bet · GK01NU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Kortsiktigt kannäringspolitiken inte skapa ökadsysselsättning. Det är i stället framförallt realräntenivån och storleken påefterfrågan på hemmamarknaden som äravgörande för om arbetslösheten snabbtskall kunna sjunka. Sänkta skatter,minskad ekonomisk trygghet, försämringarav arbetsrätten och försvagadefackföreningar medför intenyanställningar.Utskottet anser att i sittnyligen fattade beslut om utgiftsramarborde ha följt det som anfördes i enreservation (49) från företrädaren förVänsterpartiet i finansutskottet. Fördet här aktuella utgiftsområdet 24Näringsliv innebar det en ram somvversteg det som blev beslutmed . Hur dennautökade ram borde fördelas på olikaanslag framgår av den nämnda motionenoch av utskottets redovisning i detföregående.Med utgångspunkt från den av riksdagennu fastställda ramen för utgiftsområdetNäringsliv på 2 860 miljoner kronoranser utskottet att vissa av de förslagsom har lagts fram i motion 1996/97:N271(v) bör beslutas av i dennabudgetprocessens andra steg. mening bör således 18,5miljoner kronor flyttas från A 2-anslaget Småföretagsutveckling till A 3-anslaget Stöd till kooperativutveckling. Därmed skulle det sistnämndaanslaget komma att uppgå till 25miljoner kronor, vilket skulle innebäraett stöd på ca tillvarje LKU.Beträffande verksamheten vid SGUhänvisar utskottet till vad som tidigareanförts. Mot bakgrund av att regeringenanmodas att återkomma i den ekonomiskavårpropositionen 1997 i frågan anserutskottet att anslaget till SGU tillsvidare kan fastställas till den avregeringen föreslagna nivån. Utskottetvill framhålla vikten av att denvärdefulla maringeologiska verksamhetensäkerställs.Med de angivna förändringarna avregeringens förslag tillstyrkerutskottet regeringens förslag tillriksdagsbeslut. Utskottets förslag tillhur den fastställda utgiftsramen skallfördelas på anslag framgår av bilagantill detta betänkande. Motion1996/97:N271 (v) blir härmed delvistillgodosedd, liksom vissa andramotioner som har likartade yrkandenavseende stöd till kooperativutveckling.dels att utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse:2. beträffande anslag m.m. inomutgiftsområde 24 Näringslivatt med bifall tillproposition 1996/97:1 utgiftsområde24 momenten 1, 2 och 417, medanledning av proposition 1996/97:1utgiftsområde 24 moment 18 ochmotionerna 1996/97:N211,1996/97:N236, 1996/97:N259,1996/97:N270 yrkande 31 och1996/97:N271 yrkande 11 och medavslag på motionerna 1996/97:L713 yrkandena , 1996/97:Ub4yrkande 1, 1996/97:Ub411 yrkandena11, 21 och 38, 1996/97:N1,1996/97:N2, 1996/97:N205 yrkande 1, 1996/97:N207,1996/97:N215, 1996/97:N217,1996/97:N256 yrkande 22,1996/97:N264, 1996/97:N265 yrkandena13 och 57 och 1996/97:N270 yrkandena15, 16, 2225 och 32a)p) = utskottet,q) för anvisar anslagunder utgiftsområde 24 Näringslivenligt uppställning i bilaga (res.3).4. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24Näringsliv (mom. 2)() anserdels att utskottets ställningstagande iavsnittet om anslag m.m. inomutgiftsområde 24 Näringsliv bort haföljande lydelse:Utskottets syn på näringspolitikensutformning och inriktning överensstämmermed vad som kommer till uttryck i motion1996/97:N270 (mp). Grundprincipen förett ekologiskt hållbart samhälle är attdet som är hållbart långsiktigt ocksåbör vara lönsamt kortsiktigt. Förnärvarande är det ofta tvärtom, varvidnäringslivet stimuleras att produceraicke ekologiskt anpassade varor på etticke hållbart sätt. För att komma tillrätta med detta krävs det, enligtutskottets mening, en grönskatteväxling, dvs. sänkta skatter ochavgifter på arbete och höjda på energi,råvaror och utsläpp.Näringslivet bör även vara socialthållbart. Små företag, självstyrandeföretag och kooperativa företag är oftadel i ett socialt sammanhang därdelaktighet och ansvarstagande omfattarnågot vidare än vinstmaximering. Därförär det viktigt att dessa typer avföretag stimuleras. En viktig dimensioni näringspolitiken är, enligt