bet · GJ01BoU10 · 1996-04-25 00:00:00 — De ekonomiska villkoren för det sent byggda bostadsbeståndet, m.m. I detta betänkande behandlas förslagen iproposition 1995/96:101 om de ekonomiskavillkoren för det sent byggdabostadsbeståndet samt åtta motionerväckta med anledning av propositionen.Utskottet tillstyrker regeringensförslag vad gäller fastighetsskatten förbostäder med värdeår 1991,kreditgarantins andel avgarantiunderlaget regelsystemsamt konsumentskyddet vid nybyggnad avsmåhus. Vad gäller regeringens förslagom hyresgästinflytandet vid ombyggnadföreslår utskottet med anledning avpropositionen och motionsförslagen ifrågan en delvis annorlunda utformningav reglerna. Utskottet förordar att entemporär ordning med krav på ettgodkännande av hyresgästerna innan enansökan om statligt räntestöd prövasinriktas på de fall då uppsägning avhyreskontrakt skett eller avses ske. Dentemporära regeln införs i avvaktan påkommande förslag om ändringar ihyreslagstiftningen och avses längstgälla till utgången av juni 1997.Motionsförslagen i övriga frågoravstyrks.Med anledning av en skrivelse frånNäringsdepartementet föreslår utskottetmed användande av sin initiativrätt atten ändring görs i de regler som gällerför visst extra stöd från fonden förfukt- och mögelskador i småhus. Syftetmed ändringen är att ge tillräcklig tidför upphandling av de stödberättigadeåtgärderna.Till betänkandet har fogats åttareservationer och fyra särskildayttranden. Regeringen har i proposition1995/96:101 föreslagit att riksdagen1. antar regeringens förslag till lagom ändring i lagen (1984:1052) omstatlig fastighetsskatt,2. godkänner det som regeringenförordar om kreditgarantins andel avgarantiunderlaget (avsnitt 6.3),3. godkänner vad regeringen anfört omatt ändra förutsättningarna för statligträntestöd såvitt gäller delshyresgästers inflytande vid ombyggnad avhyreshus, dels konsumentskyddet vidnybyggnad av småhus (avsnitt 7). I betänkandet behandlas de med anledningav propositionen väckta motionerna1995/96:Bo17 av m.fl. (mp)vari yrkas1. att avslår regeringensförslag i den del som avserfinansieringen av att fastighetsskattinte tas ut för för bostäder ihus med värdeår 1991,2. att hos regeringen begärnytt förslag till finansiering av den ipropositionen föreslagna skattelättnadenför för sent byggda bostäder.1995/96:Bo18 av m.fl. (v)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om bakgrunden till bygg- ochbostadssituationen,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om egnahemsägarnas situation,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om de kommunala bostadsbolagenssituation,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om fastighetsskatt för årgång1991,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om 1993 års regler,6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om bindning av räntenivån vidbyggstart,7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om hyresgästinflytande,8. att hos regeringen begären utredning om konsumentskyddet medinriktning på kopplingen mellansubvention och produktion enligt vad imotionen anförts,9. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om Habitat II.1995/96:Bo19 av och () vari yrkas att riksdagenbeslutar att ny- och ombyggnadsprojektsom påbörjas skall fåräntebidrag för samma andel avkostnaderna som de bostäder sompåbörjades under år 1995.1995/96:Bo20 av m.fl. (m)vari yrkas att avslårproposition 1995/96:101 i de delar somberör hyresgästers inflytande vidombyggnad av hyreshus i enlighet med vadsom anförts i motionen.1995/96:Bo21 av ochMichael () vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn avboendebeskattningen,2. att avslår regeringensförslag beträffande hyresgästernasinflytande över ombyggnader som utförsmed statligt räntestöd i avvaktan påremissvaren på den särskilda utredarensförslag.1995/96:Bo22 av m.fl. (c)vari yrkas1. att avslår proposition1995/96:101, såvitt avserhyresgästinflytande vid