bet · GK01FiU2 · 1996-12-05 00:00:00 — Revisorernas rapport(1996/97:1) är på remiss.De förvaltningsrevisionella rapportersom RRV utarbetar tillställs ävenberörda utskott.Som framgått av vad utskottet redovisatär motionärernas önskemål i fleraavseenden i huvudsak tillgodosedda. Deförändringar som skett sedan ett så gottsom identiskt yrkande behandlades förungefär ett och halvt år sedan harsnarast gått i den riktning motionärernaeftersträvar. Några ytterligare åtgärderfrån sida i dessa delar ärdärför inte aktuella i detta sammanhang.När det gäller förslaget i motionen attrevisionsrapporter på begäran av entredjedel av revisorer skallkunna bli föremål för aktuell debatt iriksdagen vill utskottet anföraföljande. Enligt riksdagsordningen (2kap. 10 §) kan talmannen efter samrådmed de av partigrupperna utseddaledamöterna i talmanskonferensen beslutaatt debatt utan samband med annanhandläggning får äga rum vid sammanträdemed kammaren. Vidare finns bl.a.möjlighet för ledamot att ställainterpellation eller fråga tillstatsråd.Beträffande roll iresultatstyrningen vill utskottetframhålla följande. Utskottet hartidigare (bet. 1995/96:FiU7, rskr. 189)påpekat att en förutsättning för en godresultatstyrning är att riksdag,regering och myndigheter aktivt deltar iprocessen. Det är, anförde utskottetvidare, betydelsefullt att regeringenlöpande redovisar för hurstyrningen fungerar och vilka åtgärderregeringen avser att vidta för attförbättra resultatanalysen för att dennaskall kunna utgöra ett relevantbeslutsunderlag för . Påförslag från utskottet gav somsin mening regeringen detta till känna.Enligt regeringens skrivelse 1996/97:15med redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringenavser regeringen att återkomma tillriksdagen i budgetpropositionen för år1998.Med hänvisning till det anfördaavstyrks motion Fi902 (m) yrkande 2.Vissa statistikfrågorHeltäckande lönestatistikMotionenI motion Fi504 av ochAnn-Kristine () ställs kravpå en heltäckande lönestatistik.Motionärerna menar att underlagen tillden nuvarande lönestatistiken övergåtttill urvalsundersökningar i stället försom tidigare totalräknad statistik.Åtgärder måste vidtas för att säkra enoffentlig lönestatistik av kvalitet. Detär inte bara arbetsmarknadens parter somhar behov av en sådan statistik. Det ärockså av stor vikt att ha en så godkunskap som möjligt om de faktorer sombestämmer lönebildningen, att få en godbild av lönenormeringen och att kunnafölja utvecklingen över tiden. Enalternativ uppläggning till dagensframtagning av lönestatistik skulleenligt motionärerna kunna vara attinrätta ett gemensamt institut, ett trepartsalternativ mellanarbetsgivarparten, arbetstagarparten ochsamhället, där man överenskommer omstatistik från arbetsmarknadens partersom kan ligga till grund för denoffentliga statistiken. skalldet vara SCB:s uppgift att i samarbetemed parterna öka jämförbarheten mellanolika delar av arbetsmarknaden.UtskottetUtskottet kan i flera hänseenden dela desynpunkter som motionärerna framför påutformningen av lönestatistiken. Dennuvarande lönestatistiken från SCB kaninte direkt användas som underlag föravtalsförhandlingar. Orsaken är bl.a.att uppgift om avtalsområde saknas iSCB:s statistik samt att kraven på enmer detaljerad redovisning inte äruppfyllda. SCB uppger att dessa problemsjälvfallet kan avhjälpas om denofficiella lönestatistiken får i uppdragatt också fungera som underlag förlöneförhandlingar. Kostnadsökningen fören sådan produktion blir dock betydande.Som även framhålls i motionen skulle enutbyggd officiell lönestatistik dessutomvara en viktig källa förarbetsmarknadsforskning och analyser avjämställdhet.Som utskottet ser det kräver detnuvarande budgetläget attarbetsmarknadens parter visar ettintresse för att medverka ifinansieringen av en utbyggdlönestatistik.Det bör också nämnas att Eurostatsstatistikkrav vad gäller lönestatistikenär mycket omfattande och i flera fallstörre än medlemsländernas både i frågaom mängden information och dessprecision. Som