bet · GK01NU3 · 1996-09-13 00:00:00 — 1996/97NU3ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1995/96:214 omförbättrad kapitalförsörjning,dels en motion som väckts med anledningav propositionen.En gemensam skrivelse från och har inkommit medanledning av ärendet. Utskottet tillstyrker de av regeringenframlagda förslagen till ändringar ikreditmarknadsbolagslagen. Ett undantagfrån lagens tillämpningsområde föreslåsbli infört för riskkapitalbolag som haren begränsad utlåningsverksamhet och sominte finansierar sin verksamhet via lånfrån allmänheten. Även vissa stiftelseroch bolag med offentlig anknytning somlämnar krediter till företag föreslåsbli undantagna. Slutligen föreslås attden tidsgräns som är angiven i lagensövergångsbestämmelser avseende vissaäldre finansbolag skall förlängas medytterligare fram till den 31december 1998.I en motion avvisas regeringens förslagom undantag från lagenstillämpningsområde. I stället bör, sägsdet, beslut fattas om återinförande avden frikrets som gällde enligt 1988 årsfinansbolagslag så att nyakreditmarknadsbolag kan etablera sig påmarknaden.Utskottet avstyrker motionen medhänvisning till att ett sådant beslutskulle föregripa arbetet inom den s.k.Banklagskommittén, vars direktivinnefattar en prövning av frågan.Motionen följs upp i en reservation (m,c, fp, kds), vari bl.a. anförs att ettinförande av nämnda frikrets skulle fåen större positiv effekt för de små ochmedelstora företagens kapitalförsörjningän regeringens förslag. I proposition 1995/96:214 föreslås attriksdagen antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1992:1610) omkreditmarknadsbolag.Lagförslaget återges i bilaga.Lagändringen föreslås träda i kraft den1 . Den motion som väckts med anledning avpropositionen är1995/96:N39 av m.fl. (m,fp, kds) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attinföra en frikrets i enlighet med 1988års finansbolagslag,2. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attbeakta direktiv vad gällerfinansieringsverksamheten,3. avslår propositionen i den del somberör undantag för riskkapitalbolag samtstiftelser och företag med offentliganknytning i enlighet med vad somanförts i motionen. BakgrundLagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolagträdde i kraft . Lageninnehåller enhetliga regler för dekreditföretag vars verksamhet tidigarestyrdes av lagen (1988:606) omfinansbolag och lagen (1963:76) omkreditaktiebolag. Huvuddelen av de äldrereglerna för finansieringsföretagutanför banksystemet sammanfördes i dennya lagen och gäller oavsett till vilketändamål krediter ges. Genom lagengenomfördes EG:s första och andrabanksamordningsdirektiv (77/780/EEG och89/646/EEG). Syftet med dessa direktivär att samordna lagar och andraförfattningar som reglerar rätten attstarta och driva kreditinstitut.Med kreditinstitut avses enligt EG:sförsta banksamordningsdirektiv ettföretag som bedriver verksamhet sombestår i att ta emot insättningar ellerandra återbetalbara medel frånallmänheten och att bevilja krediter föregen räkning. Definitionen i direktivetpå vad som är ett kreditinstitut skiljersig från vad som enligt lagen omkreditmarknadsbolag utgör ett s.k.kreditmarknadsbolag. Ett sådant bolag ärenligt lagen ett företag som erhållittillstånd att bedrivafinansieringsverksamhet. Medfinansieringsverksamhet i lagens meningavses näringsverksamhet vars ändamål äratt lämna kredit, ställa garanti förkredit, förmedla kredit till konsumentereller medverka till finansiering genomatt förvärva fordringar eller upplåtalös egendom till nyttjande. På vilketsätt denna verksamhet finansieras saknarenligt lagen betydelse i fråga om kravetpå tillstånd. Rörelsereglerna skiljersig heller inte åt beroende på omföretaget lånar medel från allmänheteneller ej. Den svenska regleringen hardärmed ett vidare tillämpningsområde änvad som krävs enligt EG:sbanksamordningsdirektiv.I den s.k. kreditmarknadsbolagslagenanges vissa finansieringsverksamhetersom inte omfattas av