bet · GK01KU2 · 1996-11-21 00:00:00 — 1995/96:SkU13).Avsikten är vidare att förslag tillriksdagen som innebär en helhetslösningav frågan om moms på kulturområdet skalllämnas senast i september i år.Information till utskottetFrån erhåller utskottetvia kammarkansliet en strid ström avinformation avseende bl.a. förslag avkommissionen och diverse rapporter m.m.Detta flöde är svårt att överblicka ochtillgodogöra sig. Ofta är dokumentenskrivna på engelska eller franska. Detmesta materialet rör detaljfrågor, t.ex.om speciella tullsatser på olika varorfrån olika länder utanför EU. Det mestaav denna information är av begränsatintresse för utskottets ledamöter ochsuppleanter.Kansliets rutiner går ut på attregistrera dokumenten och föra upp dempå en lista - med en kortfattadredovisning av dokumentens innehåll -som skickas ut till utskottets ledamöteroch suppleanter tillsammans med övrigahandlingar till utskottets sammanträden.Dokumenten samlas på utskottets kanslidär de hålls tillgängliga för dem somvill granska dem närmare. Dokument sombedöms vara av ett större intresse förutskottet kopieras och tillställsledamöterna och suppleanterna särskilt,t.ex. genom utdelning i facken, om deinte är alltför omfattande. Sådanutdelning har t.ex. gjorts avkommissionens arbetsprogram ,det italienska ordförandeskapetsprioriteringar och förteckning överförslag från kommissionen.Faktapromemorior och annat intressantmaterial om skatter och tullar somframställts inom delasrutinmässigt omgående till utskottetsledamöter och suppleanter.Till EU-nämndens sammanträden införekofinmötena erhåller kanslietdagordning och sammanställningar avhandlingar m.m. På basis härav kansnabbt bedömas vilket material som är avintresse för utskottets ledamöter ochsuppleanter och en delning i fackengöras av dessa handlingar.Vid fem tillfällen och1996 har tjänstemän frånFinansdepartementet, Riksskatteverketoch kallats tillutskottet i särskild ordning för attinformera om skatte- och tullfrågor inomEU. Därutöver - detta skedde redan år1994 i anslutning till utskottetsberedningsuppgifter före det svenska EU-inträdet - har tjänstemän frånFinansdepartementet, och i något fall enstatssekreterare, kallats att informerautskottet i anslutning till EU-anknutnapropositioner som utskottet haft attbehandla.Utskottet avser att senare i vår hållaett internt seminarium för att öka sittkunnande och sina insikter om de frågorsom hänger samman med de nuvarande ochde framtida momsreglerna inom EU. Tilldet seminariet kommer utskottet attkalla experter från ,någon revisor med stor sakkunskap ommomsproblemen sedda urföretagsperspektiv samtstatssekreteraren för skattefrågor iFinansdepartementet.En grupp inom utskottet planerar attgöra en studieresa till och EU-organen i Brysselsenare i vår. Övriga ledamöter inomutskottet kommer att göra motsvaranderesa vid ett senare tillfälle.OmdömenDet finns enligt utskottets uppfattninganledning att göra skillnad mellan å enasidan den information som bör lämnastill utskottet i samband med ettomedelbart förestående beslut iministerrådet och å andra sidan denkunskap som utskottet behöver för attriksdagen skall kunna påverka ärendenmedan de är underövervägande i kommissionen och innanpositionerna har låsts. Utskottet tarförst upp den senare frågan.För att skall ha möjlighetatt utöva inflytande på ärenden som ärpå gång inom EU och som kan förväntassenare bli föremål för beslut iministerrådet är det viktigt att berörtutskott skaffar sig relevant informationredan när ärendena är under beredning iolika arbetsgrupper. Härigenom skulleutskottets ledamöter få möjligheter attframföra synpunkter på ärendet i fråga.Dessa synpunkter skulle sedan kunnavidarebefordras till ellerregeringen på lämpligt sätt.Det är regeringen som representerarSverige och som deltar som part i detdirekta beslutsfattandet i EU-arbetet.Företrädare för ocholika myndigheter förbereder ärenden ochdeltar i olika arbetsgrupper underkommissionen. Regeringen