ombyggnad,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ett permanenthyresgästinflytande inom hyreslagensram.1995/96:Bo23 av och () vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om fastighetsskatten,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om förmögenhetsskatten,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om hyresgästinflytandet.1995/96:Bo24 av m.fl. (m)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om fastighetsskatten,2. att hos regeringen begärförslag om sänkt fastighetsskatt ochreducering av markvärdet som underlagför uttag av skatt i enlighet med vadsom anförts i motionen.YttrandeBostadsutskottet har berettskatteutskottet tillfälle att yttra sigöver förslagen i propositionen jämtemotioner i vad avser frågor omfastighetsskatt. Skatteutskottetsyttrande - 1995/96:SkU8y - har sombilaga 2 fogats till detta betänkande.Skrivelser m.m.Skrivelser med anknytning till de frågorsom behandlas i detta betänkande harinkommit från ,ochSveriges Fastighetsägare. har företrädare för SverigesFastighetsägare lämnat uppgifter ifrågan om hyresgästinflytande vidombyggnad. Skrivelser har vidareinkommit till utskottet i vilka merallmänt tas upp frågor omboendebeskattning. InledningI proposition 1995/96:101 tar regeringenupp vissa frågor med anledning av denbostadspolitiska utredningensdelbetänkande, 1990-taletsbostadsmarknad - en första utvärdering(SOU 1995:98). de ekonomiska villkoren förförvaltningen av det sent byggdabostadsbeståndet. Det innehåller ocksåen första utvärdering av effekterna av1993 års regler för stöd tillbostadsbyggandet. I propositionenåterges kortfattat de överväganden ochförslag som den bostadspolitiskautredningen redovisat i olika frågor.Propositionen innehåller även vissaförslag som aktualiserats i annanordning. Detta gäller förslagen omhyresgästinflytande vid ombyggnad samtkonsumentskyddet vid nybyggnad avsmåhus.Bostadspolitiska utredningen (N1995:01) tillsattes . Efteravlämnandet av det ovan nämndadelbetänkandet harutredningens arbete fortsatt. Enligtsina direktiv (dir. 1995:20) skallutredningen ta fram underlag för beslutom bostadspolitiken på längre sikt.Utredningsarbetet i sin helhet skallvara genomfört senast vid utgången avseptember 1996.FastighetsskattefrågorFastighetsskatt för bostäder med värdeår1991Reglerna för fastighetsskatt förändradesi flera avseenden i samband medgenomförandet av skattereform.Enligt de bestämmelser som då infördes ilagen (1984:1052) om statligfastighetsskatt är bostäder med värdeår1991 eller senare, dvs. i principbostäder som har färdigställts efter år1990, befriade från fastighetsskatt förde som följer efter värdeåret.1990 års skattereform innebar också attsärskilda övergångsbestämmelser förhyreshus och småhus med värdeåren1973-1990 infördes. Reglerna harinneburit hel eller halv befrielse frånfastighetsskatten årstaxering, och skattelättnaderna haravtrappats successivt. kvarstår dessalättnader helt eller delvis för hyreshusmed senare värdeår än 1982, ochskattelättnaderna upphör helt . I fråga om småhusenhar övergångsbestämmelserna begränsatsig till värdeåren 1986-1990 och tillbefrielse från hälften avfastighetsskatten.I propositionen konstateras att det -som en följd av reglernas konstruktion -vid taxering för första gångenskall tas ut halv fastighetsskatt förbostäder med värdeår 1991, somhyreshusenheter med värdeåren 1989 och1990 ännu är helt skattebefriade.Regeringen anser emellertid att det inteär rimligt att belasta bostäder i 1991års hyreshusenheter med fastighetsskatttidigare än bostäder i de två föregåendeårgångarna. Därför föreslår regeringenatt fastighetsskatt inte skall tas utför hyreshus med värdeår 1991 för år1997. Eftersom reglerna i fråga omårgångarna 1991 och senare är lika förhyreshus och småhus anser regeringen attden föreslagna åtgärden bör gälla även ifråga om bostäder i småhusenheter.Skattebortfallet till följd av denföreslagna lagändringen beräknas till280 och bör enligtpropositionen