bet · GJ01KU30 · 1996-05-09 00:00:00 — (SFS1994:1672) flyttades ärenden som gällerkommuner, landsting och kommunalförbundfrån tillFinansdepartementet. Förvaltningsärendensom gäller flyktingar och invandraresamt utlänningars rätt att vistas ilandet fördes från Kulturdepartementettill , liksomlagstiftning som gäller mottagande avasylsökande. Ärenden som gällerbostadsväsendet och åtgärder för attfrämja bostadsförsörjningen flyttadesfrån tillNäringsdepartementet. Vidare bytte Miljö-och naturresursdepartementet namn tillMiljödepartementet.Enligt en bestämmelse idepartementsförordningen (1994:1672 2 a§) som trädde i kraft den 1 januari 1995har departementen till uppgift att inomsina ansvarsområden eller enligt vad somannars har överenskommits mellandepartement anmäla till Europeiskagemenskapernas kommission hur Sverigeuppfyllt de förpliktelser som följer avSveriges medlemskap i ändrades pånytt (1995:333) då detutöver ett stycke med samma innebörd somi den tidigare lydelsen av 2 a § ocksåföreskrevs att departementen skall utseSveriges representanter i det löpandearbetet inom Europeiska unionens rådsamt föreslå och utse Sverigesrepresentanter i kommittéer underEuropeiska gemenskapernas kommission.Bland övriga ändringar idepartementsförordningen under år 1995kan noteras att förvaltningsärendenrörande samhällsinformation fördes frånFinansdepartementet tillCivildepartementet (1995:1098).Ytterligare ändringar idepartementsförordningen trädde i kraftden (1995:1463). Blandannat fördes då förvaltningsärendenrörande föreningsväsendet i allmänhetfrån tillCivildepartementet.Utskottet finner inte anledning tillnågot uttalande i denna del.2. Regeringsprotokollen2.1 StatistikI bilaga A 1.1 lämnas en redovisning itabellform av antalet avgjordaregeringsärenden och deras fördelning pådrendegrupper och departement under1995. Av tabellen framgår att det totalaantalet ärenden var 11 691 mot 1994. Antalet regeringsärendenhar således minskat med ca 1 300 (9,). Det kan konstateras att sedan 1993har antalet ärenden gått ned från nästan14 000 till ca 11 700.De tre största ärendegrupperna var under1995 Dispens- och övriga partsärenden (3335), Tjänsteärenden (1 876) ochÖverklaganden (1 530). Dessa treärendegrupper har minskat liksom så gottsom samtliga övriga ärendegrupper. Enökning av inte alldeles obetydligt slagkan dock noteras för B-protokollärendena, dvs. ärenden som inteomedelbart har offentliggjorts.Ser man till fördelningen av ärendenmellan departementen finner man attJustitiedepartementet även harhandlagt det största antalet ärenden,2 250, vari ingår 1 332 nådeärenden.Näst största departementet är UDmed 1 528 ärenden. UD har - i motsatstill den allmänna trenden - ökat med 268ärenden (21,). Ökningen avser Dispens-och övriga partsärenden och B-protokollärenden. Övriga departement harmed några undantag minskat. Flyttningenav utlänningsärendena frånKulturdepartementet tillArbetsmarknadsdepartementet avspeglarsig i en klar minskning för det förraoch en klar ökning för det senaredepartementet.Ökningen av B-protokollärendena inom UDoch generellt förtjänar en särskildkommentar. Ökningen hänger samman medatt tillämpningsområdet för lagen(1991:341) om strategiska produkter(tidigare benämnd lagen om förbud motutförsel av vissa produkter som kananvändas i massförstörelsesyfte m.m.)utvidgades fr.o.m. den 1 januari 1995.Frågor om tillstånd enligt denna lagprövades av regeringen. Ökningen äremellertid tillfällig. Fr.o.m. den 1februari 1996 har prövningen av dessaärenden överflyttats till dennyinrättade myndigheten förstrategiska produkter. Inspektionenskall med eget yttrande lämna över ettärende till regeringens prövning, menendast om ärendet har principiellbetydelse eller annars är av särskildvikt. Samma ordning gäller för övrigtfrån samma tidpunkt för tillstånd ikrigsmaterielfrågor. Det samladeresultatet av dessa åtgärder torde blien väsentlig minskning av antalet B-protokollärenden inom UD.Redovisningen i denna del föranlederinte något