bet · GJ01BoU11 · 1996-04-25 00:00:00 — Medhänvisning härtill och till behovet aven översyn av inkomstbegreppet förnäringsidkare i socialförsäkrings- ochbidragssammanhang förordas i motionensyrkande 3 att regeringsförslaget skallavslås i vad avser beräkningen av denbostadsbidragsgrundande inkomsten föregenföretagare.Grundläggande för regeringens förslag ifråga om beräkningen av denbostadsbidragsgrundande inkomsten föregenföretagare är att åstadkomma enlikställighet i inkomstbegreppet mellanegenföretagare och löntagare. Somframhålls i propositionen haregenföretagare möjlighet att reglerasina inkomster från näringsverksamhetenpå ett sätt som ibostadsbidragssammanhang kan gynnanäringsinkomster framför andrainkomster. Detta är inte rimligt.Strävan bör sålunda vara att löntagareoch egenföretagare vid ansökan ombostadsbidrag behandlas på ettlikvärdigt sätt. är det intehelt okomplicerat att med utgångspunkt iegenföretagares taxerade inkomst räknafram en med löntagare jämförbarinkomstnivå. I propositionen anförsockså att inkomstbegreppet föregenföretagare bör ses över inom fleradelar av bidrags- ochsocialförsäkringssystemen. De nuförordade reglerna är därför attbetrakta som tillfälliga i avvaktan påen sådan översyn.Med hänvisning till det nu anförda börenligt utskottets mening regeringensförslag genomföras i vad avserberäkningen av den bostadsbidragsgrundande inkomsten för egenföretagare.Utskottet delar sålunda inte den imotion 1995/96:Bo27 (kds) yrkande 3framförda uppfattningen att förslagetbör avslås i avvaktan på en mera allmänöversyn. Även om utskottet kan anslutasig till motionärernas uppfattning atten översyn av inkomstbegreppet föregenföretagare bör komma till ståndmotiverar inte detta enligt utskottetsmening att den av regeringen föreslagnajusteringen av inkomstbegreppet skjutspå framtiden. Motionen avstyrks sålunda.Avdragsregler för resor och övrigakostnaderEn utgångspunkt för det nyainkomstprövningssystemet är att detskall utformas så att inkomstunderlagetär lätt att stämma av mot detaxeringsuppgifter m.m. som iregisterform finns om bidragstagarensinkomster. I bostadsbidragssammanhanggäller fr.o.m. attavdrag för resor till och från arbeteendast får göras för kostnader somöverstiger . Iskattelagstiftningen är denna gräns . Att ha en annanavdragsgräns i bostadsbidragssystemet änden som gäller vid beskattningen förarbetsresor och andra vanligaavdragsgilla omkostnader bör enligtpropositionen därför inte komma i fråga.Med hänvisning härtill föreslås attreglerna för avdrag för resor och övrigakostnader skall vara desamma inombostadsbidragssystemet som inominkomstskattesystemet.Förslaget beräknas ge upphov till enbesparing på ca perhelår.En förutsättning för att det ovanförordade systemet för inkomstprövningav bostadsbidragen skall kunnaadministreras på ett enkelt och säkertsätt är bl.a. att de inkomstbegrepp somanvänds i bostadsbidragssammanhang ochvid beskattningen är så lika sommöjligt. Enligt utskottets mening börregeringens förslag genomföras i vadavser avdragsreglerna för resor ochövriga kostnader vid beräkningen av denbidragsgrundande inkomsten.Det särskilda bidragetI bostadsbidraget till hushåll medhemmavarande barn ingår ett särskiltbelopp, som lämnas oberoende avbostadskostnadens storlek. Bidraget ärdifferentierat beroende på antalet barni familjen och lämnas tillfamiljer med ett barn med permånad, till familjer med två barn med900 kr och till familjer medtre eller flera barn med permånad. Det särskilda bidraget kan iprincip betraktas som ett inkomstprövatbarnbidrag och utgår därför även till dehushåll som saknar egen bostad.Efter utgången av beviljas inganya flerbarnstillägg. De familjer somföre beviljats sådantstöd får dock behålla det till dess atträtten upphör enligt gällande regler.Enligt propositionen berörs de familjersom har många barn (fler än tre) istörre utsträckning än familjer medfärre barn av det framförda förslaget omny beräkning av bidragsgrundandebostadskostnad i egnahem