bet · GK01FiU3 · 1996-12-05 00:00:00 — Detvå nuvarande anslagen bör enligtförslaget utgöra poster i det nyaanslaget.Till anslaget A 2 Bidrag till särskildainsatser i vissa kommuner och landstingföreslås att skall anvisa ettreservationsanslag om 400 miljonerkronor.Till anslaget A 3 Statligtutjämningsbidrag till kommuner ochlandsting föreslås att skallanvisa ett obetecknat anslag om . Anslagsformen föreslåsförändras till ett obetecknat anslageftersom anslagsformen förslagsanslaginte längre skall användas.MotionernaEnligt motion Fi509 av MarianneSamuelsson m.fl. (mp) innebärMiljöpartiet de grönas budgetförslag attkommuner och landsting får mer pengar.För år 1997 överensstämmer motionärernasram och förslag för de olika anslagenmed regeringens förslag. Samtidigträknar man med att kommunsektornsekonomiska förutsättningar skallförbättras med år1997 till följd av de åtgärder somföreslås. räknarmotionärerna upp ramen liksom anslaget A1 Generellt statsbidrag till kommuneroch landsting med 2 respektive 12miljarder kronor.I motion Fi605 av m.fl. (kd)anges att politik, omden vann stöd, skulleinnebära påtagliga förbättringar förkommunsektorn i förhållande tillregeringens politik. Skatteunderlagetskulle t.ex. förbättras med 4 miljarderkronor som en konsekvens av en slopadhöjning av de avdragsgillaegenavgifterna. Motionärerna ställerkrav på att ett vårdnadsbidrag för allabarnfamiljer skall införas till eninitial kostnad på den statliga budgetenpå . Motsvarandebelopp bör därför räknas av från detgenerella statsbidraget, eftersom ettvårdnadsbidrag skulle innebära minskadekostnader för kommunerna. Anslaget A 1bör därför jämkas till 62 227 miljonerkronor.I motion Fi611 av m.fl.(v) föreslås att anslaget A 3 Bidragtill särskilda insatser i vissa kommuneroch landsting utökas med 400 miljonerkronor så att det sammantaget uppgårtill . För övrigaanslag inom utgiftsområdet föreslårmotionärerna samma belopp somregeringen. ram förutgiftsområdet överstiger såledesregeringens motsvarande ram med 400miljoner kronor.I motion Fi613 av m.fl.(m) läggs förslag fram om åtgärder fören avreglering och ökadkonkurrensutsättning av den kommunalasektorn. Mot bakgrund av dessa förslagföreslår motionärerna en minskning avbidragen till kommuner och landsting med3 . Därutöverföreslås en minskning med 4 647 miljonerkronor som syftar till att återställadet ursprungligen antagna utrymmet förmomsavdrag i kommunsektorn.I övrigt föreslås i motionenminskningar av statsbidragen för attneutralisera den automatiska ökningen avde kommunala skatteintäkterna som följerav att de avdragsgilla egenavgifternasänks (-), attkostnaderna minskar till följd av enytterligare karensdag (-1 550 miljonerkronor) samt införandet avvårdnadsbidrag alternativt avdragsrättför barnomsorgskostnader (-). Sammantaget villModerata samlingspartiet minska anslageninom utgiftsområdet för med eller till 67 919miljoner kronor.Propositionens och motionernas förslagtill anslag inom utgiftsområde 25framgår av följande tabell:Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommunerMiljoner kronorMiljoner kronorAnslag Regeri m v kdngensförslagA 1 Generellt 62 227 0 0 -2statsbidrag till 600kommuneroch landstingA 2 Bidrag till 400 0 +40 0särskilda insatser i 0vissakommuner ochlandstingA 3 Statligt 20 985 0 0 0utjämningsbidrag tillkommuneroch landstingAllmänna -15bidrag till kommuner 693Totalt 83 612 -15 +40 -2693 0 600Utskottets bedömningRiksdagen har på förslag av utskottet ibetänkande 1996/97:FiU1 beslutat omramar för utgiftsområden och omberäkningen av statsinkomsterna. Ramenför utgiftsområde 25 har därvid somtidigare berörts lagts fast till 83 612miljoner kronor.De i motioner från Moderatasamlingspartiet och Kristdemokraternaframförda yrkandena om förändrade anslaginom utgiftsområdet är ett fullföljandeav respektive partiers budgetpolitiskaalternativ. Partierna tillgodoräknar sigpositiva kommunalekonomiska effekter avsina förslag beträffande avdragsgillaegenavgifter och vårdnadsbidrag, förModerata samlingspartiet även förförslaget till ytterligare karensdag.