bet · GK01UU5 · 1996-12-10 00:00:00 — Svenskt deltagande i fredsstyrka efter IFOR i Utskottet tillstyrker i detta betänkanderegeringens förslag (prop. 1996/97:54)att ställa en väpnad styrka om högst 510personer till förfogande som ett svensktbidrag till en multinationellfredsstyrka efter IFOR med uppgift attmedverka till det fortsattagenomförandet av fredsöverenskommelsenför , när Förentanationernas säkerhetsråd bemyndigat FN:smedlemsstater att upprätta en sådanstyrka. Den svenska insatsen avses ingåi en huvudsakligen nordisk brigad.Kostnaderna för insatsen beräknas uppgåtill högst 399 miljoner kronor.Utskottet behandlar även ett antalmotioner som väckts med anledning avpropositionen och under riksdagensallmänna motionstid. upp utformningen av mandatet förden internationella styrkan,omfattningen av insatser ochSveriges inflytande på deninternationella insatsens ledning.Utskottet besvarar eller avstyrkersamtliga motioner.Till betänkandet harfogats 2 reservationer och 2 särskildayttranden. I proposition 1996/97:54 föreslårregeringen ()1. att medger att regeringenställer en väpnad styrka om högst 510personer till förfogande som ett svensktbidrag till en multinationellfredsstyrka efter IFOR med uppgift attmedverka till det fortsattagenomförandet av fredsöverenskommelsenför , när Förentanationernas säkerhetsråd bemyndigat FN:smedlemsstater att upprätta en sådanstyrka,2. att medger att regeringen,om kostnaderna överstiger 399 miljonerkronor, överför medel från anslaget A 1Försvarsmakten. Vidare föreslårregeringen att mot bakgrund avärendets brådskande natur beslutar attförkorta motionstiden . Motioner väckta med anledning avregeringens proposition 1996/97:541996/97:U6 av . (mp) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om det svenska inflytandet närdet gäller mandatets innehåll ochutformning, full insyn i den militäraplaneringen och permanent medverkan ifredsstyrkans stab,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att varje insats börbetraktas som unik och därför fordrarnya överväganden och nya beslut iriksdagen vid varje aktuellt tillfälle -om det gäller en akut uppkommensituation eller en förändring avnuläget.1996/97:U7 av m.fl. (m)vari yrkas att avslårregeringens förslag om att de kostnadersom kan komma att uppstå utöver anslagna399 skall tas frånanslaget A 1 Försvarsmakten i enlighetmed vad som anförts i motionen.1996/97:U8 av och (v) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om anställningsvillkor förpersonal i utlandsstyrkan,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om personskadeskyddet förpersonal i utlandsstyrkan.1996/97:U9 av m.fl. (fp)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att kunna ställa en väpnadstyrka, även av större omfattning än denav regeringen föreslagna, tillförfogande som ett svenskt bidrag multinationell fredsstyrka efter IFORi ,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör återkommatill om kostnaden väsentligtöverstiger ,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen skall verkaför att det kommande mandatet till denfortsatta fredsstyrkan tydligtinbegriper uppgiften att gripaidentifierade personer som åtalats vidden internationellakrigsförbrytartribunalen i Haag.Motioner väckta /971996/97:U621 av m.fl.(fp) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av fortsattinternationell militär närvaro i Bosnienefter december 1996.1996/97:U802 av m.fl. (c)vari yrkas2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om vidgat militärt samarbete medRyssland inom ramen för PFF ellerenlighet med PFF:s anda.Yttrande från annat utskott m.m.Utrikesutskottet har berettförsvarsutskottet tillfälle att yttrasig över propositionen jämte motioner ide delar som har samband med utskottetsberedningsområde. Försvarsutskottetsyttrande (1996/97:FöU3y) återfinns sombilaga till betänkandet.Särskilda föredragningar har lämnats avtjänstemän i ochFörsvarsmaktens högkvarter. Sammanfattning av propositionenBakgrundI regeringens