lagenstillämpningsområde. I följande fallkrävs inte tillstånd:1. finansieringsverksamhet som bedrivsav statlig eller myndighet,2. finansieringsverksamhet i form avs.k. handelskrediter,3. finansieringsverksamhet i företagsom tillgodoser finansieringsbehov inomen grupp näringsidkare medintressegemenskap,4. normal likviditetsförvaltning såvidadenna inte har ett självständigt syftevid sidan av företagets huvudsakligaverksamhet,5. finansieringsverksamhet som utförsav pantlånerörelse,6. finansieringsverksamhet som stårunder tillsyn,7. finansieringsverksamhet som drivs avde regionala utvecklingsbolagen, dvs.dotterbolag till ,8. finansieringsverksamhet som bedrivsav vissa mindre sparlåneföreningar.Förutom denna undantagslista finns ilagen övergångsbestämmelser beträffandemindre finansbolag som när lagen träddei kraft bedrevfinansieringsverksamhet som intefordrade tillstånd enligt 1988 årsfinansbolagslag. Dessa företag erhöll isärskilda övergångsbestämmelser dispensatt fortsätta verksamheten fram till enviss angiven tidpunkt. att företagets balansomslutninginte fick överstiga 50 miljoner kronoroch att finansieringsverksamheten interiktade sig till konsumenter. Vid tvåtillfällen efter lagens ikraftträdandehar beslutat att flytta framden aktuella tidsgränsen iövergångsbestämmelserna. Det senastebeslutet innebar att tidpunktenflyttades fram från den 30 juni 1996till (prop.1995/96:173, bet. NU23).PropositionenI proposition 1995/96:214 om förbättradkapitalförsörjning erinras om uppdragettill den s.k. (Fi1995:09) under ordförandeskap avlandshövding , som påbörjade sitt arbetesommaren 1995, skall enligt sinadirektiv (dir. 1995:86) slutföra sittarbete före utgången av år 1996.Kommittén har att överväga vilkarörelseregler som skall gälla för bankeroch andra kreditinstitut. Ipropositionen sägs attBanklagskommitténs arbete är omfattandeoch att utredningens ställningstagandenej bör föregripas. Förslag tillförändringar av kreditmarknadsbolagslagen måste mot denna bakgrund prövaskritiskt.Regeringen konstaterar emellertid attdet föreligger skäl till att nu föreslåvissa förändringar i lagen. Anledningenär att regeringen ser tillgången påkapital som en kritisk faktor för de småoch medelstora företagens möjligheteratt växa. Brist på kapital tillinvesteringar, utveckling av produkteroch marknadsföringsinsatser är ettproblem som hämmar åtskilliga företagsutveckling, sägs det i propositionen.Detta förhållande får negativa effekterbåde på den samhällsekonomiskatillväxten och på sysselsättningen.Regeringens uppfattning är att stateninte bör, annat än i begränsad omfattning, finansiera företagandet.Statens viktigaste uppgift är i dettasammanhang att skapa sådana förhållandenatt de enskilda företagarna själva vågarskjuta till kapital. Staten skallundanröja hinder för privat finansieringav små och medelstora företag ochstimulera utbudet av riskvilligt ägarkapital till den nämndaföretagskategorin.Härvidlag spelar de s.k.riskkapitalbolagen en viktig roll, anserregeringen. I propositionen beskrivs detsätt på vilket dessa företag arbetar.Riskkapitalföretagets verksamhetfinansieras vanligen med eget kapitalutan upplåning från allmänheten.Verksamheten innebär att små ochmedelstora företag tillförs kapital iutbyte mot aktier och andelar. Deföretag som på sådant sätt mottarkapital benämns intresseföretag.Riskkapitalbolaget blir på detta sättdelägare i intresseföretaget. Avsiktenär att kunna tillgodogöra sig envärdetillväxt när aktierna ellerandelarna sedermera säljs.Riskkapitalverksamhet i sig är intetillståndspliktig enligt kreditmarknadsbolagslagen. Om däremot försörjningen avriskkapital kompletteras med utlåningtill intresseföretaget fallerverksamheten under lagens tillämpningsområde. Utlåning i utbyte mot t.ex.konvertibla skuldebrev måste alltsåunderkastas tillståndsprövning enligtlagen om kreditmarknadsbolag. Riskkapitalbolagens utnyttjande av bl.a.konvertibla skuldebrev som finansieringskälla i verksamheten har ibetydande utsträckning bidragit