån påunderhållsstödet knyts till denunderhållsskyldiges inkomst kommerstatens kostnader för underhållsstödetatt minska i takt med löneutvecklingen.På vilket sätt barnet skall fåtillgodogöra sig en underhållsskyldigslöneökning berörs inte i propositionen.I yrkande 5 begärs att underhållsstödetskall indexeras så att nivån följer denallmänna löneutvecklingen.Utskottets bedömningFrågan om en behovsprövning avunderhållsstödet i förhållande till denförälder som barnet bor hos diskuteras ipropositionen. Ett stort antalremissinstanser har ifrågasatt om inteett samhällsstöd som betalas ut tillvårdnadshavaren oberoende av dennesekonomi riskerar att undergrävasystemets legitimitet. Enligt regeringenfinns det flera skäl som talar mot enbehovsprövning. I propositionen uppgesatt det är en mycket liten grupp avboföräldrar som har höga inkomster.Statens inkomster skulle inte minskaannat är marginellt om en behovsprövninginfördes. I förevarande förslag ärunderhållsstödets storlek utformat såatt det skall motsvara halvanormalbeloppet för ett barn utöverbarnbidraget. Boföräldern svarar enligtpropositionen regelmässigt för enmotsvarande del av försörjningen ochofta betydligt mer. Därtill kommer attmarginaleffekterna för föräldrar medgoda och medelgoda inkomster redan i dagär besvärande genom att dessa får lägrebostadsbidrag och höjdabarnomsorgsavgifter. En behovsprövninginom ramen för det nya systemet skulleytterligare förstärka dessa effekter.Socialutskottet har i sitt yttrandeframhållit att en behovsprövning ärförenad med så många nackdelar att detinte bör införas.I likhet med vad som anförs ipropositionen ansersocialförsäkringsutskottet att ettsystem där en behovsprövning sker iförhållande till boförälderns ekonomihar många nackdelar. Farhågorna attförslaget skulle innebära att systemetslegitimitet ifrågasätts får enligtutskottets uppfattning inte överdrivas.Ett system med behovsprövning måstedessutom utformas så attmarginaleffekterna minimeras samtidigtsom administrationskostnaderna intenämnvärt ökar. Utformningen av ettsådant system innebär enligt utskottetsuppfattning betydande svårigheter ochkan komma att ställa stora krav påadministrationen med åtföljandekostnader. Sammanfattningsvis delarutskottet de skäl som regeringen anförmot att nu införa en behovsprövning.Utskottet tillstyrker såledesregeringens förslag och avstyrker bifalltill motionerna Sf24 yrkande 2, Sf26yrkande 5 och Sf28 yrkande 1.Beträffande frågan om en indexering avunderhållsstödet och frågan omunderhållsstöd bör utges med olikabelopp beroende av barnens ålder ansersocialutskottet i sitt yttrande att enindexering av underhållsstödet inte börske och att stödet i princip bör utgåtill alla barn med lika stort belopp.Socialförsäkringsutskottet delarsocialutskottets uppfattning ochavstyrker bifall till motionerna Sf25yrkande 5 och Sf28 yrkande 3.Allmänt om återbetalningsskyldighetPropositionenI propositionen föreslås att för detunderhållsstöd som lämnas till barnetskall den förälder som inte bortillsammans med barnet varaåterbetalningsskyldig gentemot staten.Återbetalningsskyldigheten föreslåsbestämd enligt en schabloniseradprocentmetod. Om ett underhållsbidragbestämts i form av ett engångsbeloppskall någon återbetalningsskyldighetinte fastställas.Regeringen framhåller attutgångspunkten för förslaget är att bådaföräldrarna efter förmåga skall bidratill barnets försörjning. Det är enligtpropositionen inte rimligt att staten,som ofta är fallet, står förkostnader för barnet som den föräldersom barnet inte bor hos har möjlighetatt bidra till. Att svara för sina barnsförsörjning bör vara en etableradsamhällelig norm.En ökning av försörjningsbidraget frånden förälder som inte har sitt barnboende hos sig bör enligt regeringensmening åstadkommas genom att särskildaregler införs, som innebär att dessaföräldrar blir skyldiga att helt ellerdelvis återbetala underhållsstödet tillstaten. Återbetalningsskyldigheten motstaten bör enligt propositionenbestämmas med hänsyn till denåterbetalningsskyldiges ekonomiskaförhållanden. Återbetalningsskyldighetenbör också vara oberoende av den andraförälderns ekonomi. På så sätt påverkasinte statens kostnader förunderhållsstöd av de ekonomiskaförhållandena hos boföräldern. Enligtpropositionen innebär detta att bandetmellan barnet och föräldrarna sätts iförgrunden medan föräldrarnas ekonomiskaberoende av varandra minskar. I de fallunderhållsstöd utges i form avutfyllnadsbidrag skall någonåterbetalningsskyldighet intefastställas. Utfyllnadsbidraget är ettrent samhälleligt stöd.