ochbostadsrätt. Det särskilda bidraget ibostadsbidragssystemet föreslås därförhöjt per månadför familjer med fyra barn och till för familjer med femeller flera barn i takt med attflerbarnstilläggen fasas ut.Kostnaden för den föreslagna höjningenberäknas till ca år1997.Att det särskilda bidraget skulle varaen ersättning för försämrade barnbidragär enligt motion 1995/96:Bo28 (v) ensanning med modifikation. Enligtmotionen är dock bidraget ett steg irätt riktning för att stärka ekonominför barnfamiljer med många barn, varförförslaget bör genomföras. I motionensyrkande 7 begärs också ett riksdagenstillkännagivande med denna innebörd.Som utskottet har uppfattat förslaget imotion 1995/96:Bo28 (v) innebär detinget annat än en tillstyrkan av det avregeringen framlagda förslaget tillhöjning av det särskilda bidraget. Enbred enighet torde sålunda råda om attden av regeringen förordade höjningenskall genomföras. Förslaget bör därförgenomföras. Ett bifall till motion1995/96:Bo28 (v) yrkande 7 kan vid ettsådant ställningstagande inte ansestjäna något syfte. Motionsyrkandetavstyrks.Bostadsbidrag till ungdomar under 29 årVid så omfattande besparingsåtgärder somnu behöver företas ibostadsbidragssystemet måste enligtregeringen boendestandarden för hushållmed barn prioriteras. Enligtpropositionen har hushåll utan barnnormalt en större flexibilitet ochanpassningsförmåga än barnhushåll.Regeringen bedömer därför attbostadsbidraget till ungdomar som intestuderar bör kunna slopas fr.o.m. den 1januari 1997. anges attinriktningen bör vara att också detnuvarande bostadsbidraget till studenterskall upphöra. Detta bör enligtförslaget ske i samband med att ett nyttstudiestödssystem träder i kraft. Medavseende på pågående utredningsarbetem.m. bedöms detta kunna ske tidigast den1 . Studerande ungdomar utanbarn föreslås med hänsyn härtill tillsvidare ha rätt till bostadsbidrag.Den besparing som uppkommer genomförslaget beräknas till 300 miljonerkronor per helår.Förslaget om att avvecklabostadsbidragen till ungdomar som intestuderar avvisas i fyra motioner.Med avseende på den utsatta ekonomiskasituationen för många ungdomar är detenligt motion 1995/96:Bo25 (mp)felaktigt att slopa bostadsbidragen tillungdomar som inte studerar. Redan nu harmånga ungdomar det besvärligt med sittboende och att neka dem bostadsbidragkan enligt motionen ge negativa socialakonsekvenser. Det anges bl.a. kunna ledatill att ungdomar tvingas sökasocialbidrag för att kunna klara sittboende. I motionens yrkande 1 hemställsdärför om avslag på regeringens förslagi denna del. förordas imotionens yrkande 2 att den övreåldersgränsen för ungdomsbostadsbidragenskall sänkas till . Enligtförslaget bör sålunda bostadsbidragfortsättningsvis kunna utgå tillungdomar i åldern 18-26 år.Även i motion 1995/96:Bo28 (v) yrkande8 avvisas regeringens förslag attavveckla bostadsbidragen till deungdomar som inte studerar. Förslagetinnebär enligt motionen en risk för attkostnader vältras över på kommunernagenom ökade socialbidrag till deungdomar som mister sina bostadsbidrag.I motion 1995/96:Bo30 (s) framhålls attden ungdomspolitiska kommittén som ettav sina uppdrag har att analyserautvecklingen av bostadsförsörjningen förungdomar och underlätta deras inträde påbostadsmarknaden. Kommittén beräknasavge ett betänkande senast i oktober1996. Enligt motionen vore det medavseende härpå, och med hänsyn tillsvårigheterna att förutse konsekvensernaav ett uppdelat bostadsbidrag förstuderande och icke studerande, rimligtatt avvakta med beslutet om borttagandeav ungdomsbostadsbidraget till dem sominte studerar. I motionen begärs därförett tillkännagivande tillregeringen med denna innebörd.De senaste årens kraftigt ökandeutgifter för bostadsbidragen gör detenligt motion 1995/96:Bo32 (c)nödvändigt att hejda de snabbakostnadsökningarna. Den av regeringenföreslagna totala besparingen ibostadsbidragen bör enligt motionendärför genomföras. Däremot avvisasförslaget om att helt slopa möjlighetentill bostadsbidrag för