har visserligeningen direkt formell skyldighet attinformera i detta förberedandeskede. Utskottet vill emellertid betonavikten av att berört utskott fårrelevant information om de åtgärder somregeringen förbereder eller har vidtagitpå ett så tidigt stadium som möjligt.Det kan också vara värdefullt förutskottet att känna till vilkainstruktioner och direktiv som hargivits till de svenska företrädarna iEU:s arbetsgrupper.Informationen från regeringen tillutskottet bör ges denna inriktning.Detta innebär att det är en uppgift förregeringskansliet att ta initiativ tillett informationslämnande så snart somdet föreligger intressant informationatt lämna. är utskottetmedvetet om att det kan framstå somonödigt med alltför tätt återkommandehearingar med regeringskanslietstjänstemän. De rutiner som utvecklatsoch som innebär att tjänstemän frånFinansdepartementet två eller tre gångerper halvår lämnar muntlig informationtill utskottet har utskottet hittillsansett sig kunna acceptera, ochutskottet räknar med att ävenfortsättningsvis kunna inhämtainformation på detta sätt med jämnamellanrum. Utskottet efterlyser dock enökad närvaro av de politiskt ansvarigainom vid dessahearingar för att erhålla mera direktinformation om regeringens bedömningar.Härigenom möjliggörs också en dialogmellan utskottets ledamöter och depolitiskt ansvariga inomregeringskansliet.Det anförda innebär givetvis också attutskottet självt måste ta ett störreansvar då det gäller att penetrera ochsätta sig in i EU-materien. Utskottetavser därför att prioritera EU-frågornahögre och ägna mer tid och kraft åt attinom sig diskutera de frågor som äraktuella inom EU, medan det fortfarandeär meningsfullt att ge uttryck åt enmeningsyttring.När det gäller ärenden som står införett beslut i ministerrådet är detgivetvis också ett grundläggande kravatt utskottet ges den information sombehövs för att hålla utskottet à jourmed frågorna. bör detframhållas att det normalt är alldelesför sent att utöva något reelltinflytande ens när det gällerdetaljfrågor när ett beslut iministerrådet är nära förestående. Detmaterial som kommer via EU-nämndeninnehåller ofta värdefull informationför utskottet, och utskottet ärangeläget om att detta informationsflödefortsätter. Vad i övrigt gällerrollfördelningen mellan ochutskottet anser utskottet att man bästupprätthåller en effektivarbetsfördelning genom att undvika attformalisera och byråkratisera samarbetetmed skrivelser och formella yttrandentill nämnden. Kontaktarbetet bör istället som ske genompartigrupperna. Samarbetet har hittillsfungerat väl.Informationen från kommissionen viakammarkansliet är som nämnts tidigareomfattande och svår att överblicka,sortera och arkivera på ett meningsfulltsätt. De rutiner som valts utgör enligtutskottets uppfattning en godtagbarkompromiss mellan behovet av att ta delav relevant material och nödvändighetenatt lägga annat, som är av mindreintresse, åt sidan. En förutsättning förden valda ordningen är dock att detgenom utskottskansliets försorgsäkerställs att utskottet får kännedomom även vad den sistnämnda informationeni huvudsak handlar om och att deaktuella handlingarna finns tillgängligaför dem som vill granska dem närmare.Utskottet vill dock betona attförfarandet kan behöva ses över medtanke på bl.a. problemet att görainformation på främmande språk snabbttillgänglig för utskottet.Det är inte meningsfullt - eller överhuvud taget möjligt - att skatteutskottet lägger sig i alla detaljfrågorinom skatte- och tullområdet - t.ex.sådana frågor som avser tullen påenskilda varor från enskilda länder -som kommer upp inom EU. I stället börutskottet inrikta sig på att följa uppvissa principiellt viktiga frågor.Exempel på sådana frågor ärmomssystemet, punktskatterna,företagsbeskattningen,kapitalbeskattningen, tullfrågor avstörre intresse samt frågor om ekonomiskbrottslighet på skatte- och tullområdet.Två frågor som ärsärskilt aktuella är dels frågan om enobligatorisk koldioxidskatt