bet · GJ01FiU10 · 1996-05-28 00:00:00 — En fördröjning kan innebära attnödvändiga och riktiga struk-turförändringar i den kommunala verksamhetenkan komma att fördröjas och/eller att den kommunala ekonomin försämras medobalans i de offentli-ga finanserna som följd.Konstitutionsutskottet noterar i sitt yttrande (KU10y) att regeringeninforme-rat om ett kommande lagförslag om skärpta krav påbalanserade kommunala budgetar och att vissa invändningar motionsvägenförts fram. har för sin del inte funnit anledningatt ta ställning i frågan innan ett utformat lagförslag föreligger.Finansutskottet vill hänvisa till vad utskottet tidigare anfört omutgiftstak för den offentliga sektorn och behovet att få kontroll över denoffentliga utgifts-utvecklingen. Det är i det sammanhanget som kravet påbalans i de kommu-nala budgetarna skall ses. Utskottet konstaterar attregeringens förord för att balanskravet skall gälla förkommunerna och för landstingen bygger på den träffadeöverenskommelsen mellan regeringen och kommunförbunden om den komunalaekonomin. Utskottet delar rege-ringens bedömning att det är angeläget attge alla kommuner och landsting en rimlig tid för att anpassa sig till denya kraven. I likhet med konstitutions-utskottet avvaktar finansutskottetmed att ta ställning i lagstiftningsfrågan till dess ett konkret förslaghar presenterats för . Med det anförda avstyrker utskottet motionFi78 (m) yrkande 11.Ekonomiska regleringar mellan staten och de kyrkliga kommunerna år 1997I propositionen föreslås att de kyrkliga kommunernas skattemedelsfordranvid ingången av skall minskas med avseende på ändring-arsom har påverkat det kommunala skatteunderlaget. Därutöver skallskattemedelsfordran minskas som ersättning till staten för admi-nistrationen av församlingsskatten. De föreslagna förändringarna skallenligt propositionen regleras i en lag med särskilda bestämmelser omutbetalning av skattemedel . Förslaget återfinns i bilaga 1 tillbetänkandet.Finansutskottet tillstyrker det i propositionen framlagda förslaget tilllag med särskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel år 1997.Reglering av kompensation för avtalspensioner till lärare m.fl.I propositionen begär regeringen godkännande av ett nytt systemför att kompensera kommuner och landsting för pensioner och andra trygg-hetsförmåner till lärare, skolledare och syokonsulenter. Den nuvarande pro-visoriska regleringen som gällt förlängs till att gällatill ut-gången av . skall motsvarande kompensationscha-bloniseras och inkluderas i de generella statsbidragen. Fr.o.m. år1997 ökas således det generella statsbidraget till kommunerna med och ökar fram successivt till 2570 miljo-ner kronor då man nått den beräknade långsiktiga utgiftsnivån.Det generella statsbidraget till landstingen ökas med 80miljoner kronor årligen.Finansutskottet noterar att förslaget bygger på en överenskommelse medSvenska kommunförbundet och . Det är enligt utskottettillfredsställande att statens ersättning för lärarpensioner m.m. nu skallbeta-las inom ramen för det generella bidragssystemet och att kommuner ochlandsting därmed får ta det fulla arbetsgivaransvaret för de aktuellagrupper-na. Utskottet tillstyrker således förslaget i propositionen.Tilläggsbudget för /96Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan för löpande budgetår påtilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra och anvisanya anslag. I vårpropositionen (s. 144-170) redovisas de ytterligare föränd-ringar av gällande statsbudget som kan överblickas. I detta betänkandebehandlas därutöver även förslag på område somregeringen lade i proposition 105 och som ännu inte behandlat.Regeringen har tidigare uttalat att utgiftsökningar och inkomstminskningarskall vara fullt finansierade genom beslutade utgiftssänkningareller inkomstökningar (prop. 1994/95:100 bil. 1).Tabell 8 Budgetändringar 1995/96, statsutgifterna1 