Även de gröna vill haförändringar i förhållande till fattadebeslut när det gäller egenavgifterna.Partiet för dock inte fram några förslagtill anslagsförändringar för budgetåret1997. villpartiet höja anslaget till generelltstatsbidrag med 2 respektive 12miljarder kronor. Utskottet kankonstatera att samtliga här aktuellaförslag till regeländringar har avvisatsav i samband medställningstagandet till ramar förutgiftsområdena och beräkningen avstatsinkomsterna.Vänsterpartiet ställer krav på attanslaget A 2 (Bidrag till särskildainsatser i vissa kommuner och landsting)skall räknas upp med 400 miljoner kronoreller till sammanlagt 800 miljonerkronor. Utskottet noterar attVänsterpartiet beträffande de två övrigaanslagen inom utgiftsområdet biträttregeringens förslag. Detta gör attpartiets yrkanden sammantaget inte rymsinom den av numera fastställdaramen för utgiftsområdet. Utskottetanser för sin del att regeringensförslag till anslaget A 2 är rimligtavvägt, särskilt mot bakgrund av attregeringen genom de beslut som anmäls iskrivelse 51 tillfört kommuner ochlandsting sammanlagt ytterligare 2,6miljarder kronor redan år 1997.Därutöver kommer 400 miljoner kronorfrån det här aktuella anslaget under år1997 att tillföras de kommuner som harsärskilt stor andel flyktingar.I Moderata samlingspartiets alternativföreslås två åtgärder som direktpåverkar den kommunala ekonomin, delsföreslås en minskning av statsbidragenmed genomytterligare avreglering avsocialtjänstlagen och barnomsorgslagen,dels föreslås en minskning avmomsbidraget med drygt 4,6 miljarderkronor. De föreslagna nedskärningarnamotsvarar lönekostnaderna för över 30000 heltidsanställda i kommunerna. Ensådan dramatisk neddragning av anslagenskulle enligt utskottet slåutomordentligt hårt mot kommunalaverksamheter som barnomsorg, skola,sjukvård och äldreomsorg liksom mot denkommunala sysselsättningen. Utskottetavvisar för sin del bestämt en sådanpolitik.Utskottet ställde sig redan i sambandmed behandlingen av ramen förutgiftsområde 25 (bet. 1996/97:FiU1 s.194) bakom förslaget att statsbidrageninte som för ett stort antal andrastatsutgifter skall minska utan varanominellt oförändrade de närmaste åren.Utskottet ansåg att den avvägning somgjorts i budgetpropositionen var rimligi nuvarande statsfinansiella läge. Motdenna bakgrund tillstyrker utskottet nuäven regeringens förslag till anslaginom utgiftsområdet.I propositionen föreslår regeringen enpermanent ekonomisk reglering som följdav det införda nyasystemet för återbetalning avmervärdesskatt till kommuner ochlandsting. Det föreslås ske genom attnivån på det generella statsbidragetfr.o.m. höjs med 3 482 miljonerkronor. Utskottet har - efter det attbudgetpropositionen presenterades -erfarit att uppgifter framkommit somleder till att justering bör göras såatt ytterligare försöver från det generella bidraget tillkommunerna till det generella bidragettill landstingen utöver de som tas upp ipropositionen. Den nya fördelningen avdet sammantagna beloppet om skulle efter korrigeringbli ett bidrag till kommunerna på och ett bidrag tilllandstingen på 6 491 miljoner kronor.Utskottet noterar att omföringarnamellan de olika kontona ärstatsfinansiellt neutrala.En motsvarande omföring för innevarandebudgetår godkändes av utskottet ibetänkandet 1996/97:FiU11 (s. 14) medanledning av förslaget tilltilläggsbudget i budgetpropositionen. Nuliksom då konstaterar utskottet attkommunförbunden är eniga om att enkorrigering bör göras. Enöverenskommelse därom har träffats den15 mellan företrädare förSvenska . Utskottet har försin del inget att erinra mot dennakorrigering.Med hänvisning till vad utskottet häranfört tillstyrks förslaget tillmedelsanvisning i propositionen ochavstyrks motionerna Fi509 (mp) yrkandena3 och 4, Fi605 (kd), Fi611 (v) yrkande 3och Fi613 (m) yrkande 9.Bidrags- och utjämningssystemetMotionernaI motionerna Fi602 (s), Fi604 (s), Fi607(s) och Fi612 (kd) väckta under denallmänna motionstiden tas vissakommuners