tillriskkapitalmarknadens tillväxt och utveckling , påpekarregeringen. Riskkapitalbolagen ökar sinfinansiella uthållighet med hjälp avnämnda instrument, eftersom de genereraren regelbunden intäkt som bidrar tillatt bekosta den löpande verksamheten iriskkapitalbolaget. Kreditmarknadsbolagslagens rörelseregler - t.ex.bestämmelserna om riskexponering ochkapitaltäckning - kan vara betungandeeller t.o.m. omöjliga för ett risk-kapitalbolag att uppfylla. Detta innebäratt den verksamhet som ettriskkapitalbolag bedriver - som perdefinition är riskfylld - inte alltiduppfyller lagens krav.Regeringen föreslår därför att ett nyttundantag införs i kreditmarknadsbolagslagen från lagenstillämpningsområde. Undantaget avsesomfatta riskkapitalbolag som har enbegränsad utlåningsverksamhet och sominte finansierar sin verksamhet via lånfrån allmänheten. Riskkapitalbolagetsutlåning får enbart vara ett komplementtill det huvudsakliga engagemanget, dvs.tillskott av kapital i utbyte mot aktieroch andelar. Vidare får inteintresseföretagets aktier eller andelarvara noterade vid en svensk ellerutländsk börs. Låneverksamheten får ejheller rikta sig mot konsument, utanenbart avse finansiering av företagande.Även vissa stiftelser och företag medoffentlig anknytning som ger kreditertill företag skall enligt regeringensförslag undantas från lagenstillämpningsområde. Undantaget gällerdels stiftelser vars kapital tillövervägande del tillskjutits av stateneller en eller flera kommuner, delsaktiebolag som är helägda av stateneller en eller flera kommuner, i bådafallen under förutsättning att syftetmed verksamheten är att finansielltstödja tekniskt eller annat utvecklingsarbete. De stiftelser som undantagetgäller har tillkommit för att fungerasom närings- eller regionalpolitiskaverktyg, framhålls det. Regeringen anseratt det inte är rimligt - och inteheller meningen - att de aktuellastiftelserna skall vara underkastade detregelverk som tillkommit för atttillgodose helt andra intressen.Regeringen menar också att undantagetbör gälla även andra associationer änstiftelser som är helägda av stat ellerkommun och vars verksamhet har tillsyfte att finansiellt stödja tekniskteller annat utvecklingsarbete. Enförutsättning för undantaget är vidareatt stiftelserna och företagen intelånar upp medel för verksamheten frånallmänheten.Regeringen föreslår vidare att dentidsgräns som är angiven i den tidigarenämnda övergångsregeln ikreditmarknadsbolagslagen skallförlängas ytterligare med tillden 31 december 1998.I anslutning till den sistnämnda fråganöverväger regeringen i propositionenhuruvida det vore lämpligt att nu införaett permanent undantag för de bolag somtillhör den nyssnämnda frikretsen. Detrör sig om, sägs det, företag som utanatt låna av allmänheten driverfinansieringsverksamhet i form avfactoring eller leasing i förhållandevisliten skala. Resonemanget ipropositionen är bl.a. föranlett av ettremissvar som Finansinspektionenavlämnade på en promemoriagemensamt skriven av Finans- ochNäringsdepartementen om behovet av enöversyn av de regler som gäller förfinansieringsverksamhet. Av remissvar framgår attmyndigheten finner det lämpligt attåterinföra samma regler som gällde föreden om tillåtelse förmindre finansbolag med enbalansomslutning understigande 50miljoner kronor att få driva finansieringsverksamhet utan att omfattas avlagens föreskrifter, förutsatt attföretaget i fråga inte lånar upp medelfrån allmänheten. Regeringens bedömningär emellertid att ett sådant beslut nupå ett olyckligt sätt skulle föregripaBanklagskommitténs omprövningsarbete.MotionenRegeringen borde ha gått längre i sinaförslag vad gäller synen på vanligaföretags och kreditmarknadsföretagsmöjligheter att bedriva finansieringsverksamhet, sägs det i motion1995/96:N39 (m, fp, kds). Möjligheternaför vanliga företag att låna pengar avvarandra är kraftigt inskränkta i dennuvarande lagstiftningen, framhålls det.