framhålls i SCB:sanslagsframställning skulle, omEurostats planer avseendelönestatistiken genomförs,konsekvenserna för den nationellastatistiken bli mycket stora. Det kanäven mot den bakgrunden finnas skäl attavvakta med ett ställningstagande eventuell utbyggnad av dennastatistik tills EU gett ett definitivtbesked om vilka krav som kommer attställas på lönestatistiken.Med det anförda avstyrker utskottetmotion Fi504 (s).Uppgifter i Statistisk årsbok omdjurförsökMotionenI motion Fi906 av ochMaggi (mp, v) framhålls attintresset för djurskydd och djuretikökar. Det är dock svårt att för denintresserade allmänheten få svar påfrågor som rör djurförsök. Motionärernaföreslår att de uppgifter om djurförsöksom Centrala djurförsöksnämndenpublicerar bör ingå i Statistisk årsbok.UtskottetStatistisk årsbok kan sägas fylla tvåuppgifter. är dels ettstatistiskt uppslagsverk somsammanfattar uppgifter av stort allmäntintresse från den officiella statistikenoch annan viktig statistik, dels envägvisare till andra statistiskapublikationer genom källanvisningar ochi årsbokens avsnitt Statliga statistiskapublikationer. Myndigheter,institutioner (t.ex. ) och enskilda kanlämna förslag till och underlag föruppgifter som vederbörande anser böringå i årsboken. Förslaget prövas av SCBsom har att ta hänsyn till omallmänintresset är tillräckligt stortoch om SCB:s krav på den statistiskakvaliteten är uppfyllda.Enligt utskottets mening finns detingen anledning för att ta påsig uppgiften att välja ut de uppgiftersom skall ingå i Statistisk årsbok.Utskottet avstyrker motion Fi906 (mp,v).Statistikkostnader för kommuner ochlandstingMotionenI motion Fi506 av ()anförs att har ett bemyndigande att frånlandsting, kommuner och myndigheterkräva in omfattande statistiskt materialutan att ersätta dem för de kostnaderdetta föranleder. harStatistiska centralbyrån rätt attbelägga sina stati-stikleveranser tilllandsting och kommuner med drygaavgifter. Detta system är enligtmotionären orimligt. Antingen skall deinbördes statistikleveranserna tilllandsting, kommuner och myndigheter skekostnadsfritt eller också skall bådaparter ha rätt att debitera varandra.UtskottetUtskottet delar inte motionärensuppfattning att SCB skall ersättalandsting, kommuner och myndigheter förderas kostnader för uppgiftslämnandet.Uppgiftsinsamling från landsting,kommuner och myndigheter är underlag förden officiella statistiken, somfinansieras via anslag. Statistiken blirdärmed tillgänglig för användarna. Dettainnebär att viss översiktlig statistikär tillgänglig fritt eller till enkostnad motsvarande SCB:smarginalkostnader för publikationer ochenklare uttag från databaserna. Det kani detta sammanhang nämnas att målet förSCB är att i huvudsak hela SCB:sofficiella statistik skall görastillgänglig i statistikdatabaserna.Utbyggnaden av databaserna skall varafärdig . I fall där det handlarom beställningar av speciellabearbetningar och ytterligare utveckladestatistikprodukter, blir det ett uppdragsom utförs till speciell kostnad.Utskottet avstyrker med det anfördamotion Fi506 (m).En ny låg- och höginkomstutredningMotionenI motion Fi503 av m.fl.(v) föreslås att en låg- ochhöginkomstutredning tillsätts. Imotionen framhålls att regeringens egnaberäkningar i budgetpropositionen visaratt budgetsaneringen har bidragit tillatt ytterligare öka skillnaden mellan demest lågavlönade och dem med de högs-tainkomsterna. Statistiken visar också attdet är stora skillnader iinkomstfördelningen mellan kvinnor ochmän. Till skillnad från den gamlalåginkomstutredningen bör, menarmotionärerna, den nya utredningen ocksåuppmärksamma höga inkomster ochförmögenheter.UtskottetUtskottet vill med anledning av motionenanföra följande.Krisen vid inledningen till 1990-taletmedförde ett kraftigt hot mot densvenska välfärden. En snabbt växandestatsskuld med stigandestatsskuldsräntor började tränga utandra angelägna utgifter. Ettgenomförande av en sanering avstatsfinanserna blev därför nödvändigtockså ur en fördelningspolitisksynvinkel. På