proposition 1995/96:113Svenskt deltagande i fredsstyrka i f.d.Jugoslavien föreslog regeringen attriksdagen skulle ge sitt medgivande tillatt en väpnad styrka ställdes tillförfogande som ett svenskt bidrag tillden multinationella fredsstyrkan bifölls av den15 (bet. 1995/96:UU4,rskr. 1995/96:109).Enligt FN:s säkerhetsråds resolution1031 skall detmandat som ligger till grund för IFORses efter det att IFORövertagit ansvaret i Bosnien-Hercegovinafrån FN:s skyddsstyrka UNPROFOR samtställning tas till om mandatet skallförlängas eller ej. IFOR övertogansvaret från UNPROFOR den 20 december1995. Det förväntas att säkerhetsrådetunder antar en resolutionvari medlemsstaterna ges mandat attupprätta en multinationell fredsstyrkaefter IFOR med uppgift att medverka tilldet fortsatta genomförandet avfredsöverenskommelsen för Bosnien-Hercegovina.Allmän beskrivning av läget i Bosnien-HercegovinaEn fredsöverenskommelse för undertecknades i den14 av företrädare förBosnien-Hercegovina, ochFörbundsrepubliken syftade till att skapalångsiktig fred och stabilitet i och att lägga en grund fördemokrati, respekt för de mänskligarättigheterna och ekonomisk utveckling ilandet.En grundprincip i överenskommelsen varatt skulle bestå somen enad och suverän stat bestående avtvå delar, dels den bosnisk-kroatiskafederationen, dels den serbiskarepubliken. En fördelning av territorietinom gjordes. Enligtdenna tilldelades den bosnisk-kroatiskafederationen och den serbiskarepubliken därav. En multinationellfredsstyrka, IFOR, skulle medverka iöverenskommelsens genomförande blandannat genom att upprätta enseparationszon mellan de stridandeparterna.Striderna kunde stoppas och den militärauppgiften att skilja de stridandeparterna åt och upprätta enseparationszon löstes relativt snabbt avIFOR. till presidentrådet,parlamentet m.m., som senare bekräftadesav , kunde hållas den 14 september1996 i enlighet medfredsöverenskommelsen. De lokalval somavsågs genomföras har skjutitsupp två gånger. Överenskommelser omnormalisering, inklusive upprättande avdiplomatiska förbindelser, har ingåttsdels mellan ochFörbundsrepubliken den 23augusti 1996, dels mellan och FörbundsrepublikenJugoslavien den 3 oktober 1996.Även om IFOR:s närvaro verkar avhållandepå parterna, kan det inte uteslutas attnya strider omsider bryter ut.Rörelsefriheten mellan den bosnisk-kroatiska federationen och den serbiskarepubliken är ytterst begränsad, ochflyktingåtervandring i större skala harhittills inte kommit till stånd.Upprättandet av de nya gemensammainstitutionerna har stött på betydandesvårigheter.Internationella fredsfrämjande insatserFN:s skyddsstyrka UNPROFOR, sominrättades av undervåren 1992, avslutade sin verksamhet iBosnien-Hercegovina vid årsskiftet1995/96. deltog i dennafredsbevarande insats med drygt 1 000soldater i en nordisk bataljon.FN:s mission i Bosnien-HercegovinaUNMIBH upprättades i slutet av december1995. I denna ingår FN:scivilpolisstyrka, IPTF, med huvudsakliguppgift att utbilda och övervaka lokalapolisstyrkor i Bosnien-Hercegovina.Närmare 1 700 civilpoliser ingår i IPTF,varav 40 från . I ingåräven en enhet med uppgift att biståparterna med minröjning.I januari 1996 upprättade FN:ssäkerhetsråd en fredsbevarande insats iöstra i , UNTAES.Denna har bl.a. till uppgift attövervaka den demilitarisering av områdetsom parterna överenskom i ett särskiltavtal . Sverigesbidrag till UNTAES uppgår för närvarandetill tio civilpoliser och fem militäraobservatörer.FN:s säkerhetsråd har även tillsatt enobservatörsgrupp, , som har tilluppgift att övervaka demilitariseringenav Prevlakahalvön i . Sverigebidrar med tvåobservatörer i denna.IFOR-insatsen grundar sig på ett mandatfrån . I resolution1031, enhälligt antagen avsäkerhetsrådet ,bemyndigades FN:s medlemsstater att isamarbete med NATO upprätta denmultinationella fredsstyrkan meduppgift att medverka till genomförandetav fredsöverenskommelsen i . IFOR uppmanades även attregelbundet rapportera tillsäkerhetsrådet. beslötvidare