uttalande från utskottet.2.2 Formell granskning avregeringsprotokollenI likhet med har protokollenöver samtliga regeringsbeslut underföregående år infordrats fråndepartementen. Protokollen harfortlöpande levererats till utskottetunder och början av 1996. De harblivit föremål för en översiktliggenomgång inom utskottets kansli ochdärefter återsänts till resp.departement.Den översiktliga genomgången har avsettde protokollerade besluten, inte dehandlingar som hör till besluten. Vidgenomgången har uppmärksamheten varitriktad främst mot den rättsliga grundenför besluten, handläggningen i resp.departement samt beslutens utformning.Vid genomgången har iakttagelser gjortssom meddelats berört departement. Igranskningsbetänkandet upptas endastfrågor av mer principiellt intresse.I årets granskning har uppmärksammatsett antal beslut där regeringenavskrivit en framställning tillregeringen.I 5 § departementsförordningenföreskrivs att då en framställning tillregeringen eller till ett statsrådåterkallats får ett departement avskrivaärendet. Eftersom detta är ettdepartementsbeslut syns inte detta iregeringsprotokollen. Om avskrivningskall ske av någon annan anledning änåterkallelse är det enligt den s.k. - Handläggningen av ärenden iregeringskansliet (Ds 1994:70) i regelregeringen som skall fatta beslutet.Avskrivning kan ske när ettställningstagande i sak av regeringen äronödigt, därför att förhållandena harändrats. Syftet med ansökan kan också hanåtts på annat sätt eller också finnsförutsättningarna för ansökan intelängre.Av de granskade besluten framgår intealltid vilka omständigheter sommotiverar en avskrivning. Vid kontaktmed det berörda departementet har detdock visat sig att det har funnits skälför avskrivning av ärendena. Det äremellertid utskottets uppfattning attgrunden för avskrivning skall framgå avprotokollet.3. RegeringskanslietPersonalI bilaga A 2.1 redovisas vissa uppgifterom personalsammansättningen iregeringskansliet.Antalet tjänstgörande iregeringskansliet exklusive UD ochkommittéer uppgick den 1 januari 1996till 1 990 personer, vilket innebär enökning med 117 sedan föregåendeårsskifte. Flest anställda hadeFinansdepartementet med 329 personer, enökning med 14 personer.Förvaltningskontorets personal, sombestod av 319 personer, hade ökat med42. med 97anställda hade ökat med 18 personer.Andra departement som ökat sin personalär (+15),(+13),(+9) ochNäringsdepartementet (+8). Departementsom minskat sin personal ärCivildepartementet (-5),(-4) ochUtbildningsdepartementet (-3). Övrigadepartement har ökat sin personal menendast marginellt.Inom UD fanns 1 408 anställda. Antaletkommittéanställda var 350 personer. Dettotala antalet anställda inomregeringskansliet uppgick till 3 748personer.Politiskt tillsatta tjänstemänDen fanns inomregeringskansliet 127 politiskttillsatta tjänstemän, varav 1ambassadör, 5 assistenter, 2planeringschefer, 72 politisktsakkunniga, 20 pressekreterare, 23statssekreterare och 4 biträdandestatssekreterare (bilaga A 2.2). Ett årtidigare var antalet politiskt tillsattatjänstemän 110, varav 1 ambassadör, 7assistenter, 2 planeringschefer, 54politiskt sakkunniga, 20 pressekreterareoch 26 statssekreterare. Ökningen mellan1995 och 1996 uppgår således till 17anställda.Statsrådsberedningen har det störstaantalet politiskt tillsatta tjänstemän,40 personer, varav 31 politisktsakkunniga. har 17politiskt tillsatta tjänstemän, varav 5sakkunniga och 3 statssekreterare/kabinettssekreterare. Finans-,Arbetsmarknads- och Socialdepartementethar 13 politiskt tillsatta tjänstemänvardera. Det minsta antalet politiskttillsatta tjänstemän finns påCivildepartementet (4) ochJustitiedepartementet (5).Hösten 1994 kom riksdagspartiernaöverens om förmåner för statssekreterarei samband med regeringsskiften m.m.