finansieras inom ramen förde som avsatts hösten1994 för framtida åtgärder i syfte attreducera företagsskatten.De motioner som har väckts i ärendetinnehåller inte någon erinran mot detföreslagna undantaget förfastighetsskatt bostäder. Imotion 1995/96:Bo17 (mp) anförs dock attåtgärden bör finansieras på annat sättän med medel som har reserverats förskattelättnader för företag.Motionärerna yrkar därför avslag på deni propositionen föreslagnafinansieringen (yrkande 1) och attriksdagen hos regeringen begär ett nyttförslag i denna fråga (yrkande 2). Imotion 1995/96:Bo18 (v) yrkande 4föreslås ett tillkännagivande tillregeringen angående den hittillsvarandehanteringen av övergångsreglerna m.m.för fastighetsskatten. Motionärernaanser att det finns anledning att riktakritik mot att inte de nu aktualiseradeproblemen uppmärksammats tidigare.Skatteutskottet har i sitt yttande tillbostadsutskottet (yttr. 1995/96:SkU8y)förordat att regeringens förslag börgodtas. I yttrandet föreslås dock attett förtydligande av lagtexten görs såatt det klarare framgår attskattelättnaden endast avser bostäderoch således inte affärslokaler ochliknande. När det gäller frågan omskattelättnadens finansiering utgårskatteutskottet från att det aktuellaförslaget inte kommer att ändraförutsättningarna för de övervägandensom pågår rörande ändringar påföretagsbeskattningens område. Motion1995/96:Bo17 (mp) avstyrks således. Inteheller kritiken i motion 1995/96:Bo18(v) mot hanteringen av de aktuellafrågorna bör enligt skatteutskottetsmening föranleda något särskiltställningstagande från sida.Som framgått ovan har inga invändningari sakfrågan riktats mot förslaget omfastighetsskatt för bostäder med värdeår1991. På de grunder som redovisats ipropositionen, och som ävenskatteutskottet godtagit, anserbostadsutskottet att bör antaregeringens förslag till ändring i lagenom statlig fastighetsskatt. Ettförtydligande av lagförslaget bör dockgöras i enlighet med skatteutskottetsförslag. Detta kan ske genom att denpunkt 6 i övergångsbestämmelserna somregeringen föreslagit kompletteras medorden på bostadsdelen och därigenomfår följande lydelse:6. I stället för vad som följer av 3 §första stycket skall det vid 1998 årstaxering inte tas ut fastighetsskatt påbostadsdelen för fastigheter bebyggdamed byggnader vilka innehåller bostäderoch har värdeår 1991. Om fastighetsskattskall beräknas enligt olika grunder förskilda delar av fastigheten skall 3 §femte stycket tillämpas.Även vad gäller frågan om finansieringenav skattelättnaden instämmerbostadsutskottet i skatteutskottetsbedömning. ställningstagandepå företagsbeskattningens område får skei annat sammanhang. Bostadsutskottetavstyrker därmed motion 1995/96:Bo17(mp).Den kritik mot hanteringen avfastighetsskattefrågan i aktuelltavseende som föreslås i motion1995/96:Bo18 (v) yrkande 4 skulle enligtbostadsutskottets uppfattning inte tjänanågot reellt syfte. Yrkandet avstyrkssåledes.Bostadsbeskattning i övrigtTre av de motioner som väckts medanledning av propositionen tar uppfrågor om bostadsbeskattningens allmännautformning.I motion 1995/96:Bo21 (kds) yrkande 1föreslås genom etttillkännagivande förorda att denbostadspolitiska utredningen genomtilläggsdirektiv ges i uppdrag attgenomföra en översyn avboendebeskattningen och lägga förslag ifrågan. Motionärerna redovisar ävenkortfattat sin uppfattning om vilkaförändringar som är önskvärda. Detgäller bl.a. en sänkning av skattenivåntill , införande av en takregel sombegränsar fastighetsskatten i storstäderoch skärgårdar samt att sambeskattningenav förmögenhet bör slopas.Motsvarande frågor tas även upp imotion 1995/96:Bo23 (fp) yrkande 1. Imotionen framhålls särskilt de problemsom fastighetsskattereglerna anses ledatill i skärgårdsområdena. Motionärernamenar att förslag om lättnader för dessaområden måste presenteras omgående.Yrkande 2 i motionen har innebörden attförmögenhetsskatten bör sänkas.Moderata samlingspartiet redovisar ipartimotionen 