kostnader förflyktingmottagandet upp. Bl.a. ställskrav på att sådana kostnader skallbeaktas i det statligautjämningssystemet.I motion Fi602 av ochLars () sägs att ochNorrköpings kommuner tagit ett mycketstort ansvar för de bosniska flyktingarsom regeringen vädjade tillkommunerna att ta emot. Andelen bosniersom mottagits i är ungefärfyra gånger och i nära tre gångerså stor som i genomsnittskommunen.Samtidigt har kommunerna drabbatssärskilt hårt av krisen påarbetsmarknaden. Enligt motionärernafinns det stor risk för att de nyakommuninvånarna låses fast i ettbestående utanförskap och attsocialbidragskostnaderna dramatisktökar, vilket i sin tur hotar att urholkakvaliteten i de kommunalakärnverksamheterna.Det nya utjämningssystemet har, enligtvad som hävdas i motionen, inte skapatrimliga förutsättningar för kommuner somlikt och tagit ettstort ansvar för flyktingmottagandet.Därför bör dessa förhållandenuppmärksammas av den statliga utredningsom har till uppgift att se överskatteutjämningen.Enligt motion Fi604 av . (s) är flyktingmottagandet ennationell angelägenhet, medan ansvaret i huvudsak ligger på nivå.Genom avtal mellan stat och kommun haröverenskommelser slutits som innebär attkommunerna kompenseras för kostnader somuppstår i samband medflyktingmottagandet. Motionärerna menaratt förutsättningarna att lyckas med ettintegrationsarbete ärrelativt goda i en normalarbetsmarknadssituation. Emellertid ärsituationen den att kommunernaskostnader för socialbidrag ökar kraftigtsamtidigt som det statliga åtagandetlöper ut. Problemet har tidigareaktualiserats främst utifrånstorstädernas perspektiv men motsvarandeproblem finns i hög grad även i småkommuner.Som exempel nämns i motionen Markarydskommun där man beräknar attsocialbidragskostnaderna kommer att ökamed när statens åtagande upphörvid . På liknande sätt kansituationen beskrivas i en mängd mindrekommuner med tidigare stortflyktingmottagande. Motionärerna anseratt det rimligen aldrig kan ha varitstatsmakternas avsikt att kommuner somhar varit solidariska får görabesparingar i skola, barnomsorg ochäldreomsorg för att klarakostnadsökningarna. Dessa förhållandenbör beaktas i den statliga utredning somhåller på att se över skatteutjämningen.Kostnaderna för flyktingmottagandetutifrån horisont tas upp imotion Fi607 av ochAnnika (). Motionärernaunderstryker att kommunalltid har uppfyllt de avtal somskrivits med Statens invandrarverkutöver vad som formellt fastlagts.Härtill kommer en omfattandesekundärinvandring utan statligersättning som innebär högasocialbidragskostnader för kommunen.Sammantaget har med ca 38 000invånare tagit emot 2 100 flyktingar . Av kommunens invånare har ca 4000 personer invandrarbakgrund.Förutom ökade sociala kostnader innebärflyktingmottagandet resurskrävandeinsatser inom barnomsorg, grundskola,gymnasieskola och kommunalvuxenutbildning.Skatteutjämningssystemet kompenserarinte för ökade kostnader förutomnordiska medborgare när det gällerbarnomsorg, gymnasieskola och kommunalvuxenutbildning, något som enligtmotionärerna förefaller uppenbartorimligt. Sammanfattningsvis ansermotionärerna att kommunåsamkats så stora kostnader förflyktingmottagandet att särskildainsatser från statens sida för attkompensera kommunen är befogade. Dettabör beaktas i den pågående utredningenom den kommunala skatteutjämningen.Även i motion Fi612 av () tas frågan om en översyn avutjämningssystemet med utgångspunkt frånförhållandena i upp. Kommunenhar enligt motionären den högstaandelen bosnier i förhållande tillfolkmängden bland landets kommuner (2,eller drygt 3 000 personer). I likhetmed i flera andra motioner pekas på attde särskilda statsbidragen täckerkommunernas kostnader förintegrationsinsatser och försörjningunder . Läget på den svenskaarbetsmarknaden och svårigheterna förflyktingar till egenförsörjning innebäratt påfrestningarna på kommunernassocialbidragskostnader därefter blirmycket stora. För delberäknas kostnadsökningen till ca 100miljoner kronor under 1997.Motionären konstaterar för sin