Överenskommelsen gäller statssekreteraresom anställts efter den 7 oktober 1994och innebär bl.a. att statssekreterareefter ett regeringsskifte inte längregaranteras en ny statlig anställning. Defår i stället rätt till avgångsvederlagunder högst 24 månader. Regeringen harlämnat en redogörelse föröverenskommelsen i skrivelse 1994/95:225till riksdagen.Anställningsvillkoren för biträdandestatssekreterare, politiskt sakkunnigaoch informationssekreterare regleras idet s.k. politikeravtalet som träffades1979 med vissa senare tillägg ochförändringar.Utskottets bedömningGranskningen föranleder inget uttalandefrån utskottet.4. KommittéväsendetAntalet kommittéer uppgick vid slutet avår 1995 till 177, knappt 20 fler än åretinnan. avslutade 139kommittéer sitt arbete och 158tillsattes. Dessa uppgifter framgår avregeringens skrivelse 1995/96:103Kommittéberättelse 1995 - Kommittéernassammansättning och gäller kommittéertillsatta efter beslut av regeringen.Som en jämförelse kan nämnas att enligtföregående års kommittéberättelseavslutade 116 kommittéer sin verksamhetoch 100 nya tillsattes. varmotsvarande siffror 84 respektive 78.I kommittéberättelsens bilaga 4redovisas också ett antal mindre ellerunder verksamma utredningar.En undersökning av dessa kommittéerredovisas i årets granskningsbetänkandeunder en särskild rubrik.De totala kostnaderna för kommittéernaunder /95 visar enligtkommittéberättelsen en minskning mednästan . Föregående års redovisningvisade en kraftig ökning för dessakostnader med . Utvecklingenförefaller i årets redovisning haåtergått till 1993/nivå på entotal kostnad om ca 230 miljoner kronor.Vad gäller konsultkostnaderna kan enliknande tillbakagång noteras.Kostnaderna har sjunkit från ca 80miljoner 1994/95 till en nivå på ca 50miljoner i årets redovisning.Redovisningen föranleder inget uttalandefrån utskottets sida.5. FörfattningsutgivningenInledningUtskottet har på sedvanligt sättgranskat utgivningen av Svenskförfattningssamling (SFS). Granskningenavser och har tagit sikte påförhållandet mellan den tidpunkt dåförfattningarna kom ut från trycket ochdagen för ikraftträdandet. Enligtgällande bestämmelser skall enförfattning komma ut från trycket i godtid före ikraftträdandet.Bestämmelser om kungörande av lagar ochvissa andra författningar finns blandannat i 8 kap. 19 § regeringsformen, ilagen (1976:633, omtryckt 1989:335,senast ändrad 1994:1692) om kungörandeav lagar och andra författningar och iförfattningssamlingsförordningen(1976:725, omtryckt 1995:1462, senaständrad 1996:137). En närmare redogörelseför bestämmelserna ges igranskningsbetänkandet KU 1986/87:33,bilaga B 4.Enligt 8 kap. 19 § regeringsformenskall beslutad lag utfärdas avregeringen utan dröjsmål och kungöras såsnart det kan ske. I den s.k. , som innehåller riktlinjer förförfattningsskrivningen, harStatsrådsberedningen lagt fast vissaprinciper för författningsutgivningen.Bland annat anges att tiden mellan detatt en författning utkommer från trycketoch författningens ikraftträdande börvara minst . Endast ispeciella undantagsfall bör tiden sättaskortare än två veckor.Årets granskningUnder publicerades 1 730författningar i SFS. Det är en minskningmed cirka 300 författningar jämfört meder 1994. och 1993 utgavsungefär lika många författningar somunder år 1995.I nedanstående tabell redovisas antaletsent utkomna författningar i bådeabsoluta och relativa tal.Tabell 1. Antal och andel sent utgivnaSFS under år 1995Tid Antal Andelmindre än 1 06261 %före ikraftträdandetmindre än 595 34 %före ikraftträdandetefter dagen förikraftträdandet 12 mindreän 1 %Av tabell 1 framgår att av totalt 1 730utgivna författningar kom ut fråntrycket föreikraftträdandet. kom ut fråntrycket föreikraftträdandet. I totalsiffran 1 730författningar ingår lagar ochförordningar vars ikraftträdande bestämsav regeringen vid senare tillfällen.Även tillkännagivanden är medräknade.Det kan t.ex. röra tillkännagivanden avfrämmande staters anslutning till vissaav biträdda konventioner. 88fall av den typen återfinns i Svenskförfattningssamling . Omdessa författningar, vilka inte ärriktigt jämförbara med övrigaförfattningar med avseende påikraftträdandedatum, inte tas med ibasen, blir andelen författningar somkommit ut föreikraftträdandet . varmotsvarande siffra 45 %.I bilaga A 3.1 tabell 1 redovisas deförfattningar som utkommitmindre än föreikraftträdandet. 