i hela EU,dels införandet av ett definitivtmomssystem.Skatteutskottets EU-frågor har storbetydelse - skatterna berör ju allamänniskor och samhällssektorer - men ärrelativt få till antalet. Dessutom tardet normalt från det att ettförslag på skatteområdet kommit upp inomEU - i synnerhet om det är ett viktigtoch kontroversiellt förslag - till dessatt ministerrådet fattar beslut omdirektiv. Den hittillsvarande periodenav svenskt medlemskap om knappt sextonmånader har därför inte gett så mycketerfarenheter av EU-arbete påskatteområdet. Utskottet anser att detär värdefullt att det nu görs enutvärdering av så att sägakontrollstationskaraktär av EU-frågornasbehandling i . En sådanutvärderingsåtgärd kan visa sig mycketvärdefull genom att den kan ge impulsertill förbättrade rutiner och genom attutskotten får anledning att ompröva sinaageranden såvitt avser EU-frågorna. Motbakgrund av de begränsade erfarenheternaanser emellertid skatteutskottet att detnu är alldeles för tidigt att göra endefinitiv utvärdering av riksdagensorganisation för EU-arbetet. Utskottetförutsätter att sökandet eftermeningsfulla arbetsformer när det gällerutskottens informationsinhämtande ochderas möjligheter till inflytande påregeringens EU-politik fortsätter ochanser därför att en förnyad och meragrundlig utvärdering av EU-frågornasbehandling i bör genomförassenare när ytterligare erfarenheter harvunnits på detta område.Stockholm den 23 april 1996På skatteutskottets vägnarLars HedforsI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), BjörnEricson (s), (),(), (),(), (),(), (), (), () och ().Avvikande meningLars () och () anför:Angående skatteutskottets relationertill delar vi majoritetensuppfattning att det inte är lämpligt attalltför mycket formalisera samarbetetgenom regelbundna skrivelser elleryttranden. Samarbetet mellan EU-nämndenoch utskottet bör i huvudsak ske viapartigrupperna och kanslierna. Ispeciella fall och för att ökaöppenheten anser vi dock att skriftligasynpunkter från utskottet bör kunnadelges som ett underlag förnämndens diskussion.Justitieutskottets yttrande1995/96:JuU7yEU-frågornas behandling i riksdagenTill konstitutionsutskottetInledningKonstitutionsutskottet har i enskrivelse hemställt omyttrande från övriga utskott samt angående EU-frågornas behandlingi riksdagen.Skrivelsen föranleder följande yttrandefrån justitieutskottet.BakgrundI propositionen om medlemskap iEuropeiska unionen anfördes attriksdagen borde tillförsäkras ettinflytande på förhand över de frågor somskall behandlas i Europeiska unionensråd (eller ministerrådet).Detta borde, anförde regeringen,åstadkommas genom att gavsmöjlighet att påverka de ståndpunktersom skall inta införförhandlingar och beslutsfattande inomEU. Även i övrigt borde fåinsyn i och inflytande överbeslutsprocessen i EU (prop.1994/95:19).I sitt av godkända betänkande1994/95:KU22 (rskr. 65 och 66)behandlade konstitutionsutskottetsåledes dels regeringens förslag tillbestämmelse om samverkan mellanriksdagen och regeringen i frågor somrör EU (prop. 1994/95:19), delsförslag från talmanskonferensen ominrättande av en (1994/95:TK1)och dels motioner som väckts medanledning av förslagen.I betänkandet föreslogkonstitutionsutskottet att riksdagenskulle tillsätta en regeringen i frågor som gällerEuropeiska unionen. biföllkonstitutionsutskottets förslag, ochregeringen skall således underrätta om frågor som avses blibehandlade i Europeiska unionens råd.Regeringen skall också rådgöra mednämnden om hur förhandlingarna i rådetskall föras inför beslut som regeringenbedömer som betydelsefulla. Om nämndenbestämmer det, skall regeringen rådgöramed nämnden även i andra frågor. Ibetänkandet betonadekonstitutionsutskottet att EU-nämndensverksamhet inte påverkar regeringens iregeringsformen fastställda skyldighetergentemot utrikesnämnden och att det inteheller innebär någon förändring avutskottens ställning och uppgifterenligt riksdagsordningen.Bestämmelserna om samråd