del attdet nya utjämningssystemet inte skaparrimliga förutsättningar för de kommunersom tagit ett stort ansvar förflyktingmottagandet de senaste åren.Enligt hans mening beror detta på attmöjligheterna på arbetsmarknaden inteöverensstämmer med de förutsättningarsom modellen för kostnadsutjämningbygger på. Den faktor som är relevant ärandelen utomnordiska invånare som måsteges en ökad tyngd i systemet. Denlångsiktiga utformningen avkostnadsutjämningssystemet bör beaktaden beskrivna situationen. På kort siktbör en andel av de 400 miljoner kronorsom anvisat för särskildainsatser avsättas till ändamålet.Motion Fi28 av m.fl. (fp)har väckts med anledning av regeringensskrivelse /97:51 Vissa frågor om denkommunala ekonomin där regeringen bl.a.anmäler att den engångsvis avser attfördela tillkommuner som har en särskilt stor andelflyktingar och hög arbetslöshet blanddessa. Motionärerna säger att de godtarregeringens fördelning av de 400miljonerna ur den s.k. kommunakuten ävenom den skiljer sig något frånFolkpartiets förslag, som utgår från detgällande fördelningssy- stemet.I motion Ub247 av ()om segregation, väckt , tas en rad frågor ommedborgarnas möjligheter tillegenförsörjning och mångkulturellutveckling upp. Barn och ungdomar somväxer upp måste enligt motionären geslikvärdiga livschanser oavsett bakgrundoch omgivning. Skolan måste kunnakompensera för exempelvis bristandespråkkunskaper i hemmiljön. Det krävsdärför ett resursfördelningssy- stem somkan styra inte bara inom kommunerna utanockså mellan kommuner så att de skolorsom har ett stort antal elever med behovav särskilt stöd kan få mer pengar. Imotionen ställs krav på att inkomst- ochutjämningssy- stemet skall ta störrehänsyn till dessa behov.Utskottets bedömningUtskottet vill beträffande de häraktuella motionsyrkandena hänvisa tillatt regeringen i sin skrivelse 51redogjort för särskilda insatser för dekommuner som har en särskilt stor andelflyktingar, bl.a. på grund av en storsekundärinflyttning från andra kommuner.Regeringen bedömer att det är möjligtatt inom en total ram om högst 400miljoner kronor göra en verkningsfullinsats för de mest utsatta kommunerna.Insatserna skall finansieras med 200miljoner kronor av de medel som för år1996 finns avsatta på anslaget försärskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting och med högst hälften av de400 som föreslagits förår 1997, under förutsättning attriksdagen beviljar dessa medel.Regeringen har också beslutat omfördelningen av de första 200 miljonernatill ett knappt tjugotal kommuner. Destörsta bidragen har lämnats tillGöteborgs, , , Örebrooch kommuner. Andra kommunersom fått bidrag är bl.a. även Botkyrkaoch . Utskottet kan såledeskonstatera att de krav på omedelbarainsatser för vissa kommuner somframförts i olika motioner i hög gradblivit tillgodosedda genom de beslut somfattats. Utskottet ställer sig ocksåbakom regeringens ställningstagande ifrågan och har således inget att erinramot att en del av medlen för påanslaget A 2 disponeras på det sätt somaviseras i skrivelsen.När det gäller önskemålen i motionernaatt kostnaderna för flyktinginsatserskall beaktas i kostnadsutjämningen ibidrags- och utjämningssystemet fårutskottet anföra följande. Ikostnadsutjämningen tar man visshänsyn till andelen utomnordiskamedborgare. En parlamentarisk kommittéhar till uppgift att följa upp ochutveckla det nya utjämningssystemetvarvid tyngdpunkten ligger påkostnadsutjämningen. I detta sammanhangkan även frågan om kostnaderna förutomnordiska medborgare komma att prövasi ett mer långsiktigt perspektiv.Utskottet avstyrker med det anfördamotionerna Fi28 (fp) yrkande 2, Fi602(s), Fi604 (s), Fi607 (s), Fi612 (kd)samt Ub247 (fp) yrkande 4.De kommunala skatteinkomsterna år 1997Regeringens skrivelseI regeringens skrivelse understryks attmånga kommuner och landsting står infören besvärlig situation inför år 1997.Enligt regeringens bedömning finns deten stor risk för att den försämradeekonomin kan leda till bådekvalitetsförsämringar i verksamheten ochtill