bet · GK01FiU1 · 1996-11-14 00:00:00 — För att detta skall kunnaske på effektivast möjliga sätt behöversamhällets aktörer, företag och hushåll klaralångsiktiga politiska beslut som angerfärdriktningen. bör därför redan nufatta bindande beslut om skatteväxling föråren 1997-1999 och därutöver fattaprincipbeslut om en fortsatt skatteväxlingfram till år 2010.Målet måste vara att halvera den totalaarbetslösheten . Enligtmotionärerna ger förslagen en öppenarbetslöshet på . Men sommotionärerna ser det måste en radomfördelningar av samhällets ekonomiskatillgångar ske om detta mål skall . Enarbetstidsförkortning är helt nödvändig omarbetslösheten varaktigt skall minska i någonstörre omfattning. långsiktigamål är en förkortning av arbetstiden till 30timmar . Som ett första steg föreslåsatt normalarbetstiden sänks från nuvarande 40timmar till fr.o.m. år1998. Utöver en arbetstidsförkortning krävs enrad ytterligare åtgärder, som attbeskattningen av arbete sänks sommiljörelaterade skatter höjs i motsvarandegrad. Vidare bör en storsatsning på enombyggnad av till ettkretsloppsanpassat samhälle skapa nyaarbetstillfällen. För att uppnåsysselsättningsmålet måste ocksåpersonalindragningarna inom kommuner ochlandsting begränsas.De fördelningspolitiska orättvisorna växer ivårt land. I anslutning till propositionen, ibilaga 4, lämnas en efterfrågadfördelningspolitisk analys av hushållensinkomstutveckling . Den bekräftar attinkomstklyftorna i samhället ökar.Regeringens, enligt motionärerna, nonchalantainställning till fördelningsfrågorna är heltoacceptabel. kräver en radfördelningspolitiskt motiverade förändringar.- förslag till ändringar isocialförsäkringarna, a-kassan ochpensionssystemen innebär att detfördelningspolitiska inslaget blir betydligtstarkare. En betydande omfördelning görs iersättningarna så att de som erhållerlåga eller inga ersättningar får mer. Dettafinansieras genom att de som erhållerhöga ersättningar får mindre än vad de får idag.- Den kanske största orättvisan är mellan dearbetslösa och de som har arbete. Förslagen imotionen på det arbetsmarknadspolitiska ochkommunalpolitiska området, som redovisatsovan, innebär att arbetslösheten halveras . Våra förslag till generösareinträdesregler och försörjningstillägg i bl.a.a-kassan innebär att betydligt fler kommer attomfattas av trygghetssy- stemen.- Förslaget innebär vidare att kommunsektornfår bättre ekonomi jämfört med regeringensförslag, vilket innebär drygt 20 000 flerarbetstillfällen. Välfärdens kärnområde,skolan, får därigenom bättre förutsättningar.Det har stor fördelningspolitisk betydelse.KristdemokraternaI motion Fi214 (kd) anförs att Kristdemokraternasalternativ till regeringens budgetpropositiontar sikte på tre huvuduppgifter. Den förstahuvuduppgiften gäller att skapaförutsättningar för nya och växande företagför att åstadkomma de nya jobben. Den andrahuvuduppgiften är att skapa resurser så attkommuner och landsting kan möta de snabbtväxande behoven av vård och omsorg. Den tredjeuppgiften är att den ekonomiska saneringenskall bedrivas på ett sådant sätt att de mestutsatta grupperna inte drabbas ytterligare ochatt de som drabbats mest av regeringensnedskärningar kompenseras.Den främsta målsättningen för den ekonomiskapolitiken måste vara att halvera den totalaarbetslösheten. Nackdelarna med regeringensinriktning på den öppna arbetslöshetenframkommer enligt motionärerna tydligt när mangranskar regeringens förslag. Öppet arbetslösadöljs bakom en stor utbildningssatsning ochtraditionella arbetsmarknadspolitiskaåtgärder.Insikten om att endast den privata sektornkan skapa den expansion av samhällsekonominoch den ökning av det totala antaletarbetstillfällen som så väl behöverkräver en kraftfull tillväxtpolitik som byggerpå strukturella och tillväxthöjande åtgärder.Den traditionella konjunkturorienteradetillväxtpolitiken måste, menar motionärerna,ge plats för en politik som via djupverkandeoch långsiktiga insatser främjar de reellaförutsättningarna för tillväxt.Det förslag till