icke studerandeungdomar. Enligt motionen ärarbetslösheten i denna grupp betydandevarför behovet av bostadsbidrag ärstort. En avveckling av bidragen angesdessutom kunna ge upphov till socialaproblem.Regeringsförslaget innebär minskadeutgifter om räknatpå helår. För att kunna uppnå dennabesparing utan att ta bortbostadsbidragen till ungdomar som intestuderar förordas i c-motionen i förstahand att ytterligare begränsningar görsi den bostadsbidragsgrundandebostadsytan. I andra hand föreslås ensänkning av den andel av boendekostnadensom ersätts med bidrag.Med anledning av vad som i propositionoch motioner förordats beträffandebostadsbidragen till ungdomar under 29år vill utskottet anföra följande.I dagens ekonomiska situation ärungdomar en utsatt grupp både påarbetsmarknaden och på bostadsmarknaden.Arbetslösheten är högre bland ungdomarän bland den äldre arbetskraften, och iden mån de har arbete har de ofta lägrelön. Bland ungdomar finns det sålundaett betydande antal som lever under småekonomiska omständigheter. ärungdomar den grupp som i många avseendenhar det svårast på bostadsmarknaden. Deär ofta hänvisade till det nyare ochdärmed också dyrare bostadsbeståndet.Sammantaget innebär detta att mångaungdomar har haft svårt att etablera sigpå bostadsmarknaden. Det belyses ocksåav att de i större utsträckning äntidigare bor kvar i föräldrahemmet ochatt de flyttar hemifrån vid allt högreålder. Det är inte heller ovanligt attungdomar flyttar tillbaka till sittföräldrahem därför att de inte längrehar råd med ett eget boende. Fenomenetär så vanligt att det fått etteget namn - mambo.I en situation där många ungdomar avekonomiska och andra skäl har svårt attekonomiskt klara ett eget boende med enrimlig standard spelar bostadsbidragenen väsentlig roll. Bidraget kan i mångafall utgöra skillnaden mellan ettacceptabelt boende och andra för denunge mindre bra lösningar. Det är intetillfredsställande att unga människornödgas bo kvar hos sina föräldrar långtefter avslutad skolgång eller att deunder skall hänvisas tillandrahandsboende eller andra tillfälligalösningar. Sammantaget talar dettaenligt utskottets mening för attungdomar även fortsättningsvis bör kunnaerhålla stöd för sitt boende när derasinkomst- och boendeförhållanden såmotiverar.När det gäller ungdomar som studerarhar också regeringen kommit tillslutsatsen att bostadsbidragen börbehållas. Även om det i propositionenuttalas att bostadsbidragen tillstuderande bör upphöraförutsätts att kompenserande åtgärdersamtidigt införs i studiestödssystemet.Ett motiv för regeringensställningstagande anges vara att det föratt stimulera ungdomar att läsa vidareär väsentligt att studenterna har enacceptabel bostadssituation. Utskottetdelar denna uppfattning. finnsdet också andra mera övergripande skälav den karaktär som redovisats ovan sommotiverar att alla ungdomar - dettaoavsett om de studerar eller inte - harett godtagbart boende. Enligt utskottetsmening bör bostadsbidragen behållasockså för de ungdomar som inte studerar.I enlighet med vad som förordats imotionerna 1995/96:Bo25 (mp) yrkande 1,1995/96:Bo28 (v) yrkande 8, 1995/96:Bo30(s) samt 1995/96:Bo32 (c), denna motionsåvitt nu är i fråga, avstyrks sålundaregeringens förslag i vad avserungdomsbostadsbidragen. Vad i motion1995/96:Bo25 (mp) yrkande 2 förordats omden övre åldersgränsen förungdomsbostadsbidragen får därmed ansessakna aktualitet. Förslaget avstyrks.Regeringens förslag om att slopabostadsbidragen till de ungdomar sominte studerar beräknas ge en besparingpå räknat på helår.En förutsättning för att dessabostadsbidrag skall kunna bibehållas ärenligt utskottets mening att besparingenom åstadkoms påannat sätt inom bostadsbidragsanslaget.I motion 1995/96:Bo32 (c) förordas attsparmålet skall uppnås genombegränsningar i den bidragsgrundandebostadsytan utöver vad regeringenföreslagit. Utskottet delar dennauppfattning. Till den närmareutformningen av dessa ytgränser och tillmotiveringarna härför återkommerutskottet i