utskottetsuppfattning, att människor känner att dekan påverka, vara delaktiga och haöverblick. Ett socialt hållbartnäringsliv motverkas när näringslivetglobaliseras; utvecklingen är sådan attnäringslivet blir allt mindre socialthållbart.Det är av stor vikt att får ettnäringsliv som i större utsträckning änför närvarande kan förnya och förändrasig. För denna förnyelse krävsförändringar på en lång rad områden,bl.a. följande: bättreutvecklingsmöjligheter för uppfinnareoch innovatörer, förbättrade regelverkoch organisationsstrukturer, ändringar iskattelagstiftning för att ökatillgången på riskkapital,differentierat ägande i näringslivet,ökade infrastruktursatsningar,förbättrade utbildningsmöjligheter samtsänkt arbetstid.Utskottet anser att detbudgetalternativ som degröna har lagt fram är ett bättrealternativ än det som nu harbelutat om i budgetprocessens förstasteg (prop. 1996/97:1, bet. Avreservation nr 50 till finansutskottetsbetänkande framgår Miljöpartietsförslag. För det här aktuellautgiftsområdet Näringsliv innebär det enram som är lägre änden nu fastställda.Med utgångspunkt från den nufastställda ramen på 2 860 miljonerkronor anser utskottet att ett antaländringar i regeringens förslag tillanslag bör göras i enlighet med vad somframgår i bilagan till detta betänkande.Sålunda bör anslaget till (A 1) minskas med88 . Det är, enligtutskottets uppfattning, ytterstbekymmersamt att ett så stort verk somNUTEK inte har som målsättning attarbeta i en anda som präglas av Agenda21. Vid neddragning av anslagfår dock verksamheten medenergieffektivisering inte drabbas avnedskärningar. Av den föreslagnaneddragningen skall 77 miljoner kronoranvändas för ökade insatser inom ramenför anslaget Småföretagsutveckling (A2). Det resterande beloppet på 11miljoner kronor skall föras till A 3-anslaget Stöd till kooperativutveckling, till vilket ytterligare 8miljoner kronor bör föras. Anslagetskulle därmed uppgå till ca 25 miljonerkronor, vilket innebär att stödet tillLKU kan öka.Anslaget till turistfrämjande (A 4),som i budgetpropositionen är upptagetmed , bör enligtutskottets mening kunna minskas med 40miljoner kronor. bör dennaverksamhet helt kunna skötas avnäringen.Anslaget Kostnader för omstruktureringav vissa statligt ägda företag, m.m. (A7) bör, enligt utskottets mening, drasin. Eventuella behov av ägartillskottbör i stället hanteras av en särskildkrisgrupp med hög företagsekonomiskkompetens. Om ägartillskott ansesmotiverade bör statsbudgetensmedelsreserv kunna användas.Omstrukturerings- ochförsäljningskostnader bör, enligtutskottets uppfattning, kunna bäras avföretagen själva.För att säkra den maringeologiskaverksamheten bör anslaget till Sverigesgeologiska undersökning (A 9) ökas med 7miljoner kronor. En enig riksdag har,som redovisats, gått emot tidigareförslag av regeringen om avveckling avden maringeologiska verksamheten ochförsäljning av undersökningsfartyget.Det finns ett väldokumenteratsamhällsbehov av den aktuellaverksamheten som rör den lagstadgadefysiska planeringen av Sveriges kust-och havsområden, den nationella ochregionala miljöövervakningen, försvaret,fiskerinäringen, den forskningen,m.m. Vidare förutsätter FN:shavsrättskonvention och andrainternationella konventioner liksomAgenda 21 en maringeologisk verksamhet.Anslaget till riksmätplatserna (B 3)bör, enligt utskottets uppfattning, ökasmed för att möjliggöraett ökat bidrag till . När det gällerSprängämnesinspektionen bör det ske enprecisering av de av regeringenföreslagna direktiven så attinspektionen i större omfattning än förnärvarande inriktar sin verksamhet påatt sätta gränser för miljöpåverkandeaktiviteter inom verkets område. Underdenna förutsättning tillstyrkerutskottet det föreslagna anslaget.Anslaget till konkurrensforskning (C 2)bör, enligt utskottets mening, ökas med1 miljon kronor. Härigenom gesKonkurrensverket möjlighet att görasärskilda studier beträffande åtgärderför att öka det lokala ägandet.Utskottet anser vidare att enneddragning av anslaget