kort sikt är detofrånkomligt att målkonflikter kanuppträda mellan högt ställda krav påutformningen av fördelningspolitiken ochåtgärder för att stimulera tillväxten iekonomin. i ett längre perspektivär det emellertid nödvändigt att inriktaden ekonomiska politiken mot att uppnåen hög stabil tillväxt för att tvingatillbaka arbetslösheten. Utskottet villunderstryka att den viktigaste uppgiftenför regeringen när det gäller att minskainkomstklyftorna är att vidta åtgärdersom minskar den nuvarande högaarbetslösheten.Utskottet delar motionärernasuppfattning att det är viktigt attbelysa hur den ekonomiska krisen harpåverkat inkomst- ochförmögenhetsställningen. Fr.o.m. våren1994 har också i anslutning till dereviderade finansplanerna samt åretsbudgetproposition (jfr prop.1993/94:150, 1994/95:150, 1995/96: 150och 1996/97:1) en analys gjorts av hurfördelningen av inkomsterna utvecklats.I årets budgetproposition analyseras ibilaga 4 utvecklingen avinkomstfördelningen under perioden1975-1994. I bilagan återfinns också enförteckning över bl.a. utredningar sombelyser de fördelningspolitiskaeffekterna av de vidtagna och nödvändigabesparingsåtgärderna. Utskottet utgårifrån att denna redogörelse kommer attföljas upp vad gäller utvecklingen efterår 1994 i nästa års vårproposition ellerbudgetproposition. Det kan därvid ocksåövervägas om inte en motsvarande analysför förmögenhetsutvecklingen börgenomföras.Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motion Fi503 (v).Statens fastighetsverkStatens fastighetsverk är en centralförvaltningsmyndighet med uppgift attförvalta viss del av statens fastaegendom tillhörande det nationellakulturarvet: de kungliga slotten,Djurgårdsmarken, regeringsbyggnaderna,statens donationsfastigheter, utrikesfastigheter, vissa älvsträckor,markområden och byggnader. Deövergripande målen för skall vara att förstatens räkning förvalta detfastighetsbestånd som regeringenbestämmer på ett sätt som innebär godresurshushållning och hög ekonomiskeffektivitet somfastigheternas kultur- ochnaturmiljövärden bevaras.PropositionenRegeringen bedömer att resultaten förverksamheten är tillfredsställande.Regeringen föreslår att riksdagengodkänner den nya treåriga planen förinvesteringar m.m. i enlighet med vadsom redovisas i propositionen (yrkande6). Vidare bedömer regeringen att den avFastighetsverket begärda låneramen om 7miljarder kronor är rimlig och föreslåratt bemyndigar regeringen attbesluta att fårta upp lån i förinvesteringar m.m. (yrkande 7).I Statens fastighetsverksinvesteringsplan uppgår behovet avbyggnadsinve-steringar till drygt 450miljoner kronor på årsbasis 1997, föratt därefter minska och1999. prognostiseras ettbehov om och ett medelsbehov om ca250 . Det enda avverket föreslagna projektet över 40miljoner kronor är ombyggnad av kv.Vinstocken i Stockholm.MotionenI motion Fi501 av ()föreslås att hos regeringenbegär förslag om upprättande avkulturstiftelser för förvaltning avstatliga historiska byggnader.Motionären menar att det inte är givetatt det bästa sättet för staten attförvalta byggnaderna på är viaskattefinansiering. Stiftelseformenmöjliggör att enskilda människorsintresse och engagemang för att bevaraoch utveckla kulturen kan tas till vara.Den möjliggör också annan finansieringän via statliga anslag, t.ex.medlemsavgifter i stödföreningar,enskilda bidrag och sponsring.Motionären menar emellertid att statenbör kvarstå som ägare även om stiftelseransvarar för fastighetsförvaltningen.UtskottetStatens fastighetsverk är en av demyndigheter som tidigare hade ett1 000-kronorsanslag. På grund av den nyaordningen för statsbudgeten, där detinte längre görs en nettoredovisningöver 1 000-kronorsanslag föravgiftsfinansierad verksamhet,förekommer inget särskilt anslag förFastighetsverket i budgeten. För attmöjliggöra för verket att lyfta medelfrån för sinainvesteringar begär regeringen ettsärskilt bemyndigande härför. Regeringenbegär också ett godkännande av investeringsplan.Utskottet har inget att