inriktning av den ekonomiskapolitiken som presenteras i motionen kansammanfattas under följande rubriker.Ett gott företagsklimat skapar nyaframtidsjobb, och förväntningarna på nyaarbetstillfällen ställs i första hand på demindre företagen. Utrymmet för produktivitets-och effektivitetsförbättringar i framför alltde stora företagen innebär att man i dessaföretag kan öka produktionen ochminska antalet anställda. minskade antalet anställda istorindustrin medan småindustrinökade antalet anställda med 11 %.Ett gynnsamt klimat för små- ochnyföretagande är därför av största vikt inför1990-talets kamp mot den höga arbetslöshetenoch för sanering av statsfinanserna.Attityderna till företagande måste bli bättre.Inställningen till företagande,företagsklimatet, är avgörande förbenägenheten att starta företag. Politiker,skolor, företagare, organisationer m.fl. harett gemensamt ansvar för detta. Vidare är enfortsatt produktivitetstillväxt viktig. Föratt en sådan skall främjas krävs attdevalveringspolitik undviks. En väl fungerandeinfrastruktur, inklusive telekommunikationeroch informationsteknik, är också en centralförutsättning för att svenskt näringsliv ihela landet skall kunna expandera. Storasatsningar på forskning och utbildning ärnödvändiga om svenskt näringsliv skall kunnafortsätta att utveckla produkter som ärinternationellt konkurrenskraftiga. Godaforskarmiljöer är viktiga för att behållaforsknings- och utvecklingsverksamhet iSverige. Utbytet mellan högskolor/universitetoch näringsliv för att stimulerakommersialiseringen av forskningsresultatmåste förbättras.Många, framför allt mindre företagare,upplever sig ofta kämpa mot en kompaktbyråkrati. välkomnar motdenna bakgrund att regeringen nu tillsätterytterligare en utredning för att se överbyråkratin för småföretagare. Det finns ävenanledning att se över alla de myndigheter,institutioner och organisationer som på olikasätt handhar företagarfrågor och hitta formerför att samordna de olika verksamheterna påett sätt som dels förenklar för företagen,dels kan innebära rationaliseringar ocheffektiviseringar av de olika stöd som statenstår bakom till företagen. Kristdemokraternaföreslår att den avregleringsdelegation somtillsattes under den förra mandatperioden fårslutföra sitt arbete. Kapitalförsörjningen förde mindre företagen måste förbättras genom ettpermanent riskkapitalavdrag och avskaffande avdubbelbeskattningen.Arbetsrätten måste reformeras så att denbättre svarar mot dagens arbetsmarknad ochunga människors syn på arbete ochflexibilitet. avser attåterkomma i denna fråga när regeringenpresenterar sitt förslag till förändradarbetsrätt.Ökade krav på flexibilitet i arbetslivetställer också allt större krav på fortlöpandekompetensutveckling. Olika metoder för attstimulera till såväl egen kompetensutvecklingsom utbildning inom arbetslivet måste prövas.Ett system med individuella utbildningskontonbör införas.Målet för den översyn av företagsstöden somnu görs bör kunna vara sänkta företagsstöd iutbyte mot sänkta skatter, t.ex.arbetsgivaravgifter. En rättvisarekonkurrenssituation skall eftersträvas.Stimulanser för att påskynda utvecklingen avantalet tjänsteföretag skulle få påtagligaeffekter på antalet nya jobb. Också urresurshushållningssynpunkt är ett ökat utrymmeför tjänstesektorn, t.ex. när det gällerreparationer och underhåll, angeläget. Attgenerellt minska tjänsteföretagens kostnadergenom t.ex. sänkt moms eller sänktarbetsgivaravgift skulle, för att ge någonbetydande effekt, vara enstatsfinansiellt alltför dyr åtgärd. Som ettförsta steg bör därför en selektiv lösningväljas.Motionärerna vill mot den bakgrunden avsättaytterligare resurser utöver regeringens ROT-program för att kunna bredda basen för arbetesom berättigar till avdrag liksom för attmöjliggöra en större skattereduktion.Hushållssektorn måste stimuleras genom att denmodell för hushållstjänster som finns iDanmark införs.Arbetsmarknadspolitiken måste reformeras.Arbetsmarknadspolitiken måste som mycket annatutgå från subsidaritetsprincipen. Det