000-tal kronorUtgiftsanslagStatsbudgeten 940 010 749Tilläggsbudget (FiU8) + 40 603 000Proposition 105 +2 099 237Vårpropositionen -1 300 676Övriga propositioner (prop. 106 och 128) + 29 000Tabell 9 Budgetändringar 1995/96, statsinkomsterna1 000-tal kronorInkomsterStatsbudgeten 723 053 268Tilläggsbudget (FiU8) + 40 245 000Tabellerna 8 och 9 visar de förändringar som regeringen harföreslagit för statsutgifterna och statsinkomsterna under innevarandebudgetår.De beslutade utgifterna för innevarande budgetår uppgick tillca , medan inkomstförstärkningen stannade vid ca 40,2miljarder kronor (se bet. 1995/96:FiU8). Av dessa förändringar hänför sighuvuddelen till proposition 64 om generellt statsbidrag och utjämningsbi-drag till kommuner och landsting. Nettobelastningen beräknades i proposi-tionen bli 358 miljoner kronor.I proposition 105 om förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 föreslogs ytterligare anslag med ca . Hu-vuddelen av dessa medel, , avsåg tillfälliga ar-betsmarknadspolitiska medel inom utbildningsområdet för /97. Idenna proposition föreslogs inga ändringar beträffande statsbudgetens in-komster.Det förslag till tilläggsbudget för /96 som presenteras ivårpropositionen innebär en nettoökning på omkring 2 miljarder kronor.Finansieringen sker i huvudsak inom respektive departementsområde medundantag för de utbildningssatsningar som föreslås. Dessa finansieras genomvissa regelförändringar inom verksamhets-område.Totalt föreslås i vårpropositionen på tilläggsbudget till statsbudgeten ut-giftsökningar på och utgiftsminskningar på ca3,. Regeringens förslag innebär således att budgeten förinnevarande år minskas med omkring 1,3 miljarder kronor.Sammantaget har ändringar på tilläggsbudget under innevarande budgetårinneburit en nettobelastning om ca 1,2 miljarder kronor.För att bibehålla förtroendet för de offentliga finanserna anserfinansutskot-tet, i likhet med vad regeringen tidigare uttalat, att det ären viktig princip att utgiftsökningar och inkomstminskningar skall varafullt finansierade genom beslutade utgiftssänkningar ellerinkomstökningar. De principer som gäller för den nya budgetberedningen iriksdagen, med krav på priorite-ringar, är även tillämpliga på beredningenav förslag till tilläggsbudget.Försvarsdepartementet (fjärde huvudtiteln)Anslagen Försvarsmakten (A 1), (G 1) ochFlygtekniska försöksanstalten (G 6)I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för Försvarsmaktens verk-samhet uppfört ett ramanslag på 59 260 534 000 kr.I propositionen (s. 147-148) erinrar regeringen om att den i samband medövergången från tidigare budgetårsindelning till kalenderbudgetår överförde3 från till det med förlängda /96. Skälet till detta var att möta det över året ojämntfördelade behovet av betalningsmedel. Medelsbehovet är normalt större underhösten än . Regeringen anmäler nu att medelsbehovet /96 förändrats på grund av bl.a. leveransförseningar. Detill /96 nämnda budgeterade medlen - 3 -föreslås i stället budgeteras till . Anslaget A 1Försvarsmakten mins-kas med motsvarande belopp innevarande budgetår. Somframgår i det föl-jande föreslår regeringen att anslaget skall minska medytterligare innevarande budgetår för att finansieraresursförstärkningar inom För-svarsdepartementets verksamhetsområde.I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för Statens försvarshistoris-ka museers verksamhet uppfört ett ramanslag på 68 201 000 kr.Regeringen föreslår att detta anslag tillförs påtilläggsbudget för att täcka ökade kapitalkostnader som uppstått efterombyggnader i de försvarshistoriska museerna och därmed sammanhängandeinvesteringar i basutställningar.I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för Flygtekniska försöksan-staltens verksamhet uppfört ett ramanslag på 30 244 000 kr.Regeringen anmäler behov av ytterligare investeringar i Flygtekniska för-söksanstaltens