erinra motregeringens förslag.Utskottet har tidigare behandlat ettliknande förslag som framförs imotionen. I betänkande 1994/95:FiU18avstyrkte utskottet en motion av StenTolgfors och med sammainnebörd som den här aktuella.Motiveringen den gången var att fråganvar under utredning. I SOU 1995:128Kulturegendomar och kulturföremålpresenterade sedermeraKulturarvsutredningen sina övervägandeni frågan (s. 193-196). Kulturutskottetkommer i sitt betänkande 1996/97:KrU1att ta upp frågan om stiftelsersförvaltning av kulturmiljöer medanledning av ett förslag i den moderatapartimotionen 1996/97:Kr207 yrkande 13.Finansutskottet har här att ta ställningtill frågan om de av förvaltade fastigheterna.Finansutskottet, som alltså inte haranledning att ta ställning tillkulturstiftelser allmänt, kan inte finnaskäl nog att inrätta stiftelser förförvaltning av de fastigheter som i dagförvaltas av Statens fastighetsverk.Utskottet vill erinra om att regeringeni budgetproposition uttaladeatt den har en restriktiv hållning tillstatlig verksamhet i stiftelseform.Riksdagen ställde sig bakom dettauttalande. I proposition 1995/96:61Former för verksamhet som är beroende avstatligt stöd, m.m. föreslog regeringenatt när staten, tillsammans med en annanpart, engagerar sig i verksamhet som ärberoende av statligt stöd skall dettaske främst genom att ett aktiebolageller en ideell förening bildas.Riksdagen har beslutat i enlighet medpropositionsförslaget (1995/96:LU7,rskr. 79).Med det anförda tillstyrker utskottetpropositionen (yrkandena 6 och 7) ochavstyrker motion Fi501 (m).Kapitalhöjning i EuropeiskautvecklingsbankenPropositionenI propositionen föreslås att riksdagengodkänner att medverkar i denaktuella kapitalhöjningen i Europeiskautvecklingsbanken med inbetalningar om51 300 000 ecu under åren1997/98-2004/05 och att regeringentecknar andelar till ett belopp om 228miljoner ecu (yrkande 8), vilketmotsvarar 1 913 miljoner kronor.Målet för Europeiska utvecklingsbankensverksamhet är att underlätta övergångentill öppna, marknadsorienteradeekonomier och främja privata initiativ ide länder i samtföre detta som utvecklas iriktning mot flerpartisystem, demokratioch pluralism.EBRD:s kapital uppgår till 10 miljarderecu. Den svenska andelen utgör 2,28 %eller 228 miljoner ecu. Vid fattades beslut omen kapitalhöjning. Bankens kapitalfördubblas, vilket innebär en höjningmed 10 miljarder ecu. För delskulle medverkan i höjningen innebäraatt kapitalinsatsen ökar med 228miljoner ecu. Av detta belopp skall 22,, 51,3 miljoner ecu eller ca 450miljoner kronor, betalas in över åttaår. De resterande utgör ettgarantiåtagande.När det gäller finansieringen av desvenska kapitalinbetalningarna kommerutgifterna för inte attbelasta anslaget. Det beror på att medeltill det föregående kapitaltillskottettill (prop. 1990/91:16, UU12, rskr.44) inte utnyttjats fullt ut. Den förstainbetalningen, som avser perioden den 16september 1997 t.o.m. ,uppgår till (skallrätteligen vara , ej60 miljarder ecu som det står ibudgetpropositionen, utg.omr. 2, avsnitt5.2).UtskottetRegeringen föreslår i propositionen attriksdagen godkänner att skallmedverka i den aktuella kapitalhöjningeni Europeiska utvecklingsbanken.Utskottet tillstyrker att regeringen förSveriges räkning medverkar i denaktuella kapitalhöjningen. beträffande anslagen underutgiftsområde 1997att med bifall tillproposition 1996/97:1 utgiftsområde 2yrkandena 3-5 och 9 samt med avslagpå motionerna 1996/97:Fi212 yrkandena18 och 19, 1996/97:Fi412,1996/97:Fi502, 1996/97:Fi505,1996/97:Fi509 yrkandena 1, 9 och 10samt 1996/97:Fi510dels godkänner att det övergripandemålet för verksamheten inomInsättningsgarantinämndensansvarsområde skall vara i enlighetmed vad regeringen förordat underanslag A 7,dels godkänner regeringens förslagatt särskild prioritet skall ges åtskärpt riskkontroll inom helaRiksgäldskontorets verksamhetsområdesamt åt en intensifieradupplåningsverksamhet påhushållsmarknaden i enlighet med vadregeringen förordat under anslag A 9,dels medger att den utgåendereservationen på reservationsanslagetD 5 Utvecklingsarbete under sjundehuvudtiteln förs till ramanslagetA 18 Utvecklingsarbete,dels för anvisaranslagen under utgiftsområde 2Samhällsekonomi och finansförvaltningenligt utskottets förslag i bilagatill detta betänkande,res. 1 (v)res. 2 (mp)2. beträffande utgiftsområde 2åren 1998 -1999att avslår motion1996/97:Fi509 yrkande 2,res. 3 (mp) -villk. 