till tekniskforskning och utveckling (D 1) kan görasmed . Motivet fördetta är de stora resurser somforskningsstiftelserna förfogar över. Avde anslagna medlen bör 150 miljonerkronor avdelas för för insatser bland småföretagen,varav en ram på böravsättas för miljöteknikområdet. Vidarebör de regelsystem som gäller för dethär aktuella anslaget utformas så attuppfinnare och innovatörer i småföretagfår bättre arbetsförutsättningar. Ocksåanslaget till rymdverksamhet (D 3) bör,enligt utskottets mening, kunna minskas- med . inte delta i projekt med bemannadetransporter och drift av komplexautposter i rymden, bl.a. rymdstationenAlpha. Även anslaget tillIngenjörsvetenskapsakademien (D 5) börminskas - med 2 miljoner kronor.Akademiens verksamhet utgår inte från dekrav som en hållbar utveckling ställerpå tekniken.Anslaget till investeringsfrämjande (E5) bör vidare minskas med 20 miljonerkronor. bör anslagethelt kunna utgå. Utskottet anser att ettinvesteringsfrämjande bör vara inriktatpå att främja ett lokalt ägande snarareän ett utländskt. Utskottet menaravslutningsvis att stödet tillkonsumentorganisationer (F 5) bör ökasmed och att riksdagenbeträffande anslaget Bidrag tillmiljömärkning av produkter (F 7) börgöra ett tillkännagivande i enlighet medvad som begärs i motion 1996/97:L713(mp). Det gäller att KRAV också skallkunna komma i åtnjutande av statligtstöd, att en del av statsbidraget tillnordisk miljömärkning skall avsättas förutveckling av kriterier förmiljömärkning och att isamråd med skall verkaför en prisbevakning i handeln avekologiskt odlade varor.Sammantaget innebär de av utskotttetförordade ändringarna av anslagsbeloppatt summan av anslagen för utgiftsområde24 Näringsliv understiger den avriksdagen fastställda ramen på med 188 miljoner kronor.Dessa medel borde, enligt utskottetsmening, ha tillförts utgiftsområde 21Energi. Eftersom detta inte är möjligtenligt den nya budgetprocessen anserutskottet att medlen i stället skallanvändas för att förstärka budgetsaldot.Med de beslut som utskottet förordarblir motion 1996/97:N270 (mp) i vä-sentliga delar tillgodosedd. Flera andramotioner som tar upp likartade frågorsom den nämnda motionen blir ocksåhärigenom delvis tillgodosedda.Förslagen i motion 1996/97:N270 (mp) omanslag för budgetåren 1998 och 1999avstyrks dock av utskottet, eftersom detaktuella belutet endast skall avsebudgetåret 1997.dels att utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse:2. beträffande anslag m.m. inomutgiftsområde 24 Näringslivatt med bifall tillproposition 1996/97:1 utgiftsområde24 momenten 1, 2, 4, 5 och 717, medanledning av proposition 1996/97:1utgiftsområde 24 momenten 6 och 18och motionerna 1996/97:L713 yrkandena1518, 1996/97:N211, 1996/97:N236,1996/97:N259, 1996/97: N270 yrkandena15, 16, 2225 och 31 och 1996/97:N271yrkande 11 och med avslag påmotionerna 1996/97: Ub4 yrkande 1,1996/97:Ub411 yrkandena 11, 21 och38, 1996/97: N1, 1996/97:N2,1996/97:N205 yrkande 1, 1996/97:N207,1996/97: N215, 1996/97:N217,1996/97:N256 yrkande 22,1996/97:N264, 1996/97:N265 yrkandena13 och 57 och 1996/97:N270 yrkande 32a) d) = utskottet,e) godkänner att de övergripandemålen för verksamheten inomSprängämnesinspektionensansvarsområde skallvara i enlighet med vad utskottetanfört,f)p) = utskottet,q) för anvisar anslagunder utgiftsområde 24 Näringslivenligt uppställning i bilaga (res.4),r) som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anförtbeträffande anslaget Bidrag tillmiljömärkning av produkter (F 7).5. Inriktning av standardiseringsarbetet(mom. 3)() och () anserdels att utskottets ställningstagande iavsnittet om inriktning avstandardiseringsarbetet bort ha följandelydelse:Utskottet anser, i likhet med vad somanförs i motion 1996/97:Jo727 (c), attriksdagen bör göra ett tillkännagivandeom att skall vara pådrivandeinternationellt istandardiseringsarbetet så attmiljöfrågorna får större tyngd. Dennyligen tillsatta utredningen om hurmiljöhänsyn kan integreras i det svenskastandardiseringsarbetet