mellanregeringen och i de aktuellafrågorna och om inrättande av en infördes i riksdagsordningen (RO).Enligt 3 kap. 6 § RO skall regeringensåledes fortlöpande informera riksdagenom vad som sker inom ramen församarbetet i EU samt tillriksdagen lämna en skrivelse medberättelse över verksamheten i EU.Reglerna om regeringenssamrådsskyldighet med ochformerna härför finns intagna i 8 kap.RO. I 4 kap. 10 § RO fastslåsskyldigheten för regeringen att påbegäran informera utskotten i fråga omarbetet inom EU på respektive utskottsämnesområde. I samma bestämmelsefastslås myndighets allmännauppgiftsskyldighet gentemot utskotten.När det gäller kompetens iförhållande till bl.a. utskottenpoängterade attEU-nämndens område avser samrådsfrågornaoch att någon förändring av utskottensställning, uppgifter och befogenheterinte föranleds av inrättandet av . I flera motioner begärdes attsamrådet mellan regeringen och riksdagenskulle ske via respektive fackutskott.Konstitutionsutskottet uttalade att detinte var lämpligt att fördela samrådetpå olika utskott med tanke på denbetydelse som borde fästas vid ettsammanhållet förfarande därsamrådsorganet har överblick över densamlade EU-politiken. Motionernaavstyrktes.I frågan om hur utskottens kunskaperoch synpunkter skulle komma EU-nämndentill godo vid samrådet anfördekonstitutionsutskottet att det ärnödvändigt att utskottens kunskaper ochsynpunkter tas till vara isamrådsförfarandet. Det är, anfördeutskottet, en fråga om en ömsesidigprocess mellan utskotten och nämnden.Enligt bordeutskotten givetvis kunna överlämnaformella yttranden till bådepå nämndens begäran och på egetinitiativ, men andra vägar kunde oftavara nog så ändamålsenliga, anfördesdet. I fråga om yttranden från utskottettill råder, anfördes det, densvårigheten att det inte finns någotärende eller direkt förslag att knytayttrandet till. Det viktiga är, anfördekonstitutionsutskottet, att utskottensledamöter och tjänstemän håller sig välinformerade i fråga om vad som händer påderas område inom EU och att EU-nämndensledamöter och tjänstemän också ser detsom viktigt att påminna om väntadeärenden och dagordningar inom EU. Dessasamrådsformer får dock, anfördekonstitutionsutskottet, inte innebäraatt samverkan, i avsaknad av en aktivreglering i riksdagsordningen, skall skeblott på nämndens villkor. Utskottensviktiga ställning i vårt parlamentariskasystem innebär, anförde utskottet, attdessa normalt sett bör ha befattning medEU-processerna fram till dess att de somformliga ärenden skall behandlas iministerrådet. borde också,anförde , hakunskaper om riksdagensställningstaganden och utskottensståndpunkter inför det att regeringenrådgör med nämnden.Konstitutionsutskottet ville dock inteförorda att formerna för samråd ochinformationsutbyte mellan nämnden ochutskottet skulle regleras.Erfarenheterna borde i stället avvaktasoch om det, , skulle visasig att samspelet mellan utskotten ochnämnden inte speglar dennakonstitutionsutskottets mening omömsesidighet avsåg utskottet att iriksdagen väcka förslag om en regleringi riksdagsordningen om nämndensskyldighet att samråda med det utskotttill vars ämnesområde en fråga som skallbehandlas i hör.Konstitutionsutskottet framhöll ibetänkandet att den föreslagna samverkanmed bl.a. inrättandet av EU-nämndeninnebar helt nya förhållanden ocharbetsformer för och attutvecklingen därför skulle komma attföljas noga. Det anfördes att det låg isakens natur att arbetsformerna efterhand skulle kunna komma att förändrasmed anledning av vunna erfarenheter.Konstitutionsutskottet har föravsikt att i vår lägga fram ettbetänkande i kammaren om EU-frågornasbehandling i riksdagen.Justitieutskottets ställningstagandenInledningsvis vill justitieutskottetanmärka att de EU-frågor som hör tillutskottets beredningsområde faller inomtredje pelaren där samarbetet ärmellanstatligt. Härav följer att detinom utskottets område inte sker någonför bindande reglering av EU:sorgan utan frågorna måste, i den