vindtunnlar under innevarande budgetår. Eftersom det inte ärmöjligt att inom den tilldelade anslagsramen finansiera de ökade kapital-kostnaderna föreslår regeringen att anslaget på tilläggsbudget tillförs 5000 000 kr.Regeringen förordar att nämnda utgiftsökningar under anslagen G 1 Sta-tensförsvarshistoriska museer och G 6 Flygtekniska försöksanstalten finan-sieras genom att anslaget till Försvarsmakten minskas med motsvarandebelopp. Totalt föreslås därmed att anslaget A 1 Försvarsmakten för inneva-rande budgetår minskas med 3 295 094 000 kr.Miljöpartiet de gröna framhåller i motion Fi81 att med hänsyn till detstatsfi-nansiella läget är ytterligare till Statensförsvarshistoriska museer och ytterligare tillFlygtekniska försöksanstalten inte försvarbara utgiftsökningar. I motionenyrkas avslag på regeringens förslag (yrkande 39 respektive yrkande 40).Försvarsutskottet tillstyrker i sitt yttrande (FöU6y) regeringens förslagpå tilläggsbudget inom Försvarsdepartementets område. Försvarsutskottetyttrar sig inte över motionen.Finansutskottet tillstyrker regeringens förslag att på tilläggsbudgetminska anslaget till Försvarsmakten.Genom minskningen skapas ett utrymme för att finansiera vissa utgiftsök-ningar på tilläggsbudget. Utskottet tillstyrker att medel anvisas tillStatens försvarshistoriska museer enligt förslaget i propositionen. MotionFi81 (mp) yrkande 39 avstyrks.Vidare tillstyrks regeringens förslag att anvisa medel på tilläggsbudgettill Flygtekniska försöksanstalten. Därmed avstyrks motion Fi81 (mp)yrkande 40.Socialdepartementet (femte huvudtiteln)Anslaget Sjukvårdsförmåner m.m. (B 2) - LäkemedelsförmånenI propositionen (s. 149-150) föreslås att egenkostnadstaket i högkostnads-skyddet för öppen sjukvård och prisnedsatta läkemedel skall höjas den 1juli 1996 från lägst till lägst 2 500 kr.Sjukförsäkringens kostnader för läkemedelsförmånen har ökat mycket snabbtunder senare år. Av denna anledning genomfördes en kraf-tighöjning av egenavgifterna för prisnedsatta läkemedel. Av propositionenframgår att åtgärden inte fick avsedd besparingseffekt beroende på att hög-kostnadsskyddet har en kostnadsdrivande effekt, eftersom de som når dennagräns inte behöver betala för prisnedsatta läkemedel. Detta medför ävennegativa kostnadseffekter för sjukvårdshuvudmännen i form av fler avgifts-fria besök i den öppna vården.Det är därför enligt regeringens bedömning motiverat att vidta åtgärder föratt motverka kostnadsutvecklingen. I avvaktan på den planerade ändringen avförmånssystemet anser regeringen att detta bäst uppnås om hög-kostnadsskyddet höjs till för en 12-månadersperiod.Höjningen, som kräver en lagändring, beräknas minska försäkringenskostnader med . Höjningen väntas också leda tillatt sjukvårdshuvudmännens inkomster från patientavgifter ökar med ca 250miljoner kronor på helårsbasis. För innevarande budgetår beräknas förslagetminska belastningen på anslaget med , motsvarande halvaårseffekten.I propositionen lägger regeringen fram ett förslag till ändring i lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m.m. Regeringens lag-förslag återges i bilaga 1.Den föreslagna höjningen av högkostnadsskyddet avvisas av fem partier.I motion Fi88 av m.fl. begär Moderata samlingspartiet attförslaget avslås (yrkande 1). Motionärerna föreslår i stället att höjningenden begränsas till (yrkande 2). Partiet kan däreftertänka sig att högkostnadsskyddet höjs med /år till nivån 2 100 kr.I motion Fi79 föreslår liberalerna att höjningen begränsas till2 och att taket delas upp i två separata högkostnadsskydd i enlighetmed vad kommittén om hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation (HSU 2000) föreslagit i ett delbetänkande (SOU 1995:122). Den övre grän-seni bägge systemen skall enligt motionärerna vara per person och år(yrkande 13).Samma förslag framför liberalerna också i motion Fi97 av BarbroWesterholm m.fl. I denna motion begärs också att man utreder idén om etttotalt högkostnadsskydd som även inkluderar andra kostnader än de förläkemedel och läkarbesök (yrkande 3).