bör gesytterligare direktiv med innebörd attSverige internationellt bör verka föratt miljökriterier utarbetas och läggssom ram för standardiseringsarbetet.Yrkandena i motion 1996/97:L713 (mp) kananses tillgodosedda genom det nämndautredningsuppdraget.Med det anförda tillstyrker utskottetden förstnämnda motionen i berörd deloch avstyrker den sistnämnda motionen iaktuella delar.dels att utskottets hemställan under 3bort ha följande lydelse:3. beträffande inriktning avstandardiseringsarbetetatt med bifall till motion1996/97:Jo727 yrkande 6 och medavslag på motion 1996/97:L713yrkandena 13 och 14 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört.6. Inriktning av standardiseringsarbetet(mom. 3)() anserdels att utskottets ställningstagande iavsnittet om inriktning avstandardiseringsarbetet bort ha följandelydelse:Utskottet anser - i likhet med vad somanförs i motion 1996/97:L713 (mp) - attriksdagen bör göra ett uttalande om attansvarsområdet för vidSIS bör vidgas till att avse ävenmiljöfrågor. Rådets kompetens bör därvidutökas så att även miljöfrågorinkluderas. bör enligtutskottets mening tilldelas följandeuppgifter: bevakning avmetodutvecklingen avseende analyser avproduktstandarders konsekvenser förkonsumenten och miljön,tillhandahållande av sakkunskap införförslag till produktstandarder samtfrämjande av ökad kunskap omstandardiseringsarbetet hos intressentersom bevakar konsument- och miljöfrågor.Det andra här aktuella yrkandet i dennämnda motionen, som rör etttillkännagivande om behovet av generellaanalyser av konsekvenserna förkonsumenterna och miljön i svenskaförslag till standarder som utarbetasmed statlig finansiering, blir - enligtutskottets mening - tillgodosett genomdet utredningsuppdrag som regeringennyligen fattat beslut om. Detsammagäller yrkandet i motion 1996/97:Jo727(c) om att skall vara pådrivandeinternationellt istandardiseringsarbetet så attmiljöfrågorna får större tyngd.Med det anförda tillstyrker utskottetmotion /97:L713 (mp) i den del somavser vid SIS. Samtidigtavstyrker utskottet den nämnda motioneni den andra här aktuella delen, liksommotion 1996/97:Jo727 (c) i berörd del.dels att utskottets hemställan under 3bort ha följande lydelse:3. beträffande inriktning avstandardiseringsarbetetatt med bifall till motion1996/97:L713 yrkande 14 och medavslag på motionerna 1996/97:L713yrkande 13 och 1996/97:Jo727 yrkande6 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.7. Långsiktigt säkerställande avkonkurrensforskningen (mom. 4)(), (), (), (), () och () anserdels att utskottets ställningstagande iavsnittet om långsiktigt säkerställandeav konkurrensforskningen bort haföljande lydelse:Utskottet anser - i likhet med vad somanförs i motion 1996/97:N265 (m) - attriksdagen bör göra ett uttalande om attinsatserna för konkurrensforskning börbibehållas på nuvarande nivå. Somtidigare redovisats kan nivån på detarbete som bedrivs inomkonkurrensforskningens områdeupprätthållas under budgetåret 1997genom att befintliga relativt storareservationer tas i anspråk. mening är det dock viktigtatt det entydigt klargörs attstatsmakternas avsikt är att denlångsiktiga nivån skall säkerställas.Med detta tillstyrker utskottet dennämnda motionen i berörd del.dels att utskottets hemställan under 4bort ha följande lydelse:4. beträffande långsiktigtsäkerställande avkonkurrensforskningenatt med bifall till motion1996/97:N265 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört.8. Lokalisering av Rymdstyrelsen ochRymdbolaget (mom. 5)() och ()anserdels att utskottets ställningstagande iavsnittet om lokalisering avRymdstyrelsen och Rymdbolaget bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening förefaller detnaturligt om huvuddelen av denverksamhet som bedrivs av Rymdbolagetoch Rymdstyrelsen flyttas från Solnatill . Rymdverksamhet bedrivs ihuvudsak i som är beläget iKiruna. Utskottet är medvetet om att detär som har attfatta beslut om lokalisering av bolagetsverksamhet. Ett uttalande av riksdagenkan