1995/96:Bo24 sininställning till önskvärda förändringarpå bostadsbeskattningens område. Enligtvad som föreslås i yrkande 1 börfastighetsskatten successivt avvecklasoch ersättas med en schablonbeskattningav småhus och bostadsrätter. Vidareföreslås att förmögenhetsskatten slopasoch att reglerna för fastighetstaxeringförenklas kraftigt. I yrkande 2 föreslåsvissa regeländringar som motionärernaanser vara möjliga att genomföra per den1 . Från detta datumföreslås således faastighetsskattensänkas till för bostäder och entakregel införas för beskattning avmarkvärdet. Hälften av det markvärde somöverstiger föreslås undantasfrån beskattning.Skatteutskottet har i yttrandet som sinuppfattning framhållit att det inte ärmotiverat att med anledning av dendetaljändring som regeringen nu föreslårgå in på en närmare bedömning av deomfattande ändringar ibostadsbeskattningen i allmänhet somföreslås i motionerna. Bostadsutskottetdelar denna uppfattning. Vad gällervissa av de frågor som tagits upp imotionerna vill bostadsutskottet endastkortfattat erinra om följande.Höjningen av fastighetsskattenivån från1,till genomfördes för attundvika en motsvarande besparing påräntebidragen. Alternativet att låtabesparingen på räntebidragen träda ikraft hade ytterligare försvårat deekonomiska problemen för det sent byggdabostadsbeståndet. De speciella problemsom fastighetsbeskattningen kan föra medsig för bl.a. den bofastaskärgårdsbefolkningen har uppmärksammatsav regeringen. Frågan har tagits upp ien särskild översyn inomFinansdepartementet som harmålsättningen att redovisa sitt arbeteföre . Vad gällerförmögenhetsbeskattningen villbostadsutskottet, liksom görs iskatteutskottets yttrande, hänvisa tillatt frågan aktualiserats i proposition1995/96:198 som behandlas av riksdagensenare i vår.Med hänvisning till det anfördaföreslår bostadsutskottet att demotionsförslag som avserbostadsbeskattning i allmänhet inteföranleder någon särskild åtgärd frånriksdagens sida. Utskottet avstyrkersåledes motionerna 1995/96:Bo21 (kds)yrkande 1, Bo23 (fp) yrkandena 1 och 2samt Bo24 (m).Vissa frågor angående tillämpningen av1993 års stödreglerBostadsfinansieringsreglerna på längresiktI propositionen återges kortfattat enutvärdering av regler förstödet till bostadsbyggandet somgenomförts av den bostadspolitiskautredningen. Dessa regler, även kalladeDanell-systemet, trädde i kraft den 1januari 1993 och gäller i principprojekt som påbörjas ellersenare. Utredningen konstaterar att 1993års regelsystem inte konstruerades förden allmänna ekonomiska situation somhar kommit att gälla sedan det infördes.Det konstateras att den förändradesamhällsekonomiska ramen gör det svårtatt fastställa vilka förhållanden påbostadsmarknaden som beror på egenskaperi regelsystemet och vad som beror på deallmänna ekonomiska problemen.Utredningens bedömning är dock attregelsystemets inriktning på avvecklingav räntebidragen, delad ränterisk samtbegränsning av produktionskostnadensannolikt kan förklara en del av denkraftiga nedgången av ny- ochombyggnadsaktiviteten under de senasteåren.Regeringen föreslår i avvaktan påställningstagandena i denbostadspolitiska utredningensslutbetänkande inte några förändringar igrunderna för det regelsystem för ny-och ombyggnadssubventioner somtillämpats . I motion1995/96:Bo18 (v) yrkande 5 föreslås dockatt redan nu i etttillkännagivande till regeringenförordar att regelsystemavvecklas och ersätts med ett system därkopplingen mellan subvention ochbostadens utformning återupprättas.Den bostadspolitiska utredningen harför avsikt att i sitt huvudbetänkandehösten 1996 lägga fram förslag omspelregler för bostadsfinansieringen somär långsiktigt hållbara och som kan fåbred uppslutning. Bostadsutskottetfinner det olämpligt att i detta läge,innan förslag ifrågan kommer att presenteras, föregripautredningsarbetet genom uttalanden omutformningen avbostadsfinansieringsreglerna på längresikt. Motion 1995/96:Bo18 (v) yrkande 