att uppsägningar av personal kanbli nödvändiga. Mot bakgrund av att depreliminära skatteinkomsterna för år1997 som kommuner och landsting dittillsarbetat efter beräknats på ett något merpessimistiskt antagande om densamhällsekonomiska utvecklingen än denbedömning som regeringen använt ibudgetpropositionen beslutade regeringenden att ändra denuppräkning som skall göras avskatteunderlaget.Detta innebär omkring 2,6 miljarderkronor i ökade preliminäraskatteinkomster för kommuner ochlandsting . Den åtgärd somregeringen vidtagit är att i förordningupphäva de uppräkningsfaktorer somRiksrevisionsverket fastställt ochbestämma nya sådana. Detta gör attkommuner och landsting erhåller depreliminära skatteinkomster som följerav antagandena i budgetpropositionen.MotionernaI motion Fi24 av m.fl. (m)anförs att regeringen borde medverkatill de för ekonomins funktionssättnödvändiga strukturförändringarna istället för att vidta de nu aktuellaimprovisatoriska åtgärderna.Motionärerna påpekar att det iregeringens skrivelse tydligt anges att slutavräkning av 1997 årsskatteinkomster kommer att ske isedvanlig ordning . Detta innebär attkommuner och landsting enligt gällanderegler skall återbetala deskatteintäkter de erhållit för mycket omregeringens mer optimistiska prognosslår fel. Mot den bakgrunden är detförvånande att regeringen inskridit motden gällande ordningen för utbetalningav preliminära skattemedel. Motionärernaanser också att det är felaktigt att nulikviditetsmässigt förstärkakommunsektorn, något som kan ge enfelaktig signal och motverka nödvändigtrationaliseringsarbete.Enligt motionärerna är detkonstitutionellt uppseendeväckande attföreträdare för regeringen efter det attregeringen fattat sitt beslut lämnat engaranti att medel upp till ett belopp på2,i praktiken ejskall behöva återbetalas omskattekraftsutvecklingen ej blir denprognosticerade. Något förslag med deninnebörden har regeringen emellertidinte avlämnat till ,konstateras det i motionen.Enligt motion Fi25 av . (v) ställer sigpositivt till att kommunerna ges ökaderesurser. Men tyvärr har regeringen getten falsk bild av att kommunerna tillförsnya friska pengar. Om det dessutom visarsig att regeringen överskattattillväxten i ekonomin och underskattatarbetslösheten kan kommunernatvingas att betala tillbaka pengarna.Motionärerna anser att detåterbetalningsskydd som finans- ochinrikesministrarna utlovat i ett brevinte är tillräckligt. Vid den tidpunktdå det är aktuellt med en eventuellåterbetalning kan det sitta en annanregering vid makten som inte anser sigbunden av tidigare regeringars löften.Ett återbetalningsskydd bör därförstadfästas genom ett riksdagsbeslut.I motion Fi26 av m.fl. (kd)reses invändningar mot regeringens metodatt upphäva de av Riksrevisionsverketfastställda uppräkningsfaktorerna.Verket har varit mycketträffsäkert i sina bedömningar av detförväntade skatteunderlaget. Enligtskrivelsen skall slutavräkningen av 1997års skatteinkomster ske i vanligordning. Det innebär enligt motionen attom regeringen gjort en felaktigbedömning kommer det att drabba dekommunala budgetarna genom enåterbetalning 1999, dvs. Det förhållandet att regeringenutfärdat ett återbetalningsskydd ändrarinte på detta. Regeringens skrivelseinnebär fortfarande bara ett osäkertlån.Om återbetalningsskyddet skulle behövaanvändas, hävdar motionärerna, innebärdet att regeringen redan har utnyttjaten lucka i det nya budgetsystemet. Vidförändringar på utgiftssidan måsteregeringen gå till och meddeladetta så att en finansiering kan görasinom den totalram som finns för statensutgifter. Denna lucka i lagen harregeringen cyniskt utnyttjat, heter deti motionen.Enligt motion Fi27 av . (mp) välkomnar degröna regeringens beslut att i någon månmildra den statliga åtstramningen avkommuner och landsting. Välfärdenskärnområden - vård, omsorg och skola -drabbas i ökande grad av besparingar somnu slår mot verksamhetens omfattning ochkvalitet. Enligt motionärerna är detåterbetalningsskydd som regeringenutlovar osäkert eftersom