följande avsnitt.Begränsning av bidragsgrundandebostadsytaI fråga om en bostads utrymmesstandardhar de bostadspolitiska målenpreciserats i form av olika normer. Denmest generösa av dessa innebär att varjebarn skall kunna erbjudas ett egetsovrum. Det betyder att ett hushåll medett barn enligt skall bo i trerum och kök, att ett hushåll med tvåbarn skall bo i fyra rum och kök osv.Enligt propositionen finns det ingaövertygande motiv till en fortsattsubventionering av bostadsytor, som ibetydande grad överstiger denna norm.Den bidragsgrundande bostadsytan börenligt förslaget därför begränsas ochytnormen fastställas utifrån en generöstolkning av den aktuella omsatttill bostadsyta. Förslaget innebärdessutom att ytgränsen för bidrag tillungdomar utan barn mellan 18 och 29 årskall samordnas med denna princip förbegränsning av bidragsgrundandebostadsyta.Enligt förslaget bör denbidragsgrundande bostadsytan begränsasenligt följande, förhushåll med ett barn högst 90 m2hushåll med två barn högst 110 m2hushåll med tre barn högst 130 m2hushåll med fyra barn högst 150 m2hushåll med fem eller flera barn högst 170 m2ungdomar mellan utan barn högst 70 m2Om sökanden eller någon medlem avfamiljen är funktionshindrad skallenligt förslaget större bostadsyta fåbeaktas. För hushåll med en bostadsytasom överstiger den högstabidragsgrundande bostadsytan fastställsden bidragsgrundande boendekostnadengenom att den fulla boendekostnadenmultipliceras med kvoten mellan denhögsta bidragsgrundande bostadsytan ochbostadens yta.Syftet med de bostadsbidrag som utgårtill hushåll med enbartumgängesrättsbarn är enligtregeringsförslaget att föräldrar som pågrund av vårdnad eller umgänge tidvishar sitt barn boende hos sig skall kunnage barnet en god bostad de dagar sombarnet vistas hos denne. Bidragen skallvidare ge ett stöd till de delar avbostadens kostnader som barnets behovför med sig och som ligger över denbaskonsumtion som alla vuxna normalt harför egen del. Bostadsbidrag till hushållmed enbart umgängesrättsbarn bör enligtförslaget därför endast lämnas förbostäder på minst 2 rum och kök ellerkokvrå och på . I övrigtföreslås samma ytgränser gälla förhushåll med enbart umgängesrättsbarn somför hushåll med barn.Förslaget beräknas på årsbasis ledatill en besparing på ca 390 miljonerkronor.För nyansökningar om bostadsbidragföreslås de nya bestämmelserna träda ikraft och i övrigt förbostadsbidrag som lämnas fr.o.m. den 1januari 1997. Den besparing somhärigenom uppkommer för budgetåret1995/96 beräknas till ca 130 miljonerkronor.Enligt motion 1995/96:Bo29 (mp) börinte kontakten mellan föräldrar och barndetaljstyras. Ekonomiska incitament kanenligt motionen utgöra ett sådantstyrmedel. En förälders ekonomi och intebostadens storlek bör därför ävenfortsättningsvis vara avgörande för ombostadsbidrag skall utgå eller ej. Imotionens yrkande 2 yrkas med hänvisninghärtill avslag på förslaget om en minstabostad som förutsättning förbostadsbidrag.Förslaget i motion 1995/96:Bo32 (c)såvitt nu är i fråga innebär, somframgår ovan, att bibehållandet avbostadsbidragen för de ungdomar som intestuderar i första hand skall finansierasgenom justeringar av de av regeringenföreslagna ytgränserna.Utskottet behandlar först frågan omgränsen för den högsta bidragsgrundandebostadsytan.Dagens bostadsbidragsregler innehållerinte några bestämmelser som begränsarden bostadsyta som kan ligga till grundför bostadsbidraget. Det innebär attbostadsbidrag kan komma att utgå förbostadsytor som ligger långt över vadsom kan anses motiverat avbostadspolitiska skäl. Utskottet delarregeringens uppfattningen attbidragsgivningen bör begränsas i dessafall. Även enligt bostadsutskottetsmening bör sålunda bostadsbidragenreduceras för de bostäder som liggervver vad som kan anses vara en normalytstandard.Som framgår ovan utgår det förslag tillytgränser som regeringen lagt fram intebara från den mest generösa av deutrymmesnormer som tagits fram utandessutom från en generös tolkning avdenna norm. Detta