23. beträffande uppföljning avESO-rapport om utvärderingaratt avslår motion1996/97:Fi901,4. beträffandeRiksrevisonsverkets granskning avmyndigheters regelgivningatt avslår motion1996/97:Fi508,res. 4 (m, fp, kd)5. beträffande statligbokföringsnämndatt avslår motion1996/97:Fi917,res. 5 (m) - motiv.6. beträffande kontroll avstatliga och kommunala aktiebolagatt avslår motion1996/97:Fi918,res. 6 (m, fp) -motiv.7. beträffande huvudman för denstatliga förvaltningsrevisionenatt avslår motion1996/97:Fi902 yrkande 1,res. 7 (m)8. beträffande den statligarevisionens rapportering tillriksdagenatt avslår motion1996/97:Fi902 yrkande 2,res. 8 (m)9. beträffande heltäckandelönestatistikatt avslår motion1996/97:Fi504,10. beträffande uppgifter iStatistisk årsbok om djurförsökatt avslår motion1996/97:Fi906,11. beträffandestatistikkostnader för kommuner ochlandstingatt avslår motion1996/97:Fi506,12. beträffande en ny låg- ochhöginkomstutredningatt avslår motion1996/97:Fi503,res. 9 (v)res. 10 (m, fp) -motiv.res. 11 (kd) -motiv.13. beträffande Statensfastighetsverkatt med bifall tillproposition 1996/97:1 utgiftsområde 2yrkandena 6 och 7 samt med avslag påmotion 1996/97:Fi501dels godkänner den nya treårsplanenför investeringar m.m. till i enlighet med vadregeringen förordat,dels bemyndigar regeringen attbesluta om att Statens fastighetsverkfår ta upp lån i Riksgäldskontoretför investeringar m.m. i enlighet medvad regeringen förordat,14. beträffande kapitalhöjningi Europeiska utvecklingsbankenatt med bifall tillproposition 1996/97:1 utgiftsområde 2yrkande 8 bemyndigar regeringen attför räkning medverka i denaktuella kapitalhöjningen iEuropeiska medinbetalningar om 51 300 000 ecu underåren 1997/98-2004/05 och godkänneratt regeringen tecknar andelar tillett belopp om 228 miljoner ecu.Stockholm den 5 december 1996På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),()1, (),()1, ()1, (), JohanLönnroth (v), (),()1, (), (), Per ()1 och ()1.1 dock ej i besluten under mom. 1 och 2i hemställan Anslagen under utgiftsområde 2 år1997 (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 23 börjar med Utskottet haringen och på s. 24 slutar med Fi509(mp) yrkande 10 bort ha följandelydelse:Utskottet förordar en viss ökning avanslaget till ().Motiveringen till dennaresursförstärkning framgår av detföljande. I anslutning till behandlingenav anslaget till Statistiskacentralbyrån (SCB) vill utskottetinledningsvis dock göra följandetillägg.Av propositionen framgår att EU kommeratt ställa ytterligare krav på enutvidgning av EU-statistiken. Ipropositionen anges emellertid inte hurstor del av SCB:s anslag som kan kommaatt utnyttjas för detta ändamål. SCBberäknar att produktionskostnaden för EU-statistiken för kan komma attöka med . Vidbestämningen av förslaget till anslagför SCB har emellertid inte några medelavsatts för nytillkommande EU-statistik.Som utskottet ser det kan skrivningen ipropositionen tolkas på två sätt.Antingen har SCB tilldelats resurser sommer än väl räcker till den produktion -ny EU-statistik oräknad - som planerasför eller också kommernedskärningar ellerkvalitetsförsämringar att äga rum istatistiken som emellertid användarna avdenna statistik över huvud tagetinte är informerade om. En sådan ordningkan utskottet inte acceptera. Regeringenbör därför i anslutning tillvårpropositionen göra en förnyadredovisning av hur de medel som ställstill SCB:s disposition kommer attutnyttjas. En ordning där kraven på nyEU-statistik blir en faktor som påverkarinriktningen av den övriga officiellastatistiken är oacceptabel.Utskottet vill med