Även etablerandet av nya mindrekreditföretag som kan förmedlafinansiering är förhindrad. Motionärernahänvisar till det nyssnämnda remissvaretfrån och anför attdet är beklagligt att regeringen intetar hänsyn till inspektionensuppfattning i frågan om de mindrefinansbolagen. Enligt motionärerna börett beslut nu fattas om återinförande avden frikrets som gällde enligt 1988 årsfinansbolagslag så att nyakreditmarknadsbolag kan etablera sig påmarknaden. ges tilläggsdirektivatt tillse att ytterligare utvidgningari frikretsen utreds. Regeringen bör isammanhanget, menar motionärerna, beaktaatt EU:s banksamordningsdirektivföreskriver att endast finansieringsföretag som refinansierar sinverksamhet genom att ta emotinsättningar från allmänheten behöveromfattas av reglering. Att öppna upp förden frikrets som tidigare gällde möteringa hinder från EU, anförs det imotionen. I avvaktan på förslag frånBanklagskommittén om utvidgning avfrikretsen finns det ingen anledning attnu gå längre än vad som gällde enligt1988 års finansbolagslag. Motionärernaanser därför att regeringens förslag omundantag från tillståndsprövning förriskkapitalbolag samt offentligt ägdabolag respektive stiftelser bör avvisas.Utskottets ställningstagandeI samband med behandlingen avregeringens förslag om förlängning framtill avkreditmarknadsbolagslagensövergångsbestämmelser för de aktuellafinansbolagen hade utskottet också attta ställning till en motion (m) medliknande yrkanden som i den nu aktuellamotionen. Utskottet (bet. 1995/96:NU23)avstyrkte motionen med hänvisning tillatt problemen är väl kända och att det iBanklagskommitténs uppdrag ingår attallsidigt överväga utformningen avregelverket för finansieringsverksamhet.Att pröva frågan om kreditmarknadsbolagsom inte lånar upp medel frånallmänheten skall omfattas av detregelverk som följer av bl.a. EG:sbanksamordningsdirektiv är en del avkommitténs arbete. Utskottet framhöllatt om studierna visar att sådanabegränsningar föreligger för svenskaföretag att bedrivakreditmarknadsverksamhet jämfört med vadsom gäller i andra EU-länder, bör sådanaolikheter elimineras.Utskottet finner inte anledning attfrånträda denna ståndpunkt. Utskottetdelar regeringens bedömning atttillgången på riskkapital är en centralfaktor för att stimulera framväxten avnya småföretag. Det är av största viktatt den del av riskkapitalmarknaden somriktar sig till små och medelstoraföretag expanderar. Utskottet finnerregeringens förslag vara så avvägt atttillflödet av privat riskkapital tillden nämnda företagskategorin främjas medden föreslagna lagändringen, utan attförutsättningarna för Banklagskommitténsarbete väsentligt påverkas.Vad gäller frågan om att ikreditmarknadsbolagslagen återinföra denfrikrets som gällde enligt 1988 årsfinansbolagslag vill utskottet anföraföljande. Som tidigare nämnts harBanklagskommittén bl.a. att pröva dennafråga. Den ingår som en del ibedömningen av de olikartade former avfinansieringsverksamhet som vuxit framunder senare år och som bedrivs av demindre kreditmarknadsbolagen. Problemetär hur och om de skall regleras medhänsyn tagen till de skyddsaspekter somden finansiella lagstiftningen skallbeakta. I denna prövning ligger såledesvilka ytterligare undantag som kanmedges i t.ex.kreditmarknadsbolagslagens tillämpning.I detta sammanhang gör utskottetbedömningen att om beslut nu fattades omatt ta bort kraven på tillståndsprövningför sådana finansieringsverksamheter somomfattades av undantagsreglerna enligt1988 års finansbolagslag på det sätt somt.ex. föreslagit,skulle förutsättningarna för kommitténsarbete påverkas på ett mer påtagligtsätt än vad som följer av regeringensförslag vad gäller riskkapitalföretagen.Samtidigt vill utskottet understrykabetydelsen av att regeringen fortlöpandeföljer utvecklingen både vad gällerförutsättningarna att bedrivafinansieringsverksamhet i Sverigejämfört med de betingelser som gällerinom övriga EU-länder och möjligheternaför såväl nya som befintliga mindreföretag i expansionsfas att inom rimligtid erhålla erforderligkapitalförsörjning.Med