innebäratt det en lägre nivå klarar av på egen handskall inte högre nivåer lägga sig i.Arbetsmarknadspolitiken skall vara subsidär påså sätt att samhällets insatser skall varastödjande när så krävs, dock utan att skadaordinarie arbetsmarknad.Det är nu nödvändigt att få en ny syn på denstatliga arbetsmarknadspolitiken kontrakommunerna och deras ansvar för de arbetslösa.Riksdagen beslutade om enbegränsad försöksverksamhet med ökad lokalsamverkan.Rapporter har kommit om attflera utvalda kommuner hoppat av projektetefter besvikelse över att användningen avfinansiella medel fortfarande omgärdas avstarka regleringar. De erfarenheter som redanfinns av lokal samverkan borde emellertid tastillvara för att förbättra samarbetet ocheffektiviteten på arbetsmarknadspolitikensområde. Därför borde alla kommuner som önskarfå delta i försöksverksamheten med lokalsamverkan. Staten kan aldrig avhända sig detnationella ansvaret förarbetsmarknadspolitiken men väl se till attkommunerna får möjlighet att göra bästamöjliga av situationen. Projektet bör vidareses över så att den intention som uttalats omfriare användning av finansiella medel ocksåkan realiseras.För att förhindra en ökning av den öppnaarbetslösheten med personal som avskedas frånkommuner och landsting bordearbetsmarknadspolitiska medel och a-kassemedelinom försöksverksamhetens ram få användas tillkompetensutveckling/utbildning för dessapersonalgrupper.Ungdomar måste få ett fotfäste påarbetsmarknaden för att sedan kunna utvecklasi sin yrkesroll. Möjligheten att varavisstidsanställd bör förlängas till 24månader.Ett viktigt område för ökad sysselsättning ärmiljö- och energisektorn. Genom enskatteväxling med höjda skatter på ändliganaturresurser och miljöskadliga utsläpp ochsänkta kostnader för arbete skulle ge flerarbetstillfällen som vår miljöskyddas. Efter det att Skatteväxlingskommitténavslutat sitt arbete bör en genomtänktstrategi för successiv skatteväxling utarbetasoch presenteras för . Redan nu bördock energi- och miljörelateradeskattehöjningar växlas mot åtgärder sombefrämjar sysselsättningen. På miljöområdet ärdet väsentligt att föra en långsiktig politiksom syftar till att bevara nuvarande miljö ochnaturresurstillgångar samt återställa deskador som uppkommit. EU:s miljöstöd måsteanvändas fullt ut för att säkra biologiskmångfald och öppna landskap.Utskottets ställningstagandeI Moderata samlingspartiets motioner Fi201 ochFi204 riktas stark kritik mot den nu fördapolitiken. I motionerna ges en bild av Sverigedär orsakerna problem måstesökas i den politik som utformades för fleradecennnier sedan. I motion Fi201 (m) går manännu längre tillbaka i tiden. Idén om attskapa ett samhälle med ett väl utbyggt socialtvälfärdssystem - tanken att skapa ett folkhem- blev enligt motionärerna inledningen tilldagens problem. Folkhemstankens"kollektivistiska syn på samhället var felredan när den formades och har spelat enalltmer destruktiv roll för vårt landsutveckling", heter det i motion Fi201 (m).Utskottet kan inte i något avseende ställasig bakom den historiebeskrivning sompresenteras i motionerna Fi201 (m) och Fi204(m). Dessvärre är det också så att dennabakgrundsbild av utvecklingen i bildarutgångspunkt för de förslag till åtgärder somredovisas i motion Fi204 (m). Finanspolitikenskall ges en utformning med kraftigaskattesänkningar innebärande fortsattaomfattande nedskärningar av den offentligasektorns verksamhet. I motion Fi204 (m)karakteriseras den offentliga sektorn som "enkoloss på lerfötter". Vidare föreslås attförutsättningarna för lönebildningen ändras iriktning mot individerna i stället förcentrala övereskommelser och att radikalaförändringar sker inom arbetsrätten somförsvagar löntagarens ställning påarbetsmarknaden.Det kan enligt utskottets mening i dettasammanhang finnas anledning att redovisa vadsom innefattas i begreppet offentlig sektor.Ett vanligt mått på den offentliga sektornsstorlek är kvoten mellan sektorns utgifter ochBNP. som har den högsta utgiftskvoten- utgiftskvoten