5avstyrks av detta skäl.Subventionsandelen för bostäder sompåbörjas år 1996Enligt reglerna i 1993 årsfinansieringssystem skall varje årgångbostäder som är nya iräntebidragssystemet få en lägre andelav de schablonberäknade räntekostnadernasom räntebidrag än vad som tillämpadesför föregående årgång. Systemet ärsåledes utformat så att det statligastödet minskas . Iegnahemsfallet fortsätter avtrappningenav subventionsnivån tills räntebidragenför nya bostäder helt försvunnit. Vadgäller hyres- och bostadsrättshusstannar avtrappningen avsubventionsnivån vid av deschablonberäknade räntekostnaderna,vilket är den nivå som motsvarar värdetav egnahemsägarnas avdragsrätt.Den bostadspolitiska utredningenföreslog i sitt delbetänkande att den ny-och ombyggnadsverksamhet som påbörjas år1996 skall få samma subventionsgrad somde bostäder som påbörjats år 1995.Enligt de villkor som tillämpades underår 1995 var subventionsandelen förhyres- och bostadsrättshus vidnybyggnad och vid ombyggnad. Föregnahem var subventionsandelen vidnybyggnad . Enligt gällande reglerhar subventionsandelen för bostäderpåbörjade sänkts med 5 %för hyres- och bostadsrättshus och med7,för egnahem.I motion 1995/96:Bo19 (s) föreslås attriksdagen beslutar i enlighet medutredningens förslag i denna del.Motionärerna anser att bl.a. dagens lågabostadsbyggande talar för attavvecklingen av det nuvarandebostadsfinansieringssystemet intefullföljs som planerat.I propositionen kommenterasutredningens förslag. Regeringen görbedömningen att subventionsreglerna intenu bör ändras. Som skäl för dennabedömning hänvisar regeringen till attden förda ekonomiska politiken ökatförtroendet för svensk ekonomi och letttill fallande räntor. Det framhållsdärvid att kostnadsminskningen tillföljd av den räntenedgång som inträttsedan utredningen utformade sitt förslagär större än den avlastning somförutsattes uppnås genom den frystasubventionsandelen. Regeringen hänvisarvidare till att även andra vidtagnaåtgärder kommer att kunna bidra till denfortsatta stabiliseringen avbostadsbyggandet. Detta gäller bl.a. deregler som utformats påkreditmarknaden avseende möjligheternaatt redan tidigt i byggprocessen fåklarhet om kommande räntekostnader.Innebörden i dessa regler redovisas inästa avsnitt.Bostadsutskottet instämmer i denbedömning som redovisas i propositionenvad gäller subventionsandelen förbostäder som påbörjas . Detkan visserligen hävdas attförutsättningarna för bostadsbyggandetskulle förbättras om subventionsandelenbehölls på den nivå som gällde under år1995. En sådan frysning skulle dock,enligt den bostadspolitiska utredningensförslag, förutsätta besparingar i andradelar av statens stöd tillbostadssektorn. Utredningen avsåg attåterkomma med förslag om motsvarandebesparing i sitt slutbetänkande. Inteheller i den motion som förordargenomförandet av utredningens förslagfinns något finansieringsalternativ.Utskottet gör bedömningen att en ordningmed en uppskjuten besparing riskerar attöka osäkerheten på bostadsmarknaden.Som regeringen anför i propositionenkommer det vid beredningen avutredningens slutliga förslag om detfortsatta stödet tillbostadsproduktionen att bli naturligtatt särskilt överväga hur de bostädersom byggts med beslut om stöd enligt1993 års regler fortsättningsvis skallstödjas. Regeringen framhåller såledesatt om en fortsatt tillämpning av 1993års regler skulle leda till attvillkoren för dessa bostäder bliroförmånligare än vad som kommer attgälla för den efterföljandeproduktionen, bör särskildaövergångsregler övervägas.Även enligt utskottets uppfattningfinns anledning att avvakta beredningenav den bostadspolitiska utredningensslutbetänkande. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motion Bo19(s).Möjligheten att binda räntenivån frånbyggstartDet räntestöd som utgår enligt 1993 årssystem lämnas som en andel av enschablonmässigt beräknad räntekostnadenligt den räntesats - subventionsräntan- som gäller tidigast vidfärdigställandet av projektet. från byggherresidan framhållitsatt denna ordning bidrar till enosäkerhet omkapitalkostnadsförutsättningarna för ettprojekt. Osäkerheten omränteutvecklingen ochdärmed de framtida kapitalkostnadernahar ansetts vara en bidragande orsaktill den låga bostadsproduktionen.Den bostadspolitiska utredningenuppmärksammade i sitt delbetänkandedetta problem och anförde att enmöjlighet att binda subventionsräntanredan vid byggstart borde övervägas.Utredningen har emellertid därefter i enskrivelse till regeringen den 23februari 1996 redovisat enfinansieringsmodell som inte förutsätterändringar i reglerna försubventionsräntan. Modellen, som ärutvecklad i samarbete medkreditinstituten, bygger helt påexisterande instrument påkreditmarknaden. Aktörerna påbostadskreditmarknaden har ställt sigbakom denna lösning som ger byggherrenmöjlighet att i ett tidigt skede få fullkontroll över sina kapitalkostnader iprojektet fram till utgången av denräntebindningsperiod som följer närmastefter färdigställandet.Finansieringsmodellen bygger på attkreditinstituten erbjuder låntagaren attdela upp finansieringen i två delar.Räntevillkoren för en lånedel bindsefter färdigställandet i samband med attsubventionsräntans nivå fastställs.Storleken på denna lånedel bestäms på såsätt att räntebidraget täcker helaräntekostnaden. Kreditvillkoren för denresterande lånedelen kan låntagaren ochlångivaren genom terminskontrakt läggafast i ett tidigt skede av projektet.Regeringen redovisar i propositionengrunderna för den ovan i korthetbeskrivna finansieringsmodellen samtkonstaterar att denna lösning inteförutsätter några ändringar av nuvarandesubventionsregler. Lösningen har inteheller mött några invändningar imotioner eller under beredningen iutskottet. I motion 1995/96:Bo18 (v)yrkande 6 föreslås dock att riksdagenbör göra ett tillkännagivande i frågan.Motionärerna anser att den beskrivnamodellen med möjlighet att bindaräntenivån endast innebär en kortsiktiglösning av problemen med villkoren förfinansiering av bostadsbyggnadsprojekt.Lånesystemen bör därför ses över medinriktning på att ett långsiktigthållbart system utformas.Utskottet har vid återkommandetillfällen tagit upp frågan om behovetav långsiktigt hållbara spelregler påbostadsmarknaden. I denna fråga råderinte några delade meningar inomutskottet. Även den bostadspolitiskautredningen arbetar med inriktningen atti sitt slutbetänkande presentera förslagom långsiktigt stabila regler förbostadsfinansieringen. Utskottet kan motdenna bakgrund inte finna att etttillkännagivande i enlighet med motion1995/96:Bo18 (v) yrkande 6 skulle tjänanågot reellt syfte. Motionsförslagetavstyrks således.Kreditgarantins andel avgarantiunderlagetStatlig kreditgaranti för lån till ny-eller ombyggnad av bostäder får enligt1993 års regelsystem från början lämnashögst intill ett belopp som motsvarar av garantiunderlaget. hardock beslutat om möjlighet till förhöjdkreditgaranti (bet.1992/93:BoU6). Beslutet innebär attkreditgaranti för projekt som påbörjasunder från början fåravse högst av garantiunderlaget.I propositionen föreslås attkreditgaranti även i fråga ombostadsbyggnadsprojekt som påbörjasunder får lämnas med ett beloppsom motsvarar högst avgarantiunderlaget. Regeringen anför attdet i nuvarande läge är olämpligt attförsvåra kreditförsörjningen tillbostadsproduktionen.Utskottet instämmer i regeringensbedömning. bör såledesgodkänna vad regeringen förordat omkreditgarantins andel avgarantiunderlaget.Vissa villkor för statligt räntestödHyresgästinflytandet vid ombyggnadInnan utskottet redovisar regeringensförslag om hyresgästinflytandet vidombyggnad samt de motioner som väckts iärendet, är det lämpligt att kortfattaterinra om de ändringar som genomförtsunder senare tid samt pågåendeöverväganden i frågan.Tidigare gällande regelsystem förhyresgästernas inflytande vid ombyggnadav hyresfastigheter ändrades i fleraavseenden efter ettriksdagsbeslut (bet.1993/94:BoU21).