kan belysas med denföreslagna begränsningen till förhushåll med ett barn. För ett hushållmed denna sammansättning förutsätter denanvända att bostaden skall beståav tre rum och kök. Det betyder att ennormal trerummare med god marginal rymsinom den ytgräns som regeringenförordar. Med avseende på att ytgränseni regeringsförslaget sedan ökas med 20m2 för varje tillkommande barn upp tillfem barn måste även dessa hushåll ansestillförsäkrade en mycket godutrymmesstandard inom ramen för deuppsatta gränserna. Utan att åsidosättaden norm som ligger till grund förregeringsförslaget bör det enligtutskottets mening mot bakgrund häravvara möjligt att något sätta nedytgränserna i förhållande till dem somregeringen förordat.Den besparing som utskottet ovanförordat för att möjliggöra attbostadsbidragen behålls också för deungdomar som inte studerar uppgår till300 . En besparing avdenna storleksordning kan uppnås genomatt minska de av regeringen förordadeytgränserna med för allahushållstyper. För ett hushåll med ettbarn innebär detta att denbidragsgrundande bostadsytan begränsastill . En normalstor treumslägenhettorde sålunda rymmas också inom dennaytgräns. Även med utskottets förslagökas sedan den högsta bidragsgrundandeytan med för varje tillkommandebarn.Sammanfattningsvis förordar utskottetsålunda att den bidragsgrundandebostadsytan begränsas enligt följande,förhushåll med ett barnhögst hushåll med två barnhögst hushåll med tre barnhögst hushåll med fyra barnhögst hushåll med fem ellerflera barn högst160 m2 ungdomar mellan 18 och 29 årutan barn högst60 m2Vad i övrigt i propositionen föreslagitsbeträffande den högsta bidragsgrundandebostadsytan tillstyrks av utskottet.Även enligt utskottets mening börsålunda de förordade ytgränsernatillämpas på nyansökningar ombostadsbidrag fr.o.m. den 1 juli 1996och i övrigt för bostadsbidrag somlämnas fr.o.m. den 1 januari 1997.Avslutningsvis behandlar utskottet idetta avsnitt frågan om en minstaytgräns m.m. för bostadsbidrag tillhushåll med enbart umgängesrättsbarn.Bostadsbidragen till hushåll med enbartumgängesrättsbarn har, som redovisatsovan, två uttalade syften. Bidragenskall dels göra det möjligt förumgängesrättsföräldern att ge barnet engod bostad de dagar barnet vistas hosdenne, dels ge ett stöd till den del avbostadskostnaden som ligger över debasbehov som en vuxen normalt har.Enligt regeringsförslaget bör det medhänsyn härtill ställas krav på en vissbostadsstorlek för att bostadsbidragskall kunna utgå. Utskottet delar dennauppfattning. I enlighet med förslaget ipropositionen bör bostadsbidrag tillhushåll med enbart umgängesrättsbarnendast lämnas för bostäder på minst 2rum och kök eller kokvrå och med en ytapå . Utskottetsställningstagande innebär att motion1995/96:Bo29 (mp) yrkande 2 avstyrks.Direktutbetalning av bostadsbidragEnligt 23 § första stycket i den nugällande lagen om bostadsbidrag fårförsäkringskassan på begäran av sökandenbesluta att bidraget skall betalas uttill någon annan än denne.Riksförsäkringsverket har i sinaallmänna råd om bostadsbidrag (1993:6)rekommenderat försäkringskassorna attbifalla en framställning från sökandenom utbetalning till annan endast om detfinns särskilda skäl för detta, såsomfysisk eller psykisk sjukdom eller andrajämförliga tillståndBostadsutskottet har i betänkandet1994/95:BoU14 med anledning av tvåmotioner behandlat frågan omdirektutbetalning av bostadsbidrag tillhyresvärd. Utskottets och riksdagensställningstagande med anledning häravinnebar i korthet att regeringenanmodades att ta initiativ till enöversyn i vilken borde belysas de olikaaspekter - samhällsekonomiska,privatekonomiska, administrativa ochandra - som kunde finnas på frågan.Enligt beslutet borde regeringendärefter i förening med sin syn påfrågan återkomma till iärendet i sådan tid att den nyaordningen kunde börja tillämpas fr.o.m.bidragsåret 1996.Med anledning av beslut tasfrågan om direktutbetalning upp iregeringens proposition. att det nya system förinkomstprövning