nådde sin högsta nivå år 1993och uppgick då till och beräknas fallatill - ligger tillsammans medHolland, och de nordiska länderna överOECD-genomsnittet på . Den största andelenav dessa utgifter utgörs emellertid avtransfereringar och räntor. Ser man till denegentliga verksamheten som till större delenutgörs av produktion av tjänster, blir bildenen annan. Den offentliga konsumtionen utgörknappt av BNP. befinner sig ävenhär i främsta ledet med väl utbyggdaoffentliga sektorer. har den högstaandelen beroende på en mycket hög andelkonsumtion av kommunala tjänster. Andelenstatlig konsumtion ligger för Sverigeemellertid under genomsnittet för OECD.Utskottet avvisar den inriktning av denekonomiska politiken som föreslås i motionernaFi201 (m) och Fi204 (m). Den av Moderatasamlingspartiet föreslagna politiken medkraftiga skattesänkningar i förening mednedskärningar i en offentlig sektor, som redandrabbats svårt av 1990-talets djupalågkonjunktur, innebär att den generellavälfärdspolitiken måste överges. Denna politikkombinerad med de förändringar ilönebildningen som motionärerna förordarkommer sannolikt att kraftigt öka klyftornavad gäller levnadsvillkoren för olika grupperi samhället. Det är utskottets bestämdauppfattning att grunderna för vårtvälfärdssystem måste försvaras. Det äremellertid ofrånkomligt att ett generelltvälfärdssystem, som kännetecknar denordiska länderna, får en hög utgiftskvot. Enbidragande orsak är också att i dessa länderbeskattas de offentliga bidragen vilketförstorar utgifterna.Vad utskottet här anfört om vårtvälfärdssystem emotsäger inte att anpassningarlöpande måste vidtas för att systemet skallkunna fungera i en föränderlig värld. Dengenomförda skattereformen ärett exempel på detta.Utskottet vill i detta sammanhang understrykabetydelsen av stabila välfärdssystem. Enförutsättning för att företag skall investeraär att det finns en efterfrågan på derasvaror. Detta kräver i sin tur att medborgarnakänner trygghet och tilltro tillvälfärdssystemen. Trygga individer förmår attta initiativ som driver utveklingen framåt.Medborgarnas tilltro till olikaförsäkringssystem måste därför stärkas.Tydliga och stabila regler måste gälla vidsjukdom, arbetslöshet och pension.I motsats till vad som hävdas i motion Fi204(m) anser utskottet att har ettskattesystem som är förmånligt för företag ochföretagande, även vid en internationelljämförelse. Ett väl fungerande skattesystem ärav grundläggande betydelse för att uppnå enstabil och hög tillväxt i samhällsekonomin.För att nå sysselsättningsmålet måsteskatteregler och andra spelregler varalångsiktigt stabila så att både företag ochprivatpersoner skall kunna investera och göralångsiktiga bedömningar. Detta är specielltviktigt i en ekonomi som den svenska, därskatterna utgör en stor andel i relation tillden samlade produktionen. Vid den sanering avstatsfinanserna som har genomförts sedan valetår har skattehöjningar utgjort en viktigdel, både genom att bidra med ökade inkomstertill staten och genom att bördorna därigenomhar kunnat fördelas efter bärkraft. Utskottetförutsätter inte några stora förändringar avdet totala skatteuttaget framöver. Däremot kanjusteringar och omfördelningar mellan olikaskatter aktualiseras bl.a. mot bakgrund av denfortgående internationaliseringen av densvenska ekonomin. Önskemål om en ökadmiljörelatering av skattesystemet kan ocksåmotivera förskjutningar i skatteuttaget.Ytterligare åtgärder för främst mindre företagär också motiverade. Regeringen har därförlagt fram förslag som förbättrar villkoren förnyinvesteringar för små och medelstoraföretag. Regeringen förbereder också ett nyttsystem för betalning av skatter och avgiftersom kommer att underlätta och effektiviserabåde företagens och skatteförvaltningensarbete.Utskottet delar inte den uppfattning som försfram i motion Fi204 (m) att det måste ske enradikal förändring av arbetsrätten.Föreställningen att den enskilde personligenskall kunna nå goda villkor av betydelseförhandlingsvägen av utöver vad som