anledning avyrkandena om könsuppdelad statistik imotionerna Fi212 (v) och Fi509 (mp)anföra följande.Sedan regeringen tillträdde har ettantal ekonomisk-politiska propositionerpresenterats. Genomgående för dessa äratt de saknat könsuppdelad statistik.Budgetpropositionen för är ingetundantag.I finns hos de flesta företagoch myndigheter en medvetenhet om denkönsbaserade statistikens betydelse förjämställdheten mellan kvinnor och män.Könsbaserad statistik synliggörförhållandena mellan könen ochmissförhållanden som kan visa påkönsdiskriminering. Utan könsbaseradstatistik kan inte heller någrakonsekvensanalyser göras.Om regeringen menar allvar med sittjämställdhetsarbete är en av grundernaför detta arbete statistik uppdelad påkön. Att som regeringen gör i sinfördelningspolitiska redogörelse inästan alla tabeller och uppgifterpresentera förändringar uppdelade påhushållen visar på en tillbakagång förjämställdheten till de förhållanden ochattityder som rådde på 1950-talet.Utskottet anser att regeringen i sinapropositioner i fortsättningen börpresentera tabeller, diagram ochstatistiska uppgifter baserade på kön.Där sådan statistik inte finns atttillgå bör regeringen genom lämpligaåtgärder genomföra att det imyndigheters uppgifter ingår att förasådan statistik. Vad gäller SCB måsteresurser omfördelas från könsneutraltill könsuppdelad statistik. På KI börett projekt med könsräkenskaper medmiljöräkenskapsprojektet som förebildinledas.Utskottet tillstyrker yrkandena 18 och19 i motion Fi212 (v). Vidare börriksdagen med anledning av motion Fi509(mp) yrkande 9 ge regeringen till kännavad utskottet anfört om könsuppdeladstatistik. För att påbörja ett arbetemed könsräkenskaper och ökakvaliteten på jämställdhetsstatistikenföreslår utskottet att KI får enresursförstärkning med 1,7 miljonerkronor utöver de medel som föreslås ipropositionen. Utskottet förutsätter attKI utnyttjar denna resursförstärkningför att tillsammans med SCB utvecklajämställdhetsstatistiken.dels att den del av utskottets yttrandesom på s. 26 börjar med och slutar med Fi510(v) yrkande 1 bort ha följande lydelse:Beträffande ochförslaget i motion Fi510 (v) attavveckla rådet vill utskottet anföraföljande.Enligt utskottets mening är ett exempel på ett mellantingmellan ett politiskt styrtutredningsorgan och en grupp politisktobundna forskare - en konstruktion somförekommer också inom andraforskningsområden. Den oklarhet somsådana hybrider skapar om vem som isjälva verket ansvarar för resultaten avforskningen är särskilt olyckligt pådetta område - det är ju inte för intesom nationalekonomin en gång kalladesför politisk ekonomi. Att t.ex. utredakonsekvenser av ett eventuellt svensktmedlemskap i är omöjligt att göraoberoende av politiska värderingar ochaspekter.Om vill få en vissslags ekonomisk utredningsuppgift medett klart politiskt syfte utförd bördenna utföras inom ramen fördepartementets ordinarie organisation.Handlar det om forskning därallmänhetens förtroende för attresultaten skall vara maximalt politisktneutrala bör uppdragen kunna läggas utsom beställningar på friståendemyndigheter som KI eller SCB. Man kannaturligtvis också vända sig till de avregeringen utsedda representanterna iolika forskningsanslagsbeviljande organoch framhålla vikten av att en visssorts forskning blir utförd. I detsenare fallet får man naturligtvisacceptera att det är det aktuellaanslagsbeviljande organet som väljerforskare.Utskottet tillstyrker motion Fi510 (v)yrkande 1 och föreslår att anslaget dras in från den 1januari 1997. Eventuellaavvecklingskostnader får inomramen för anslag.dels att den del av utskottets yttrandesom på s. 27 börjar med Vad avserövriga och slutar med samt Fi510 (v) bort ha följande lydelse:Vad avser övriga förslag till anslaginom utgiftsområde 2 ibudgetpropositionen har utskottet ingetatt erinra mot dessa. Sammantaget anserutskottet således att medbifall till motion Fi510 (v) och medanledning av propositionen yrkande 9 böranvisa medel i enlighet med motionensuppställning.