Även begär i motion Fi80 avslag på den föreslagna höj-ningen(yrkande 12).I motion Fi81 avvisas förslaget också av de gröna (yrkande 32).Detsamma gör i motion Fi82 (yrkande 2).Socialutskottet noterar i sitt yttrande (SoU7y) att regeringen har föravsikt att lägga fram förslag om ett nytt subventionssystem förläkemedels-förmåner vilket är avsett att träda i kraft den 1 januari 1997.Förslaget kom-mer att grundas på det delbetänkande som HSU 2000 har lagtfram. Mot denna bakgrund anser socialutskottet att det nu vore bättre attvälja ett annat sätt att spara motsvarande belopp än att höjahögkostnadsskyddet till . T.ex. kan vissa principer från HSU:s förslag tillämpas, vilket enligt socialutskottets mening skulle innebäraen större rättvisa i besparingen. En sådan lösning medför därtill en bättrekontinuitet i läkemedelsförmånen sett utifrån den enskildes situation,anser socialutskottet.Moderata samlingspartiet, liberalerna, , Miljö-partiet de gröna samt har i avvikande meningar var försig redovisat en annan uppfattning.Socialförsäkringsutskottet erinrar i sitt yttrande (SfU5y) om attsjukförsäk-ringens kostnader för läkemedelsförmånen har ökat i alltsnabbare takt . Orsakerna härtill är flera. Bl.a. har nyaoch dyrare läkemedel ersatt äldre och billigare. Detta kan, påpekarsocialförsäkringsutskottet, också ha positiva effekter eftersom bättreläkemedel kan ge ökad livskvalitet och kortare sjukskrivningstider, vilketockså innebär en samhällsekonomisk vinst. En annan orsak kan vara attförmånssystemets konstruktion i sig är kostnadsdrivande. Den 1 juli 1995höjdes egenavgifterna i läkemedelsför-månen kraftigt, men enligt vadsocialförsäkringsutskottet erfarit gav denna åtgärd i praktiken nästaningen besparing. Det berodde bl.a. på att läkemedel hamstrades kraftigtinnan ändringen trädde i kraft, men också på att de höjda egenavgifternamedförde att allt fler uppnådde högkostnadsskyddet. statistik för framgår att försäkringenskostnader för läkemedel uttagna med frikort ökat . mening tyder detta på att det fordras enrelativt stor höjning av högkostnadsskyddet om man vill uppnå ytterligarebespa-ringar redan i år.Socialförsäkringsutskottet erinrar om att regeringen har för avsikt attredan i höst lägga fram förslag om ändrade läkemedelsförmåner. hänvisar också till vad socialutskottet framhållit i frågan. har mot denna bakgrund sökt efter enalternativ lösning som ger motsvarande besparing.För att få en bättre fördelningspolitisk prägel på besparingen om 185 mil-joner kronor föreslår socialförsäkringsutskottet att egenavgifterna förläke-medel höjs från nuvarande till för det först inköptaläkemedlet och från nuvarande till för varje ytterligaresamtidigt inköpt läkemedel. Därmed kan höjningen av högkostnadsskyddetbegränsas och nivån på detta bestämmas till per år.De i detta sammanhang återgivna motionerna avstyrks av socialförsäk-ringsutskottet i den mån de inte tillgodoses med vad utskottet föreslagit.Moderata samlingspartiet och liberalerna har var för sig redo-visat en annan uppfattning än utskottsmajoriteten i denna fråga, medanVänsterpartiet, de gröna och har fogat engemensam avvikande mening till socialförsäkringsutskottets yttrande.Finansutskottet vill i denna fråga framhålla följande. Utskottet hartidigare i detta betänkande tillstyrkt regeringens förslag till preliminärtberäknade nivåer för de olika utgiftsområdena. På förslag avsocialutskottet har fi-nansutskottet därvid ställt sig bakom de ramnivåersom regeringen prelimi-närt ansett bör gälla förutgiftsområde 9 Hälso-vård, sjukvård och social omvårdnad. Regeringensramförslag förutsätter bl.a. att den föreslagna höjningen avhögkostnadsskyddet genomförs, vilket väntas leda till att försäkringenskostnader