skulleregleras i en "förenklad arbetsrätt" måste förstora grupper av arbetstagare vara heltverklighetsfrämmande. Självfallet är detviktigt att arbetsrätten anpassas tillförändringar på arbetsmarknaden. Regeringenhar också träffat en överenskommelsemed om förändringar iarbetsrätten. Inriktningen är att göra detlättare för företagen att anställa, inte attgöra det lättare att säga upp. En nyanställningsform, överenskommenvisstidsanställning, införs för att göra detlättare att anställa personal. Ökademöjligheter till nyanställningar är särskiltviktigt i den konjunkturuppgång som väntas.För att stärka främst kvinnors ställning påarbetsmarknaden föreslås dessutom rätt tillökad sysselsättningsgrad för deltidsarbetslösaoch en tidsgräns för vikariatanställningar. Enproposition i detta ärende överlämnades tillriksdagen den 24 oktober.Med hänvisning till vad utskottet här anförtavstyrker utskottet motionerna Fi201 (m)yrkandena 1-3 och 5-9 och Fi204 (m) yrkande 1.I motion Fi207 av m.fl. (m)yrkandena 1 och 2 framförs bl.a. synpunkter påutformningen av skattepolitiken som har vissanknytning till motsvarande behandling imotionerna Fi201 (m) och Fi204 (m). Häraktuella yrkanden i motion Fi207 (m) avstyrksav utskottet.I liberalernas motionFi211framhålls särskilt vikten av att omarbetslösheten skall kunna tvingas tillbakamåste nyföretagandet ochexpansionsmöjligheterna för företagen öka. Detär, menar motionärerna, framför alltsmåföretagen som kan hjälpa urmassarbetslöshetens grepp. Kritik riktas imotionen mot att den förda politiken inteanpassar skatte- och regelsystemet på ettsådant sätt att företagssektorn kan växa.Utskottet vill med anledning av motionärernassyn på möjligheterna att expanderaföretagssektorn anföra följande.Ett gott företagsklimat förutsätter eninternationellt konkurrenskraftigföretagsbeskattning och tillfredsställandevillkor för riskkapitalförsörjningen. Sverigehar också som utskottet tidigare i betänkandetframhållit i en internationell jämförelse ettskattesystem som är förmånligt förföretagande. För större företag med tillgångtill de internationella kapitalmarknaderna ärvillkoren goda. För små och medelstora företagbehöver emellertid försörjningen medriskkapital underlättas. Regeringen har iproposition 45 lagt fram ett förslag tilllättnader i dubbelbeskattningen med inriktningmot dessa företag. I detta betänkandebehandlar utskottet också förslag om att sänkaarbetsgivaravgifterna för de mindre företagenmed (prop. 21).När det gäller regelsystemets utformningdelar utskottet till viss del motionärernasuppfattning. Reglerna för att starta och drivaföretag bör förenklas. Regeringen har ocksåtillsatt en delegation med uppgift attförenkla olika regler för de mindre företagen.För att komma till rätta med den illafungerande lönebildningen föreslårmotionärerna att de som har makten överlönebildning - enligt motionärernas synsättlöntagarnas organisationer - tar ettfinansiellt ansvar för alltför kraftigalöneökningar. Ansvaret skall utkrävas genomatt statsbidraget sänks till av a-kassornas utbetalningar vilket innebär attegenavgifterna höjs.Som framgått av utskottets tidigareredovisning i betänkandet av det ekonomiskaläget i den svenska ekonomin harlöneutvecklingen trots det mycket svåra lägetpå arbetsmarknaden legat över genomsnittet förvåra viktigaste handelspartner. Som utskottetser det är detta en situation som i längden ärohållbar. Lönebildningen måste förbättras ochbringas i samklang med vår omvärld. Sker intedetta kan ansträngningarna att nå målet - enhalvering av den öppna arbetslösheten till 4 %år 2000 - omintetgöras. Det är emellertidutskottets uppfattning att ansvaret att skapaen robust lönebildningsprocess måste åvilaarbetsmarknadens parter. Alternativet är - omstora fördelningspolitiska orättvisor skallundvikas - en statlig inkomstpolitik, ettalternativ som utskottet inte vill förorda.Som anförs i propositionen behövs för att taSverige ur massarbetslösheten ett nyttkontrakt för samverkan på lönebildningensområde. I samband