det sagda tillstyrker utskottetregeringens förslag till ändringar ikreditmarknadsbolagslagen och avstyrkerde i motionen framförda yrkandena. Utskottet hemställeratt med avslag på motion1995/96:N39 antar det i proposition1995/96:214 framlagda förslaget tilllag om ändring i lagen (1992:1610) omkreditmarknadsbolag.res. (m, c, fp, kd)den 13 september 1996På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: BirgittaJohansson (s), (),Bo Finnkvist (s), (),(), (), (), (), (), (), (), (),(), (),(), ()och (). (), (), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 6 börjar med Utskottetfinner och slutar med framfördayrkandena bort ha följande lydelse:Med instämmande i vad som sägs i motion1995/96:N39 (m, fp, kds) kan utskottetkonstatera att två väsentligaförändringar inträtt sedan fråganbehandlades senast.Först gäller det den synpunkt som denansvariga tillsynsmyndigheten -- har anlagt i fråganom att återinföra den frikrets somgällde enligt finansbolagslag.Vid tidpunkten förkreditmarknadsbolagslagens införandegjordes tolkningen att ett frisläppandeav företag med en balansomslutningunderstigande frånlagens tillämpning stod i strid med EU:sregler om obligatorisk auktorisation föralla kreditinstitut. Utskottet noteraratt inspektionens bedömning nu är att omen finansieringsverksamhet bedrivs medden angivna omfattningen och företaget ifråga ej lånar upp medel frånallmänheten är företaget inte ettkreditinstitut i EU:s mening. Innebördenav detta är att ett beslut om attåterinföra samma regler som gällde föreden inte kräver några nyaöverväganden och att ett sådantställningstagande inte skulle föregripaBanklagskommitténs arbete. Dessutomnoterar utskottet den bedömning somFinansinspektionen gör i sitt remissvarom att ett beslut om att återinföranämnda frikrets troligen får en störrepositiv effekt för de små och medelstoraföretagens kapitalförsörjning änregeringens förslag att medge undantagför riskkapitalbolagen.För det andra innebär förslaget ipropositionen om att medge undantag frånlagens tillämpningsområde förriskkapitalföretag ochföretagsfinansierande stiftelser samtbolag med offentlig anknytning ettföregripande av Banklagskommitténsarbete. Förslagen i propositionen gårdärutöver längre än vad som gälldeenligt finansbolagslag.Utskottets uppfattning är atttillgången på riskkapital är en centralfaktor för att stimulera framväxten avnya småföretag. Det är av största viktatt den del av riskkapitalmarknaden somriktar sig till små och medelstoraföretag expanderar. Det tillgodosesbättre genom ett återinförande av deundantagsregler som gällde enligt 1988års finansbolagslag jämfört medföreliggande förslag. Enligt utskottetsmening är det förvånande att regeringengår emot uppfattningpå denna punkt som ett förslagläggs fram som i högsta gradintervenerar i kommitténs arbete.Utskottet instämmer i vad som sägs imotionen om att den nuvarandeutformningen av lagen omkreditmarknadsbolag lägger stora hinderi vägen för svenska företag när detgäller försörjningen av kapital. Följdenblir att svenska företags möjligheteratt konkurrera med företag i andraländer försämras. De regleringar sominförts fungerar därmed som ett hinderför tillväxt och full sysselsättning.Regeringen bör lägga fram förslag omåterinförande av undantagsregler ienlighet med bestämmelserna enligt 1988års finansbolagslag. I avvaktan härpåtillstyrks förslaget i propositionen omen förlängning avövergångsbestämmelserna. Övriga delar avlagförslaget avstyrks av utskottet.Därmed tillstyrks motion 1995/96:N39 (m,fp, kds).dels att utskottets hemställan bort haföljande lydelse:att med bifall till motion1995/96:N39a) antar det i proposition1995/96:214 framlagda förslaget tilllag om ändring i lagen (1992:1610) omkreditmarknadsbolag såvitt gällerpunkten 5 i övergångsbestämmelsernaoch avslår förslaget i övrigt,b) som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.Regeringens lagförslagFörslag till lag om ändring i lagen(1992:1610) om kreditmarknadsbolag