Återbetalningsskyldigheten bör enligtpropositionen bestämmas enligt ettenkelt system med så få tolkningsmomentoch inslag av skönsmässiga bedömningarsom möjligt. Det bör vidare vara lättatt anpassa återbetalningsskyldighetentill ändrade ekonomiska förhållanden. Enlämplig metod blir därför att bestämmaåterbetalningsskyldigheten medutgångspunkt i denåterbetalningsskyldiges årligabruttoinkomst efter ett grundavdrag på24 . Återbetalningsskyldighetenföreslås fastställd till en viss procentav den så framräknade inkomsten. Ipropositionen föreslås att procentsatsenför fastställande avåterbetalningsskyldighet för ett barnskall vara , för två barn förvarje barn och för tre barn perbarn. Den totala procentsatsen föreslåsökad för varje ytterligare barnutöver tre. Vidare föreslås att alla denåterbetalningsskyldiges biologiska barnoch adoptivbarn räknas med i antaletbarn.Enligt propositionen tordemöjligheterna att driva in statensfordran utomlands beträffandeåterbetalningsskyldighet vara små.Regeringen föreslår därför att om denbidragsskyldige föräldern är bosattutomlands bör hamöjlighet att låta bli att fastställaåterbetalningsskyldighet.Försäkringskassan inträder då i barnetsrätt till underhållsbidrag, och statensfordran kan drivas in i utlandet i sammautsträckning som . I propositionenföreslås också att det bör införas enbestämmelse om att försäkringskassanhelt eller delvis får upphäva ett redanfattat beslut omåterbetalningsskyldighet om denbidragsskyldige föräldern bosätter sigutomlands.MotionerUlla m.fl. (v) framhåller imotion Sf25 att regeringens förslaginnebär att de som har höga inkomstereller stor förmögenhet kommer att fååterbetala en mycket större del avunderhållsstödet än de gör i nuvarandebidragsförskottssystem. Regeringen hardock bedömt att även vissaåterbetalningsskyldiga föräldrar medlåga inkomster kommer att betala mertill staten än vad som sker . Dettaframgår också av de analyser sompresenteras i propositionen. Debidragsskyldiga i decilgrupperna 2 och 3får en minskning av sin disponiblainkomst som - med tanke på de lågainkomsterna - kan bli svår att bära.Enligt motionärerna är syftet medreformen inte att stjälpa utan snarareatt poängtera båda föräldrarnas ansvarför barnens försörjning. Det kan ocksåbli svårt för staten att driva inåterbetalningen för de nämnda grupperna.Motionärerna anser därför att detfortlöpande bör göras en uppföljning avvilka effekter som underhållsstödet kanföra med sig för dem med låga inkomster.Motionärerna begär i yrkande 1 etttillkännagivande härom.I motion Sf28 yrkande 4 av Rose-MarieFrebran m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om behovet av att följaupp hur de nya reglerna påverkarmöjligheterna till nära och godarelationer mellan barnet och dess bådaföräldrar. Motionärerna framhåller attunderhållsstödet handlar om kronor ochören, men det är också av stor vikt attstödets utformning inte motverkar utanbidrar till att nära och goda relationermellan barnet och dess föräldrar kanupprätthållas. Vid en uppföljning måsteockså de fördelningspolitiska effekternaav förslaget beaktas.I två motioner tas upp frågan omgrundavdragets storlek.Gullan m.fl. (m) begär imotion Sf24 yrkande 3 beslut om attgrundavdraget skall vara 48 000 kr.Motionärerna hänvisar till att det idepartementspromemorian föreslogs justdetta belopp. En halvering av avdragetkan enligt motionärerna skapa problem iså måtto att det kommer att finnasunderhållsskyldiga vars skuld kommer attvara större än förbehållsbeloppet.