att, efter det att IFORövertagit ansvaret i Bosnien-Hercegovinafrån FN:s skyddsstyrka UNPROFOR, se överdet bemyndigande som givits iresolutionen samt ta ställning till ombemyndigandet skulle förlängas eller ej.IFOR övertog ansvaret från UNPROFOR den20 december 1995.IFOR-styrkan, som leds av NATO, ärindelad i tre divisioner, ledda avFrankrike, respektiveUSA. En nordisk-polsk brigad,inkluderande en svensk bataljon, ingår iden amerikanskledda divisionen. UtöverSverige deltar , , Norgeoch i denna brigad. Under slutetav har en lettisk kontingenttjänstgjort tillsammans med den svenskabataljonen.Under 1996 har IFOR som mest omfattat ca60 000 man från såväl NATO- som icke-NATO-medlemmar, bl.a. . Detsvenska deltagandet i IFOR uppgår förnärvarande till ca 840 man.IFOR:s primära uppgifter enligtfredsöverenskommelsen har varit att vidbehov åtskilja parternas militärastyrkor, upprätta en separationszon ochövervaka denna. I fredsöverenskommelsengav parterna sitt uttryckliga medgivandetill att IFOR placerades i området.Uppdraget liknar därigenom traditionellfredsbevarande verksamhet. En skillnadär dock att IFOR:s mandat grundar sig påen resolution antagen av FN:ssäkerhetsråd med stöd av kapitel VII iFN-stadgan (resolution ). Dettabetyder att styrkan, i syfte attgenomföra sitt mandat, har befogenhetatt vid behov tillgripa militäratvångsmedel som går utöver striktsjälvförsvar.Multinationell fredsstyrka efter förväntas i december1996 bemyndiga FN:s medlemsstater attupprätta en multinationell fredsstyrkaefter IFOR med uppgift att medverka tilldet fortsatta genomförandet avfredsöverenskommelsen för . Fredsstyrkan beräknas uppgåtill 25 000-30 000 personer ochförväntas alltjämt ledas av NATO. Enligtplanerna kommer fredsstyrkan att beståav tre reducerade divisioner ledda avFrankrike, och . Enreducerad nordisk-polsk brigad,inkluderande en svensk bataljon, skallenligt planerna även i fortsättningeningå i den amerikanskledda divisionen.Utöver förväntas ,, och delta i dennordisk-polska brigaden. En lettiskkontingent planeras tjänstgöratillsammans med den svenska bataljonenockså under delar av år 1997.Fredsstyrkans huvuduppgifter förväntas istort sammanfalla med IFOR:s, dvs. attövervaka separationszonen samtupprätthålla rörelsefrihet och säkerheti . För den nyafredsstyrkan förutses, liksom fallet varbeträffande IFOR-styrkan, att ettmedgivande ges av de nyaregeringsorganen i Bosnien-Hercegovina.Den nya fredsstyrkans mandat kommer,liksom IFOR:s, att grunda sig på enresolution antagen av FN:s säkerhetsrådmed stöd av kapitel VII i FN-stadgan.Den nya styrkan avses få samma möjlighetsom IFOR till ett kraftfullt militärtuppträdande.Regeringen anför att inriktningen är attden svenska bataljonens uppgifter inteskall förändras nämnvärt. Den svenskabataljonen organiseras i syfte att,förutom rörlig patrullering, kunnautföra ammunitions- och minröjning.Det kan förväntas att gällande avtalmellan och NATO rörande detsvenska deltagandet i IFOR, liksom andraavtal som ingått i dettasammanhang, förlängs vid ett svensktdeltagande i fredsstyrkan efter IFOR.Regeringens överväganden och förslagDet finns enligt regeringens uppfattningett uppenbart behov av en fortsattinternationell militär närvaro i efter IFOR. Utan enkraftfull internationell militär närvaroi skulle stridersnabbt kunna återuppstå. En fortsattinternationell militär närvaro är därförnödvändig för att förhindra nya strideroch ytterligare lidanden för den redanmycket hårt drabbade civilbefolkningen.Rörelsefriheten mellan den bosnisk-kroatiska federationen och den serbiskarepubliken är ytterst begränsad, ochflyktingåtervändandet har inte kommit igång i större skala.Regeringen menar att det finns starkaskäl till att fortsatt skalldelta i de internationellafredsansträngningarna i Bosnien-Hercegovina.Sverige har lämnat ett omfattande bidragtill fredsansträngningarna i f.d.Jugoslavien, bland annat genom att bidramed trupp till FN:s fredsbevarandeoperationer och IFOR. har