begränsas med . För innevarandebudgetår leder detta till att belastningen på anslaget väntas minska med185 miljoner kronor.Socialförsäkringsutskottet förordar nu att höjningen av högkostnadsskyd-detbegränsas till , dvs. till ett lägre belopp än vad regeringenföreslagit. Å andra sidan föreslår socialförsäkringsutskottet även attegenav-giften för varje inköpt läkemedel höjs med . En mindre del avhöjning-en av högkostnadsskyddet skall alltså ersättas av en höjning avegenavgiften för läkemedel på samma sätt som genomfördes ,då bespa-ringseffekten i praktiken uteblev trots att egenavgiften för varjeinköpt läke-medel höjdes med 25 kr.Den nu mer begränsade höjningen av styckeavgiften skapar emellertid, enligtfinansutskottets bedömning, inte samma incitament till hamstring som förett år sedan. Dessutom kommer även nivån på högkostnads-skyddetatt höjas, vilket likaledes talar för ett bättre genomslag. Osäkerheten omde beteende-effekter som förändringen kortsiktigt kan ge upphov till äremellertid betydande.Finansutskottet förutsätter att regeringen noga följer utvecklingen för attbilda sig en uppfattning om vilket genomslag som höjningen av egenavgifterfår. Skulle det därvid visa sig att besparingen inte når den omfattning sombehövs, kan detta beaktas vid utformningen av det förslag till nytt subven-tionssystem för läkemedelsförmåner som regeringen har aviserat att denskall lägga fram kommande höst.Mot denna bakgrund tillstyrker finansutskottet den av socialförsäkringsut-skottet föreslagna höjningen.Finansutskottets förslag till lag om ändring i lagen (1981:49) om begräns-ning av läkemedelskostnader, m.m. framgår av bilaga 2.Vad beträffar de i sammanhanget aktuella motionerna har finansutskottetingen annan uppfattning än socialförsäkringsutskottet. Även finansutskottetavstyrker således motionerna Fi79 (fp) yrkande 13, Fi80 (v) yrkande 12,Fi81 (mp) yrkande 32, Fi82 (kds) yrkande 2, Fi88 (m) yrkandena 1 och 2 ochFi97 (fp) yrkande 3.Anslaget Sjukvårdsförmåner m.m. (B 2) - TandvårdsförsäkringenI propositionen (s. 150) anmäler regeringen att en reviderad tandvårdstaxakommer att införas . Då slopas också ersättningen frånförsäkringen för ädla metaller i tandtekniska arbeten.Regeringen avser dessutom att tillsätta en arbetsgrupp som skall ges iuppgift att utarbeta ett förslag till ny tandvårdsförsäkring, vilken endast skall ge ekonomiskt stöd till vissa s.k. särskildapatientgrupper i samhället.Den förestående ändringen av tandvårdstaxan kommer i princip attutgå från det förslag som regeringen tidigare redovisat i proposition 1995/96:119, vilken återkallades då den inte bedömdes få tillräckligt stöd iriksdagen. Den nuvarande förteckningen över behandlingsåtgärder kommer attändras. Alla tjänster, inklusive tandtekniskt arbete och allt material somär hänförligt till en viss behandlingsåtgärd, kommer därvid att samlasunder en åtgärdsrubrik med ett arvode. Självrisken på behålls ochersätt-ningen från försäkringen skall täcka av behandlingskostnadenupp t.o.m. då ett särskilt högkostnadsskydd inträder med 70-procentig ersättning.Den 1 oktober 1996 kommer också ersättningen för ädla metaller i tand-tekniska arbeten att avskaffas.Ändringarna väntas minska belastningen på försäkringen med 350 miljo-nerkronor . För innevarande budgetår uppges detta motsvara en bespa-ringpå 88 miljoner kronor.I motion Fi88 av m.fl. avvisar Moderata samlingspartietregeringens förslag (yrkande 3). Motionärerna förordar i stället att maninför en annan typ av tandvårdsförsäkring (yrkande 4), i vilken etthögkostnads-skydd träder in då behandlingskostnaden överstiger 3 000 kr.Upp till detta belopp skall dessutom råda fri prissättning, och över dennanivå skall en åtgärdstaxa tillämpas, vilken omfattas av högkostnadsskyddetoch fastställs av . Taxan skall inkluderatandvårdstekniska produk-ter. Motionärerna begär också att tandvårdslagenändras