avräkningenkommer att ske , efterriksdagsvalet . Det kan inteuteslutas att den regering som bildasefter val väljer en annanpolitik. Det är därför viktigt, ansermotionärerna, att regeringen redan ivårpropositionen 1997 föreslår sådanaåtgärder att löftet i sak uppfylls. Detbör göras genom att införa beståendeekonomiska lättnader för kommunsektorn.I motion Fi28 av m.fl. (fp)gör motionärerna bedömningen att läget ikommunerna utvecklats dithän att ettresurstillskott är nödvändigt. Därföravvisas inte den åtgärd som regeringenvidtagit eftersom syftet - att mildra devärsta effekterna av kommunalaneddragningar - är angeläget. Däremotanförs allvarliga principiellabetänkligheter mot den metod somanvänts.Motionärerna anser att den valdametoden är ett slags kreativ bokföring.Det understryks att det inte är någontillfällighet att ett statligt ämbetverk- och inte - hargivits i uppgift att räkna ut vilkasummor som skall betalas ut tillkommunerna. Att uppgiften givits till enfrån den politiska nivån oberoendemyndighet gör det svårare att utövapåtryckningar i själva beräkningsfasen.Enligt motionen tjänar alla i längden påatt det tekniska beslutsunderlaget inteär färgat av politiska hänsyn. En nyförordning med samma innebörd som den avregeringen upphävda bör återinföras.Även i denna motion görs invändningarmot det s.k. återbetalningsskydd somutfärdats av företrädare för regeringen.Bl.a. ställs frågan vilken rättsligverkan som utfästelserna har. Enligtmotionärerna bör därför de legalaförutsättningarna föråterbetalningsskyddet klarläggas.Utskottets bedömningUtskottet stöder de åtgärder somregeringen i skrivelse 51 anmäler förriksdagens kännedom. Utskottet ser medtillfredsställelse att de beslutadeinsatserna kommer att förbättra deekonomiska förutsättningarna förkommuner och landsting . Iett antal motioner tas frågan omfastställandet av uppräkningsfaktorernaoch frågan om det s.k.återbetalningsskyddet upp.Utskottet kan konstatera att det avlagen (1965:269) med särskildabestämmelser om kommuns och annanmenighets utdebitering av skatt m.m.framgår att regeringen - eller denmyndighet som regeringen bestämmer -skall besluta om uppräkningsfaktorer (4§). Regeringens beslut innebär attkommuner och landsting erhåller deskatteinkomster som följer avantagandena i budgetpropositionen. Imotsats till vad som hävdas i motionFi26 (kd) är beslutet inte ett sätt attkringå det nya budgetsystemet. Dethandlar här inte om att betala ut medeltill kommuner och landsting som annarsskulle belasta budgetens utgiftssida. Dekommunala skatteinkomsterna betalastvärtom normalt ut från statsbudgetensinkomstsida (inkomsttitel ).Sammanfattningsvis försämrar regeringensåtgärd inte statens inkomster, utgiftereller saldo i förhållande till vad somframgick av förslaget tillbudgetproposition.Företrädare för regeringen ochCenterpartiet har i sammanhanget gjortdeklarationer om ett återbetalningsskyddpå upp till 2,6 miljarder kronor.Innebörden är att om slutavräkningen år1999 skulle visa att regeringenöverskattat skatteunderlagets ökning år1997 så kommer det felande beloppet,dock högst , attutbetalas som ett extra statsbidrag år1999 till kommuner och landsting.Utskottet ställer sig för egen del bakomde politiska utfästelser som därigenomgjorts. Ett troligt huvudalternativ äratt den ekonomiska utvecklingen blirsådan att en återbetalning ej kommer attbli aktuell. Det skulle därmed inte blinödvändigt med ett bemyndigande tillregeringen att utbetala ett extrastatsbidrag. Om det mot förmodan skullebli aktuellt förutsätter utskottet attregeringen återkommer med en begäran omett sådant bemyndigande.Med hänvisning till vad utskottet häranfört avstyrks motionerna Fi24 (m),Fi25 (v) yrkande 1, Fi26 (kd) yrkande 2,Fi27 (mp) yrkande 1 och Fi28 (fp)yrkandena 1 och 4.Stimulans till kommunalaskattesänkningarMotionenI motion Fi613 av m.fl.(m) anförs att den lag om spärr motkommunala skattehöjningar som riksdagennyligen beslutat om bör kompletteras meden stimulans till vissa kommuner attsänka sin höga kommunalskatt.