ävenlämnat stöd till arbete, isynnerhet till valprocessen, och aktivtdeltagit i det diplomatiska arbetetrörande konflikten. De svenskainsatserna har enligt regeringen utgjortett viktigt bidrag till fredsprocessen.Detta gäller inte minst inom IFOR, därSveriges medverkan har röntuppskattning.Förutom insatserna på de militära ochdiplomatiska områdena har variten av de största bidragsgivarna vadgäller humanitär hjälp ochåteruppbyggnadsinsatser i f.d.Jugoslavien. Sammanlagt uppgår de avSverige finansierade biståndsinsatsernahittills till över 1,3 miljarder kronor.Sverige har dessutom givit över 82 000flyktingar från f.d. Jugoslavienpermanent uppehållstillstånd, varav 59000 från Bosnien-Hercegovina.Regeringen anför vidare att svenskmedverkan i en fredsstyrka efter IFORbör ses även i ett vidaresäkerhetspolitiskt perspektiv. Sverigefår på detta sätt tillfälle att aktivtoch konkret tillsammans med ,andra europeiska stater och fortsattdelta i gemensamma ansträngningar föratt skapa fred och säkerhet i Europa.Sverige ges också tillfälle att utvecklasamarbetet med NATO inom ramen för enfredsfrämjande insats.Vad gäller ledningen av insatsen, menarregeringen att NATO:s strukturerframstår som den enda realistiskamöjligheten. Det är väsentligt attSverige får god insyn i och inflytandeöver både den politiska och militäraplaneringen av insatsen och dessoperativa genomförande, bland annatgenom permanent stabsmedverkan ifredsstyrkans ledningsstrukturer. Detär vidare av vikt att säkra fortsattsamverkan inom den nordisk-polskabrigaden. Den svenska styrkan bör enligtregeringen liksom ihuvudsak verka i nordöstra budgetproposition 1996/97:1 för 1997har regeringen föreslagit att ett ram-anslag anvisas under utgiftsområde 6Totalförsvar benämnt A 2 Fredsfrämjandetruppinsatser. På anslaget föreslåsriksdagen anvisa 472 526 000 kr.Anslaget skall möjliggöra för regeringenatt på mandat av FN eller medverkamed trupp i fredsfrämjande ochhumanitära insatser.Kostnaden för ett fortsatt svensktdeltagande i medhögst 510 personer har av regeringen förår 1997 beräknats till högst 399miljoner kronor. Om kostnaderna förinsatsen överstiger 399miljoner kronor anser regeringen attdetta skall finansieras genom överföringav medel från anslaget A 1Försvarsmakten.Regeringen räknar med att kostnaden persoldat blir lägre i den nyafredsstyrkan, eftersom de förutseddauppgifterna medger att förbandetsbeväpning och fordonsutrustning kangöras lättare och rörligare och därmedmindre kostnadskrävande. I det beräknadebeloppet ingår kostnader för attåterställa den medförda materielen tillstridsdugligt skick. Kostnaden föravveckling och hemtransport liksom föreventuella totalhaverier ingår dockinte. Regeringen förutsätter att sådanakostnader kan finansieras över anslagetA 2.Regeringen föreslår att medgeratt regeringen ställer en väpnad styrkaom högst 510 personer till förfogandesom ett svenskt bidrag till enmultinationell fredsstyrka efter IFORmed uppgift att medverka till detfortsatta genomförandet avfredsöverenskommelsen för , när Förenta nationernassäkerhetsråd bemyndigat FN:smedlemsstater att upprätta en sådanstyrka. Regeringen föreslår också attriksdagen medger att regeringen, omkostnaderna överstiger 399 miljonerkronor, överför medel från anslaget A 1Försvarsmakten.Sammanfattning av motionernaMiljöpartiet behandlar i motion U6 (mp)yrkande 1 förutsättningarna för svensktinflytande och insyn beträffande denfortsatta internationella insatsen iBosnien-Hercegovina.Miljöpartiets principiella inställningär att regionala stormakter ellermilitära allianser inte skall tillåtasagera världspolis. För att kunnaacceptera att deltar med enfredsstyrka förutsätter partiet att detär som genom enresolution ger mandat till insatserna.Sverige är ett neutralt land, som endastkan använda militära insatser, när detbegärs från FN. Ett annat villkor är attde inblandade parterna samtycker tilloperationen. Helt avgörande är att detinte är fråga om en renodlad NATO-insats. För