och bidragsbeviljningsom regeringen föreslår innebär relativtstora förändringar i fråga omärendehandläggningen. När det nyasystemet har fungerat någon tid skall enutvärdering göras. Regeringen anserunder dessa förhållanden att den översynrörande frågan om direktutbetalning avbostadsbidrag, som har anmodatden att ta initiativ till, lämpligeninte nu bör genomföras.Med hänvisning till riksdagensställningstagande förordas imotion 1995/96:Bo26 (s) attbostadsbidrag med bostadsbidragstagarensmedgivande skall kunna betalas ut tillannan, vanligen hyresvärden. I en trängdprivatekonomisk situation där en familjkan riskera att förlora sin bostad är deskäl som anförts mot att öppna dennamöjlighet enligt motionen av mindrebetydelse. De eventuella administrativabesvärligheter som en direktutbetalningkan ge upphov till är enligt motioneninte heller oöverstigliga.Med anledning av vad som i propositionoch motion anförts om direktutbetalningav bostadsbidrag m.m. anför utskottetföljande.Som framgår av redovisningen ipropositionen har bostadsutskottet ochriksdagen så sent som uttalatsig för att det bör vara möjligt attmedge direktutbetalning till t.ex.hyresvärd. Utskottet vidhåller denna sintidigare uppfattning.I den bostadsbidragslag som upphävdesvid utgången av gavs det enmöjlighet att få bostadsbidragetutbetalat till någon annan än den somsökt det. En förutsättning för att såskulle ske var dock att sökanden begärtatt bidraget skulle betalas ut tillnågon annan. Utskottet har för sin delinte underlag för någon annan bedömningdn att detta både var en väl fungerandeoch rationell ordning. Den gav denenskilde bidragstagaren möjlighet attlåta bostadsbidraget betalas ut tillnågon annan, normalt hyresvärden, utanatt den personliga integriteten för denskull träddes för när.Det är utskottets uppfattning att enordning med möjlighet till utbetalningdirekt till hyresvärden bör kunnatillämpas även inom det administrativasystem som vi har. Inte minstbostadspolitiska skäl talar för attbostadsbidragen på detta sätt - för densom så önskar - direkt kan gå till attbetala en del av bostadskostnaden.Enligt utskottets mening bör det såledesånyo uppdras åt regeringen att gör enöversyn av vilka regeländringar m.m. somerfordras för att möjliggöradirektutbetalning av bostadsbidrag.Regeringen bör därefter skyndsamtåterkomma till i ärendet såatt den ordning som utskottet uttalatsig för kan genomföras.I anslutning till de nu förordadeövervägandena bör enligt utskottetsmening också en redaktionell översyngöras av bostadsbidragslagen.Vad utskottet med anledning av motion1995/96:Bo26 (s) förordat omdirektutbetalning av bostadsbidrag m.m.bör som sin mening geregeringen till känna.Kretsen av bidragsberättigadeBostadsutskottet och har vidtre tidigare tillfällen behandlat fråganom kretsen av bostadsbidragsberättigade(bet. 1990/91:BoU16, 1991/92: BoU25resp. 1992/93:BoU21). Bostadsutskottethar härvid funnit det rimligt att eneventuell vidgning av kretsenbidragsberättigade till att avsepersoner av samma kön borde göras utanbeaktande av samlevnadsform. Utskottethar inte varit berett att förorda enbegränsad vidgning av kretsen så attendast homosexuella sambor skulle kommaatt omfattas av de ändrade reglerna.Med anledning av utskottets ochriksdagens tidigare ställningstagandentas frågan upp i den nu föreliggandepropositionen. Enligt regeringensställningstagande är det inte rimligtatt öppna möjligheten för alla samboendepar oavsett samlevnadsform atttillsammans söka bostadsbidrag - dettamed tanke på de ekonomiska konsekvensersom detta anges medföra. Vidare anförsatt det ursprungliga familjepolitiskasyftet med bidragsgivningen väsentligtskulle försvagas. Det vore enligtpropositionen inte rimligt att medgegemensam bostadsbidragsansökan avhyresvärd och inneboende, som inte harnågon hushållsrelation utöverhyresförhållandet, även om de är avsamma kön. Inte heller för syskon ellerföräldrar och barn över gällandeåldersgräns som bor tillsammans börbostadsbidrag kunna utges.