Även i motion Sf26 av . (mp) hänvisas tilldepartementspromemorian och att dethalverade beloppet kan komma att drabbaunderhållsskyldiga med låga inkomster.Motionärerna begär i yrkandena 2 och 3att beslutar fastställagrundavdraget till 48 000 kr.Utskottets bedömningI propositionen framhålls atttillämpningen av reglerna ombidragsförskott och reglerna omunderhållsbidrag successivt lett tillallt lägre genomsnittliga bidrag tillbarnens försörjning från den föräldersom inte stadigvarande bor tillsammansmed barnet. Utskottet delar regeringensuppfattning att det inte är rimligt attstaten, som ofta är fallet, står förden del av barnets försörjning som denförälder som barnet inte bor hos harmöjlighet att bidra till. Den föreslagnalösningen om återbetalningsskyldighetinnebär att den bidragsskyldigesbetalningsförmåga tas i anspråk i ökadutsträckning. Återbetalningsskyldighetenföreslås vara oberoende av den andreförälderns ekonomi, varigenom statenskostnader för underhållsstödet intepåverkas av de ekonomiska förhållandenahos boföräldern. Sambandet mellanoönskade effekter mellan omunderhållsbidrag och utgivetunderhållsstöd kommer också därmed attupphöra.I den departementspromemoria,Underhållsstöd till barn till särlevandeföräldrar (Ds 1996:2), som låg tillgrund för regeringens förslag föreslogsatt ett grundavdrag från inkomsten skallfå göras med . I propositionenföreslås dock att ett grundavdrag skallfå göras med . Skälen härförär, enligt vad företrädare förSocialdepartementet uppgett förutskottet, i första hand att de redanbeslutade sparmålen skall kunna uppnås.Regeringen framhåller vidare ipropositionen att ett grundavdrag på tar hänsyn till dem med svagekonomi. Återbetalningsskyldiga medmycket låga inkomster kommer då att fåen låg återbetalningsskyldighet elleringen alls. I propositionen föreslåsdessutom att återbetalningsskyldighetenhelt skall bortfalla om den skulle blilägre än per barn och månad.Socialutskottet tillstyrker i sittyttrande regeringens förslag ochavstyrker bifall till motionerna.Utskottet noterar att RRV i sittremissyttrande överdepartementspromemorian har ansett attförslagen om återbetalningsbelopp fåtten fördelningspolitiskt mindre lämpligprofil. Besparingskravet, som då var 500miljoner kronor, uppnåddes inte hellergenom förslagen. RRV gjorde egnaberäkningar som visade att ettgrundavdrag på ochprocentsatser på 14, 17 och förett, två respektive tre barn skulle gebättre effekter i nämnda avseenden. offentliga utfrågning har RRVangett att man inte gjort någraberäkningar med anledning av det höjdabesparingskrav som ställts och de nyaberäkningsgrunder som regeringenföreslagit. RRV har uppgett att man föratt hitta den bästa lösningen behöverett större underlag men att reglerna kanjusteras efter hand.Utskottet delar uppfattningen att detinte minst mot bakgrund av sparmålen ochmed hänsyn till statens finanser ärrimligt att grundavdraget nu bestämstill . Utskottet har härvidäven beaktat möjligheterna somförsäkringskassan får att beviljaanstånd respektive medge eftergift. Medett lågt grundavdrag betonas också allaföräldrars ansvar att bidra till sinabarns försörjning. Vilken effekt dettafår med avseende på bl.a. möjligheternaatt driva in en uppkommen skuld fårbeaktas inom ramen för uppföljningen avreformen. Utskottet avstyrker bifalltill motionerna Sf24 yrkande 3 och Sf26yrkandena 2 och 3.Utskottet anser det väsentligt attfrågan om vilka effekter den nuföreslagna reformen kan komma att få medavseende på föräldrarnas ekonomiskasituation följs upp. I propositionenanförs också att regeringen noga kommeratt följa upp denna fråga. Syftet medmotion Sf25 yrkande 1 får därmed ansestillgodosett.Företrädare för Socialdepartementethar uppgett att även andra konsekvenserav reformen kommer att följasupp.Utskottet anser det väsentligt attså sker och anser därmed att syftet medmotion Sf28 yrkande 4 är tillgodosett.I sammanhanget vill utskottet särskiltkommentera regeringens förslag till lagom underhållsstöd såvitt avser 23 §andra stycket.