att det skall vara möjligtmed ett svenskt deltagande krävs attflera andra länder utanför NATO deltaraktivt i fredsstyrkan. Dessutom skall deländer som deltar i fredsstyrkorna hainsyn och inflytande över den politiskaoch militära planeringen av insatsen ochdet praktiska genomförandet av denna,genom permanent medverkan ifredsstyrkans stab.I motionens yrkande 2 anförs att partietbetraktar varje insats som unik, ochdärmed fordras nya överväganden och nyabeslut i . Freds- ochåteruppbyggnadsarbetet kommer att talång tid, sannolikt . För att decivila insatserna skall bli effektiva,liksom arbetet med att underlätta förhemvändande flyktingar, krävs att demilitära insatserna blir så kortvarigasom möjligt. Ett självklart och uttalatmål för bör vara att ledningenav fredsinsatserna så snabbt som möjligtersätts av FN-personal och inriktningenövergår till civila uppgifter. Densvenska regeringen bör arbeta aktivt föratt påskynda och underlätta en sådanövergång.Moderata samlingspartiet anför i motionU7 att måtte avslå regeringensförslag om att de kostnader som kankomma att uppstå utöver föreslagna 399miljoner kronor skall tas från anslagetA 1 Försvarsmakten.Frågan om var i statsbudgetenFörsvarsmaktens internationellaverksamhet skall finansieras har enligtmotionärerna varit en följetong sedan1994. I budgetproposition 1996/97:1anges under utgiftsområde 6Totalförsvar:Uppdelningen av anslaget B 9Fredsfrämjande insatser får emellertidinte hindra regeringen från att fattasnabba beslut om svenska insatser. Detär därför angeläget att, om deninternationella utvecklingen såpåkallar, möjlighet finns för regeringenatt omdisponera medel mellanutgiftsområden och mellan militära ochcivila insatser. - - - denna verksamhet(skulle) kunna inrymmas inom denmaximala gränsen för anslagskredit på10 %. Under pågående budgetår kan detdock inträffa att anslagsutrymmet måsteutökas över vad som ryms inomkreditgränsen. Sådana tillfälligautgiftsbehov bör i avvaktan på ettriksdagsbeslut likvidmässigt hanterasgenom en ökad kredit på Försvarsmaktensräntekontokredit inom den allmänna, avriksdagen fastställda, kreditramen.Tillsammans med överföringen av anslagetB 9 från tillutgiftsområde 6 Totalförsvar ger dettabilden av att regeringen nu avser väljaden linje som Moderata samlingspartietåterkommande varnat för. Genomöverföring av medel från Försvarsmaktenskulle de internationella insatsernatillåtas att urholka det svenskaförsvaret.I motion U8 yrkande 1 behandlarVänsterpartiet anställningsvillkoren förden svenska personalen i deninternationella styrkan.Rekryteringsläget har varit relativtgott. har i stort sett kunnat fåkompetent personal med de villkor somhar gällt. Vissa irritationsmoment haremellertid förekommit, bl.a. skillnadermellan militär och civil personal,traktamentsvillkor m.m. Beslut utanförden enskildes kontroll, t.ex. övergångenfrån UNPROFOR till IFOR, har enligtVänsterpartiets uppfattning ställtpersonal inför fullbordat faktum.Kontrakterad anställningstid har i endel fall ändrats, vilket medfört problemför planering av studier, annananställning eller familjeförhållanden.Staten har ett ansvar för att villkorenvid kontraktstecknandet fullföljs. Omförutsättningarna ändras, av skäl somingen kanske hade anledning att räknamed vid rekryteringen, skall staten ändåfullfölja sitt åtagande. Detta börriksdagen ge regeringen till känna.I motionens yrkande 2 behandlasföreskrifterna om personskadeskydd förden utsända personalen. Enligtmotionärerna har vid flera tillfällenden faktiska omsorgen om dem som skadatsskilt sig från det verbala stödet. Dethar gällt ofullständiga besked t.ex. omframtida villkor och tidpunkter förutbetalningar av ekonomisk ersättning.Staten skall givetvis inte agera som ettprivat försäkringsbolag, där det blirden enskildes ansvar att hävda sin rättgentemot en motsträvig byråkrati. Det ärförödande för tilltron till samhälletsvilja att kompensera dem som skadats omdet är individens förmåga och envishet,eller