295 författningar komut från trycket under den sista veckanföre ikraftträdandet och 20 styckenefter eller förikraftträdandet. Det motsvarar avsamtliga författningar och innebär enminskning iförhållande till år 1994.I tabell 2 redovisas antalet utgivnaförfattningar respektive andelen sentutkomna författningar under de senasteåren.Tabell 2. Antal utgivna författningar.Andel sent utkomna författningar (mindreän fyra resp. föreikraftträdandetidpunkten) under perioden1991-1995Sent utkomna:mindre änmindre änÅr Antal 2veckor1991 2 047 * 33 %1992 1 777 49 %1993 1 750 34 %1994 2 093 42 %1995 1 730 * = uppgift saknasUtskottet har under betonatvikten av att författningsarbetetbedrivs på ett sådant sätt attförseningar undviks. Andelenförfattningar som kommit ut mindre före ikraftträdandet varoförändrat hög . Utskottetnoterar att andelen författningar somkommit ut föreikraftträdandet minskat något under år1995 jämfört med . Den relativthöga siffran för berodde dockdelvis på inträdet i EU den 1 januari1995 vilket ledde till ett stort antalförfattningsändringar i slutet av 1994.Utskottet vill framhålla att det iriktlinjerna för författningsutgivningenhar lagts fast att tiden mellan det atten författning utkommer från trycket ochförfattningens ikraftträdande bör varaminst . Det är endast ispeciella undantagsfall som tiden börkunna vara kortare än . Att ca60 % av författningarna inte uppfyllerde riktlinjer som skall gälla i normalafall är inte godtagbart. Att omkring entredjedel av författningarna kommer utmindre än föreikraftträdandet är inteheller det acceptabelt. Det är vidareett självklart minimikrav attförfattningarna inte kommer ut fråntrycket först efterikraftträdandedatumet.Utskottet har påpekatatt andelen sena författningar äralldeles för hög och att åtgärder börvidtagas för att bringa ned denna andel.Den fortsatt höga andelen senaförfattningar visar att utskottetspåpekanden inte har lett till önskatresultat. Utskottet vill därför markeraatt man i kommande granskningar avseratt närmare analyseraförfattningsutgivningen. En aspekt somdr av intresse i sammanhanget är tillvem författningarna riktar sig. Det ärav särskild vikt att författningar somriktar sig till enskilda publiceras igod tid innan de träder i kraft.En promemoria frånJustitiedepartementet redovisades igranskningsbetänkandet 1993/94:KU30(bilaga A 4.3). Promemorian innehöllförslag till åtgärder för att komma tillrätta med den sena utgivningen. Enåtgärd var att övergå till heloriginal itryckproceduren. Utskottet har inhämtatatt försöksverksamheten med heloriginalhar fortsatt under det gångna året.Vidare pågår arbete inomregeringskansliet som syftar till attmera effektivt utnyttja moderninformationsteknik. Detta kan bidra tillatt förseningar iförfattningsutgivningen minskar.I bilaga A 3.1 tabell 2 redovisas ävenförfattningsutgivningen departementsvis.Av redovisningen framgår bland annat attnära hälften av de författningar somutgivits av ochFinansdepartementet har utkommit mindreän före ikraftträdandet.Utskottet har i varje granskning sedan1990 studerat författningsutgivningendepartementsvis. En genomgång av degjorda granskningarna visar attUtbildningsdepartementet genomgående haren särskilt hög andel senaförfattningar. Även om andelen senaförfattningar utgivna avUtbildningsdepartementet inte är fulltså hög som ,är antalet sena författningarfortfarande oacceptabelt högt. Utskottettar i avsnitt 9 nedan upp andraadministrativa brister som kunnatiakttas rörandeUtbildningsdepartementet. Den översyn avdepartementets administrativa rutinersom utskottet avser att göra tar sikteäven på författningsutgivningen.Vidare har utskottet noterat att detunder har givits ut 17 s.k.rättelseblad till tidigare utkomnaförfattningar, vilket kan jämföras medatt det gavs ut 20rättelseblad.Som utskottet påpekade i förra