dock ses som en markering avstatsmakternas uppfattning i frågan.Utskottet tillstyrker med det anfördamotionerna 1996/97:N239 (m) och1996/97:N253 (m) i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 5bort ha följande lydelse:5. beträffande lokalisering avRymdstyrelsen och Rymdbolagetatt med bifall tillmotionerna 1996/97:N239 yrkande 1 och1996/97:N253 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört.9. Exportkreditgarantier förträhusexport (mom. 7)() anserdels att utskottets ställningstagande iavsnittet om exportkreditgarantier förträhusexport bort ha följande lydelse:Utskottet anser - i likhet med vad somanförs i motion 1996/97:N271 (v) - attriksdagen skall begära att regeringenvidtar åtgärder så att en förändring avEKN:s regler för trähusexport kommertill stånd. Den svenska trähusindustrin,som varit utsatt förstora produktionsneddragningar, har,enligt utskottets mening, möjlighet attkompensera detta genom ökad export,framför allt till . En sådanutveckling försvåras emellertid av attföretagen ställs inför problem med attfå betalt inom rimlig tid och problemmed att få kontakt med banker ochkunder. För att möjliggöra en ökadsvensk trähusexport bör EKN ges iuppdrag att skapa ett speciellt,tillfälligt garantisystem för stödjandeav svensk trähusexport. Ett sådantsystem, som skall vara självbärande övertiden, bör få en ram - inom EKN:sordinarie ram - på minst 70 miljonerkronor. Med det anförda tillstyrkerutskottet den här aktuella motionen iberörd del.dels att utskottets hemställan under 7bort ha följande lydelse:7. beträffandeexportkreditgarantier förträhusexportatt med bifall till motion1996/97:N271 yrkande 10 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.Särskilda yttranden1. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24Näringsliv (mom 2. ), , och (alla m) anför:En riksdagsmajoritet bestående avSocialdemokraterna och Centerpartietbeslöt att fastställaekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena i den statliga budgetenoch en beräkning av statens inkomsteravseende . fattadesbeslut om en preliminär fördelning avstatens utgifter på utgiftsområden förbudgetåren 1998 och 1999.Moderata samlingspartiet har i parti-och kommittémotioner förordat en annaninriktning av den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken. Dessa förslagsyftar till att skapa förutsättningarför ett ekonomiskt, kulturellt ochsocialt växande . Genom en störreenskild sektor och ett starkare civiltsamhälle kan både företag och människorsförmåga växa. Massarbetslösheten kansteg för steg pressas tillbaka,som den sociala trygghetenockså i andra bemärkelser kan öka genomatt hushållen får en större ekonomisksjälvständighet.Vårt parti har föreslagit enlångtgående växling från subventioneroch bidrag till kraftigaskattesänkningar för alla, främst låg-och medelinkomsttagare. skallde människor värnas som är i störstbehov av gemensamma insatser och som harsmå eller inga möjligheter att påverkasin egen situation. Det allmänna skallockså tillföras resurser för att på etttillfredsställande sätt kunna genomförade uppgifter som skall vara gemensamma.Rättsväsendet måste fungeratillfredsställande och försvaret skallvara så starkt att kanförsvaras.När majoritet nu beslutat omen annan inriktning av politiken, deltarvi inte i beslutet avseende moment 2 omanslag m.m. inom utgiftsområde 24Näringsliv. I det fattaderiksdagsbeslutet om utgiftsramar ochberäkning av statsinkomsterna harföreträdarna för Moderatasamlingspartiet ställt sig bakom detförslag till totala utgifter påstatsbudgeten och den fördelning påutgiftsområden som framgår av enreservation (47) till finansutskottetsbetänkande /97:FiU1. När det gällerdet här aktuella utgiftsområdet 24Näringsliv innebar den föreslagna ramenen ökning jämfört med det som blevriksdagens beslut med 161 miljonerkronor. I det följande redovisar vi dendel av vår politik som berörutgiftsområde 24 Näringsliv.De övergripande målen för denekonomiska politiken - vilkennäringspolitiken