möjligheten till kvalificeradjuristhjälp, som avgör vilkenkompensation som blir resultatet.Den översyn av personskadeskyddet sominletts av måsteforceras. Anställda i utlandsstyrkanmåste så långt möjligt få upplevatrygghet i sin internationelltbetydelsefulla verksamhet, som kaninnebära risker för liv och lem.I motion U9 (fp), yrkande 1 anförFolkpartiet att bör kunna ställaäven en större styrka till förfogande änden av regeringen föreslagna, omutvecklingen i Bosnien skulle komma attpåkalla detta.Motionärerna finner det inte självklartatt minskningen av fredsstyrkan måsteske proportionellt i förhållande tilldeltagandet i IFOR. Det svenskabidragets omfång måste kunna anpassastill de krav som kan komma att ställas ide kommande förhandlingarna.I yrkande 2 anförs att regeringen måsteåterkomma till för denhändelse kostnaderna för det nu aktuellauppdraget i Bosnien väsentligt skulleöverstiga . Svensktdeltagande i internationellafredsinsatser kommer givetvis detsvenska försvaret till godo. Vid ettsmärre överstigande av beräknadekostnader av kanfinansiering enligt Folkpartietsuppfattning ske genom överföring avmedel från anslaget A 1 Försvarsmakten.Skulle kostnaden komma att väsentligtöverstiga den beräknade, förutsätterpartiet att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag till finansiering.I yrkande 3 i samma motion efterlysesökade befogenheter för deninternationella styrkan i , innefattande ett mandat attgripa efterspanade krigsförbrytare, föröverlämnande till Haagtribunalen.Oklarheten om vilka som har mandat attgripa de vid Haagtribunalen åtaladekrigsförbrytarna har enligt motionärernalett till en oacceptabel handfallenhetatt ingripa även vid fall där det varituppenbart att IFOR-enheter kunnat gripafullt identifierade personer. Allainblandade parter i fredsprocessen haren skyldighet enligt attsamarbeta om alla inslag i avtalet. Tilldessa hör att de åtaladekrigsförbrytarna grips och överlämnastill Haagtribunalen. bör verkaför att det kommande mandatet till denfortsatta fredsstyrkan entydigtinbegriper uppgifterna att gripakrigsförbrytare som kan identifieras.I kommittémotion U621 (fp)yrkande 1 betonas vikten av en fortsattinternationell militär närvaro iBosnien.De val som hölls i århar inte nämnvärt förändrat någonting.Den faktiska etniska uppdelning avBosnien-Hercegovina, som världen i stortsett stillatigande åsett under nästanfyra års folkmord, utgjorde basen förstormakternas formel för Daytonavtalet.De allmänna val som föreskrevs i avtaletarrangerades utifrån att människorna iBosnien i allt väsentligt skulle rösta ietniskt uppdelade enheter. IFOR-styrkanhar visserligen garanterat att militärtvåld kunnat undvikas, men den civilaimplementeringen av har inte i något väsentligtavseende bidragit till att minska denfaktiska etniska delningen av Bosnien.När förlöpt sedanDaytonavtalets tillkomst är detuppenbart att fredsprocessen i Bosnienkommer att ta mycket och krävaomfattande och långvariga insatser frånomvärlden. Det hade varit mycket dyrtför det internationella samfundet atteffektivt och kraftfullt sätta stopp förfolkmord och etnisk rensning på etttidigt stadium. Det blir mycket dyrt fördet internationella samfundet attåterupprätta mellanfolklig säkerhet ochfredlig samlevnad i det fornaJugoslavien efter mer än fyra årsväpnade härjningar.Centerpartiet understryker i motion U802(c) yrkande 2, den viktiga roll somtillkommer ett utbyggt samarbete medRyssland, i uppbyggnaden av en nyeuropeisk säkerhetsarkitektur. Varjesteg mot ett fördjupat samarbete mellanalla är positivt, heterdet i motionen. Eftersom det är justkontakten och utbytet mellan människorsom är viktiga, även för den militäraavspänningen, bör det konkreta militärasamarbetet med utvecklasytterligare. Detta menar ske genom aktiviteter som genomförsi enlighet med PFF:s övergripandemålsättning, och bör tainitiativ i denna riktning.Utskottets övervägandenKriget i f.d. innebar enoerhörd tragedi, och i mycket ettmisslyckande för hela .