åretsgranskningsbetänkande (1994/95:KU30 s.37-38) innebär medlemskap iEuropeiska unionen (EU) attnormgivningsmakt överlämnats tillEuropeiska gemenskaperna (EG), denöverstatliga delen av unionen.Normgivning som av EG beslutats i formav förordningar blir därmed direkttillämplig rätt i . EG-förordningar träder i kraft uteslutandegenom att publiceras i Europeiskagemenskapernas officiella tidning (EGT).Den närmare analys avförfattningsutgivningen som utskottetovan aviserat kommer även att omfattaEG:s förordningar.EG-direktiv är, med avseende på detresultat som skall uppnås, bindande förvarje medlemsstat till vilket det ärriktat men överlåter åt de nationellamyndigheterna att bestämma form ochtillvägagångssätt för det nationellainförlivandet. Enligt 18 a §författningssamlingsförordningen (SFS1976:725) skall, om en ny eller ändradförfattning helt eller delvis genomförEG-direktiv, en hänvisning tilldirektivet göras i denförfattningssamling där författningenkungörs.I övrigt föranleder granskningen ingetuttalande från utskottets sida.6. skrivelserInledningRegeringens skrivelse 1995/96:15Redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringenhar hänvisats tillkonstitutionsutskottet. Vidare lämnarregeringen vissa uppgifter om antaletgällande författningar samt arbetet medregelreformering och språkvård.Regeringens skrivelse har efterregeringens beslut den 23 november 1995överlämnats till den 13december 1995. Skrivelsen har föranletttvå motioner vilka överlämnats tillberörda utskott.Årets redogörelseDen nu aktuella redogörelsen avserhuvudsakligen sådana åtgärder somvidtagits från tiden för föregåenderedogörelse fram till det , dvs. den 1juli 1994-den 30 juni 1995. För attunderlätta riksdagsutskottensmöjligheter att vid sitt utvärderings-och uppföljningsarbete få en så aktuellbild som möjligt har redovisningen fåttomfatta även vissa regeringsbeslut fråntiden efter redovisningsperiodensutgång. Detta förfarande har endastanvänts om riksdagsskrivelsernadärigenom har kunnat rapporteras somslutbehandlade. Redovisningen omfattaralla till regeringen ställdariksdagsskrivelser från riksmötet1994/95 och de riksdagsskrivelser fråntidigare riksmöten som inte harredovisats som slutbehandlade.Vid utvärderingen och uppföljningen avriksdagens beslut tilldrar sigredovisningen av regeringens åtgärdermed anledning av riksdagenstillkännagivanden till regeringen ettsärskilt intresse. En nyhet i åretsredogörelse är att de moment iutskottsbetänkandena som innehållersådana tillkännagivanden utmärkts med enasterisk (*).Stort avseende fästs vid kvaliteten påoch konsekvenserna av regler. Sedanmitten av bedrivs ettomfattande arbete med att reformeraregler. Syftet med detta arbete ärfrämst att försöka begränsa mängdenregler i samhället och att bättreanpassa reglerna till aktuella krav pånormstyrning. Ett särskilt program förarbetet har ställts samman. Programmetomfattar numera även språkvård ochinformation om regelverket. Dettareformprogram har kontinuerligtredovisats för ibudgetpropositionerna. Det samband somfinns mellan reformarbetet och deuppgifter om antalet aktuella regler somsedan år 1992 har lämnats i förevarandesammanhang gör det motiverat att samlaredovisningen av såväl reformarbetet somde mera siffermässiga konsekvenserna avdet. Regeringens skrivelse är därför iförhållande till föregående års utökadmed en redogörelse för det pågåendereformarbetet avseende reglers kvalitet,språkvård och information omregelverket.Skrivelsen tar upp 609riksdagsskrivelser, varav 424 haravgetts under /95. 