är underordnad - skallenligt en reservation (m, fp, kd) tilldet nyssnämnda betänkandet 1996/97:FiU1vara att skapa förutsättningar för snabbtillväxt, en kraftig ökning av antaletnya arbetstillfällen och en godreallöneutveckling. Skall dessa målkunna uppfyllas, så attmassarbetslösheten elimineras ochSverige inte längre halkar efter denekonomiska utvecklingen i övrigaindustriländer, krävs en genomgripandeförändring av den ekonomiska politiken.Det fordras en, i bred bemärkelse, nyekonomisk politik som leder tillstabilitet, ökar friheten och stärkerincitamenten till arbete och förkovransamt främjar privat ägande, friföretagsamhet och konkurrens.Långsiktigt stabila offentliga finanseroch ett stabilt penningvärde ärgrundläggande för företags ochprivatpersoners möjligheter att planerasin framtid.I olika motioner från företrädare förModerata samlingspartiet, bl.a.motionerna 1996/97:Fi204, 1996/97:N269och 1996/97:N265, redovisas hurnäringspolitiken bör utformas.Näringspolitikens främsta uppgift är attskapa bättre förutsättningar för företagoch företagare. Ökadinternationalisering, ökad konkurrensfrån nya industriländer, snabbareteknikutveckling och strukturellaförändringar i näringslivet ocharbetskraften ställer krav på en nynäringspolitik med ett gynnsammare ochflexiblare företagarklimat.En politik för att skapa fler arbetenmåste, enligt vår uppfattning, stå påtre ben. För det första måstetjänstesektorn öppnas för nya arbetenoch företag. För det andra måste en ökadsatsning ske på arbeten som kan bärahöga löner och därmed utgöra grund förframtida svensk välfärd. För det tredjemåste nyföretagandet generellt sett ökaför att nya tillväxtföretag skallbildas. På följande områden krävs detenligt vår mening åtgärder:- Skatten behöver sänkas betydligt,bl.a. bör dubbelbeskattningen avriskkapital upphävas,förmögenhetsskatten slopas,nuvärdesavskrivning införas och reglernaför momsinbetalningar ändras.- Reglerna på det arbetsrättsligaområdet behöver förändras radikalt,bl.a. bör de s.k. turordningsreglernaavskaffas.- Verksamheter inom stat, kommuner ochlandsting bör konkurrensutsättas; iprincip bör all verksamhet som inte ärmyndighetsutövning bedrivas ikonkurrens. Skärpningar ochkompletteringar av regelverken påkonkurrens- området bör genomföras.- Avregleringsarbetet bör påskyndasgenom att en statligavregleringsdelegation löpande skallompröva alla regler på företagsområdetvart fjärde år.- Frihandeln måste värnas, och Sverigebör arbeta för att liberaliseringarna avvärldshandeln fortsätter.Vi förordade alltså, som nämnts, enhögre ram för utgiftsområdet Näringslivän vad regeringen föreslagit ochriksdagen fattat beslut om. Hur den -med - utökade ramenborde fördelas på olika anslag framgårav motion 1996/97:N265 (m).Till anslaget till teknisk forskningoch utveckling borde således ha anvisats200 utöver regeringensförslag. Regeringens ambition att låtamedel från forskningsstiftelsernaersätta ordinarie forskningsanslagkommer enligt vår mening att leda utarmning av den tekniskaforskningen. Vi vill erinra om attregeringens förslag om ändring avstiftelselagen, som nyligenfattat beslut om (prop. 1996/97:22, bet.LU2), avvisats i en reservation (m, fp).Vi vill vidare framhålla att denforskning som finansieras avforskningsstiftelserna inte är utbytbarmot den som finansieras av NUTEK.Företrädare för har visat på deomfattande konsekvenser som regeringensförslag drar med sig; arbetsvillkorenför ca 1 000 forskare står på spel.Regeringens agerande är därför på siktförödande för den industrirelateradeforskningen. Det i detta betänkandenämnda beslutsglappet på upp till ett årleder till att osäkerheten kommer attvara stor , vilket ocksådet kommer att medföra betydandekonsekvenser för forskningen ochsamarbetet mellan ,universitet/högskolor och näringslivet.När regeringen i elfte timmen, och motsitt tidigare förslag, förespråkarbudgetjusteringar inom är det i realitetenett erkännande av de uppenbara bristersom regeringens forskningspolitikuppvisar.