så att barn och ung-domar garanteras fri tandvård i både privat ochoffentlig regi (yrkande 5).I motion Fi97 av m.fl. avvisar liberalernaden föreslagna nivån på högkostnadsskyddet som man anser vara alltför hög.Motionärerna föreslår i stället att självrisken höjs till , och dekan även tänka sig andra ersättningsnivåer i försäkringen förbehandlingskostna-der upp till högkostnadsskyddet (yrkande 9).Vänsterpartiet motsätter sig i motion Fi80 de aviserade besparingarna itandvårdsförsäkringen. Motionärerna anser att regeringen bör sammankalla enparlamentarisk grupp som skall utarbeta förslag till solidarisk fördelningav resurserna inom tandvårdsförsäkringen (yrkande 13).Även avvisar i motion Fi82 den föreslagna ändringen avtandvårdstaxan, vilken sägs ha en felaktig inriktning (yrkande 3). Motio-närerna accepterar dock besparingen på och begär attregeringen skall återkomma till med ett nytt förslag som utgårfrån att högkostnadsskyddet behålls på dagens nivå (yrkande 4).Besparingsmålet kan nås genom en annan utformning av taxan, t.ex. genominförande av en något högre självrisk. Förslaget att avskaffa ersättningenför ädla metaller godtas av motionärerna.Socialförsäkringsutskottet anser i sitt yttrande (SfU5y) att deförändringar som regeringen avser att göra i tandvårdstaxan kommer attförenkla taxan och begränsa dess nackdelar. De föreslagnaersättningsnivåerna innebär också att flertalet patienter kommer att få enbilligare tandvård. har således inget atterinra mot vad regeringen anfört om en ändring i tandvårdstaxan. De isammanhanget aktuella motionsyrkandena avstyrks avsocialförsäkringsutskottet.Även det moderata motionsyrkandet om fri tandvård både i privat och ioffentlig regi för barn och ungdomar avstyrks av socialförsäkringsutskottet.Moderata samlingspartiet, liberalerna, ochKristdemokraterna har var för sig redovisat avvikande meningar i frågan omny tandvårdstaxa.I frågan om barn- och ungdomstandvården har Moderata samlingspartiet,, liberalerna och avgivit en ge-mensam avvikande mening.Finansutskottet gör samma bedömning som socialförsäkringsutskottet och harsåledes inget att erinra mot vad regeringen redovisat om arbetet med en nytandvårdstaxa.Med hänsyn härtill avstyrker finansutskottet motionerna Fi80 (v) yrkande 13, Fi82 (kds) yrkandena 3 och 4, Fi88 (m) yrkandena 3 och 4 samt Fi97 (fp)yrkande 9.Finansutskottet avstyrker även motion Fi88 (m) yrkande 5 beträffande barn-och ungdomstandvård i privat och offentlig regi.Anslagen () och Allmänna försäkringskassor ()Av propositionen (s. 151-153) framgår att sedan någotår tillbaka bedriver ett omfattande utvecklingsarbete med anknytning tillden förestående omläggningen av pensionssystemet. Med hänsyn till attutvecklingsarbetet beräknas ha ett betydande värde för verksamheten underlång tid framöver har regeringen ansett att låneramen i Riksgäldskontoretkan disponeras för att finansiera denna insats. Regeringen har därförtidigare beslutat att skall få lånas för detta ändamål.Regeringen kommer emellertid nu att utöka låneramen med ytterligare 88miljoner kro-nor. De räntekostnader som skall betalas för dessa lånberäknas under inne-varande budgetår uppgå till . Dettabelopp behöver därför tillföras anslag.Med hänsyn till det stora allmänintresse som frågan har är informationen omdet reformerade pensionssystemet av stor vikt. Informationsbehovet omfattarsåväl generell information genom försorg som merriktad information via försäkringskassorna. Regeringen beräknar attmedelsbehovet för generella informationsinsatser under innevarande budget-år uppgår till , varav en viss del bör ställas tillregeringens disposition. För försäkringskassorna beräknas ett ytterligaremedelsbehov om 5 miljoner kronor.Nästa år kommer nya regler för bostadsbidrag att börja gälla. Inför över-gången behöver nya ADB-system utvecklas, administrativa rutiner byggas uppoch personal utbildas.