104 avskrivelserna avgavs under budgetåret1993/94 och 81 under tidigare budgetår.En departementsvis fördelning avskrivelserna redovisas i bilaga A 4.1.Det äldsta inte slutbehandlade ärendetdr en skrivelse (bet. LU1985/86:32, rskr. 1985/86:293) ochgäller producentskydd för sceniska ochmusikaliska verk. Liksom i förra åretsredogörelse hänvisas till att frågan äraktuell vid överläggningar som pågår medansvariga departement i övriga nordiskaländer.Utskottens granskningUtskottet har berett övrigariksdagsutskott tillfälle att yttra sigöver de delar av skrivelsen som harsamband med respektive utskottsberedningsområde. ,skatteutskottet, justitieutskottet,utrikesutskottet, kulturutskottet,trafikutskottet, näringsutskottet ochbostadsutskottet har yttrat sig, sebilagorna A 4.2-A 4.9. Övriga utskotthar beslutat att avstå från att avgeyttrande.Konstitutionsutskottet får inledningsvisför egen del anföra följande.Redogörelsen omfattar 59riksdagsskrivelser om beslut på grundvalav betänkanden avkonstitutionsutskottet. Tolv av dessaskrivelser var inte slutbehandlade närredogörelsen avlämnades; av dem är treäldre än och tre härrör /94. Resterande sex inteslutbehandlade riksdagsskrivelser ärfrån /95.Den äldsta inte slutbehandladeskrivelsen gäller betänkandet 1991/92:KU12, mom. 2. hade ställt sigbakom utskottets förslag omtillkännagivande bl.a. om att regeringenborde pröva förutsättningarna att vidgamöjligheten till muntlig förhandling irättsprövningsförfarande. Regeringenöverlämnade den 15 februari 1996proposition 1995/96:133 Några frågor omrättsprövning m.m. till , därbl.a. de frågor som behandlades ibetänkandet 1991/92:KU12 tas upp.Riksdagsskrivelsen är således numeraslutbehandlad. Utskottet har ibetänkande 1995/96:KU25 behandlatpropositionen.Riksdagsskrivelse 1992/93:5 gällerskyldighet för kommuner och landstingatt publicera författningar. InomFinansdepartementet har utarbetats enpromemoria, Kommunalaförfattningssamlingar (Ds 1995:7).Promemorian har remissbehandlats.Regeringen avser att återkomma tillriksdagen i ärendet.Riksdagsskrivelse 1992/93:414 innebarett tillkännagivande till regeringendels om myndigheternasuppdragsverksamhet ochoffentlighetsprincipen, dels omfolkbokföringssekretess. Regeringenöverlämnade tillriksdagen proposition 1995/96:127 Någrafrågor om sekretess där de aktuellafrågorna behandlades. Riksdagsskrivelsenär således numera slutbehandlad.Utskottet har i betänkandet 1995/96:KU24behandlat propositionen.Riksdagsskrivelse 1993/94:315 innebarett tillkännagivande till regeringen omatt sammanställa och utvärderaerfarenheter av folkomröstningar iSverige och i andra länder. Regeringenhar beslutat atttillkalla en särskild utredare för enöversyn av folkomröstningsinstitutet.Utredaren har bl.a. uppgifter i enlighetmed tillkännagivande (dir.1996:6).Riksdagsskrivelse 1993/94:381 gäller decentrala förvaltningsmyndigheternasledning. Utskottet har inhämtat attärendet numera är slutbehandlat.Riksdagsskrivelse 1993/94:450 handlarom ytterligare åtgärder motbarnpornografi m.m. Regeringenbemyndigade chefenför att tillkallaen kommitté med uppdrag att utredaåtgärder mot barnpornografi (dir.1994:117). Utredningsarbetet skall varaavslutat . för /96avseende polisväsendet skall utbyggnadenav kriminalunderrättelseverksamheten vidRikskriminalpolisen intensifieras isyfte att bättre kunna sammanställa ochförmedla information till de operativaenheterna. Utbyggnaden skall innefattaåtgärder mot barnpornografi. Dessaåtgärder skall också innefattautredningsverksamhet. I detta liggerbl.a. att polisen skall biståJustitiekanslern vid utredningar avtryckfrihetsbrott ochyttrandefrihetsbrott. Rikspolisstyrelsenhar i en skrivelse till regeringenredovisat en principskiss över denplanerade förändringen av verksamhetenvad avser bekämpandet avbarnpornografibrott.Finansutskottet bilaga A 4.2 harframhållit att endast två av de 43redovisade skrivelserna, som berörfinansutskottets beredningsområde, äräldre än . Enligt finansutskottethar beslut inom utskottetsansvarsområde i allt väsentligtgenomförts i rimlig tid. Finansutskottethar funnit anledning att kommenteraregeringens redovisning i tre fall. Tvåav fallen gäller att regeringen inteanger någon riktpunkt när den avser attåterkomma till med förslagtill ställningstagande. Ett fall gällerett tillkännagivande från tillregeringen som finansutskottet i ettyttrande till förra åretsgranskningsbetänkande 1994/95:KU30 inteansåg hade behandlatstillfredsställande.