med vårpropositionen inbjöddärför regeringen arbetsmarknadens parter attredovisa sin syn på den framtidalönebildningen. Inbjudan speglar regeringensinställning att lönebildningen i första handär en fråga för arbetsmarknadens parter.Parterna fick därefter i uppdrag att fram tillden gemensamt formuleranödvändiga förändringar av förhandlings- ochlönebildningssystemet för att säkerställa enbättre fungerande lönebildning. Som ett förstasteg har Edingruppen fått i uppdrag att underhösten 1996 granska utfallet av den senasteavtalsrörelsen.I motion Fi211 (fp) tas även frågan upp om enreformering av arbetsrätten. Utskottetsställningstagande vad gäller arbetsrätten harredovisats tidigare i betänkandet i anslutningtill ställningstagandet till de moderatapartimotionerna.I motion Fi211 (fp) ställs också krav på attarbetsmarknadspolitiken reformeras.Motionärerna vill bl.a. attarbetsmarknadsutbildningen förbättras ochanpassas efter den enskildes behov.Verksamheten vid AMS måste effektiviserasgenom en decentralisering ochavbyråkratisering. En nära samverkan medkommuner och näringsliv bör upprättas.Utskottet vill här framhålla att arbetet medatt förändra arbetsmarknadspolitiken i denriktning som motionärerna önskar redan pågår.Regeringen har sedan den tillträdde arbetatmed att reformera den aktivaarbetsmarknadspolitiken. Kompetenshöjning ärett centralt inslag i strategin för attåterföra arbetslösa till reguljärt arbete.Många av dem som har blivit arbetslösa saknarden kompetens som behövs för att kunna få ettnytt jobb. Det krävs ofta en ny kunskap föratt möta de krav som de nya jobben ställer.Samtidigt har de lokala arbetsförmedlingarnasroll stärkts. Kommunerna har fått ett starkareinflytande. De arbetsmarknadspolitiska medlenhar blivit mer flexibla och individinriktade.Konkreta och realistiska individuellahandlingsplaner upprättas i samarbete mellande arbetssökande och arbetsförmedlingen.Därigenom tydliggörs både den arbetssökandesoch arbetsförmedlingens ansvar. Syftet är attpåskynda återgången till den reguljäraarbetsmarknaden.Utskottet avstyrker med det anförda yrkande 1i motion Fi211 (fp).I motion Fi212 krävs attfinanspolitiken och penningpolitiken blirmindre restriktiv. Det finns, menarmotionärerna, utrymme för ett betydligt högrekapacitetsutnyttjande utan risk förinflationsdrivande flaskhalsar. Stark kritikriktas mot fördelningspolitiken. Klyftorna isamhället har ökat på grund av den högaarbetslösheten men klyftorna har ocksåförstärkts genom den förda politiken.Utskottet är av samma mening som regeringenatt saneringen av de offentliga finansernamåste fullföljas i den utsträckning som angesi propositionen. Som tidigare redovisats ibetänkandet pekar prognoserna mot att denoffentliga sektorns underskott kan vara helteliminerat . Statsskulden beräknasbörja minska men dess omfattning innebärändå att räntorna är den enskilt störstautgiftsposten i statsbudgeten. Dennaomständighet begränsar möjligheterna för såvälstabiliseringspolitiken somfördelningspolitiken. Även omstabiliseringspolitiken på grund av obalanseni de offentliga finanserna inte kunnatutnyttjas i full utsträckning som det svåraarbetsmarknadsläget kräver har den hittillsgenomförda saneringen av de offentligafinanserna lett till ett kraftigt räntefall.Vänsterpartiet vidhåller, såvitt utskottetförstår, uppfattningen att ett störreunderskott i de offentliga finanserna intenämnvärt skulle driva upp räntorna.Konsolideringsprogrammet kan därför, menarmotionärerna, begränsas till 114 miljarderkronor som skall jämföras med regeringens på126 miljarder. Utskottets mening är att ettsådant antagande är en riskfylld utgångspunktvid utformningen av finanspolitiken. Med storsannolikhet skulle räntorna åter börja stiga.I motion Fi212 (v) hävdas vidare attutgiftstaket i den nya budgetprocessen utgörett hinder för att föra en effektivstabiliseringspolitik. Utskottet delar intedenna uppfattning. Innebörden av ettutgiftstak är att regering och riksdag gesmöjlighet att få kontroll överbudgetutvecklingen.