månregeringen inte får besluta, behandlas iriksdagen efter sedvanlig beredning iutskottet.Rubriksättningen i utskottets yttrandeöverensstämmer med rubriksättningen iden promemoria som upprättats inomkonstitutionsutskottet och som ärunderlag för nuaktuella skrivelse.Information och påverkanUtskottet har alltsedan inträdei EU ägnat stor uppmärksamhet åt attskapa utskottsrutiner som syftar tillatt utskottet tillförsäkras tidig ochtillräcklig information i frågor som rörutskottets beredningsområde. Rutinernahar också förbättrats och förändratsgenom de erfarenheter som gjorts. För närvarandegäller följande.Inom ramen för utskottets arbete med EU-frågor sker en omfattandeskrifthantering. Skrifter inkommer tillutskottet bl.a. direkt från olika EU-organ, från kammarkansliet, frånregeringskansliet och från EU-nämnden.På utskottets kansli genomgås föredragningslistor, ochbakgrundsmaterial i för utskottetaktuella ärenden införskaffas. I denutsträckning frågorna bedöms ha särskiltintresse för utskottet gör kansliet enmuntlig föredragning av ärendet ellerdelas materialet till utskottetsledamöter. Samtliga handlingar förs in iett särskilt EU-diarium som förs påkansliet och som anmäls förutskottet. Kopior av handlingarnatillhandahålls naturligtvis på begäran.Slutligen bör nämnas att utskottet införsina sammanträden som en stående punktpå föredragningslistan har uppsatt EU-frågor . Under denna punkt tas uppinformation, inkomna handlingar m.m. somrör EU.Utskottet har påkallat och erhållerregelbundet, minst ,information från regeringen om aktuellafrågor. Regeringen brukar i dessasammanhang företrädas avstatssekreteraren iJustitiedepartementet samtcheftjänstemän och handläggare idepartementet. Syftet med dessasammankomster är att i ett tidigt skedefå tillfälle till information ochdiskussion. Detta har medfört attutskottet numera har mer kunskaper omdet arbete med konventioner m.m. sompågår inom utskottets beredningsområdeän vad som var fallet före inträdet iEU. Informationen har härrört från olikanivåer i beslutsprocessen inom tredjepelaren, dock i flertalet fall frånstyrgrupperna och arbetsgrupperna.På senare tid har det också vid ett partillfällen förekommit att regeringentagit initiativ till information isärskilt viktiga och aktuella frågor.Det har gällt dels frågor inför , dels . Dettaser utskottet som en positiv utveckling,och utskottet vill gärna i dettasammanhang framföra uppfattningen attdet är angeläget att regeringen tarsådana initiativ. Informationen bör intebegränsa sig till olika EU-förslag ochderas effekter på den svenskaregleringen utan omfatta också enbedömning av om och i vilkenutsträckning förslagen skulle medföraändringar i vad som kan sägas varagrundläggande principer förrättsordningen inom utskottetsberedningsområde.Utskottet har vidare diskuterat olikaEU-frågor direkt med berördamyndigheter, t.ex. i samband medutfrågningar men efterlyser här intenågon förändring.Utskottets relationer med ,m.m.Som framgått har hand omsamrådet med regeringen inför möten iministerrådet medan utskottetkoncentrerar sina insatser påberedningen av ärendena. Utskottet anseratt denna ordning i princip fungerarväl; detta visar sig inte minst i attdet inte har funnits anledningför utskottet att yttra sig till - här måste dock också, sominledningsvis påpekats, beaktas attsamarbetet inom tredje pelaren ärmellanstatligt. Utskottet är förnärvarande inte berett att föreslåändringar i den ordning som gäller.Utskottet anser dock att det bör åliggaregeringen att till utskottetregelbundet lämna skriftlig informationom vad som förekommit vid rådsmötena förinrikes och rättsliga frågor.Övriga frågorUtskottet har under det senaste årethaft vissa direkta kontakter med . Ledamöter från utskottethar deltagit i ett par konferenser somanordnats inom EU och som rört frågor omekonomisk brottslighet och bedrägeriermot EU. Utskottet har också tagit emotbesök såväl från utskottför medborgerliga rättigheter ochinrikes frågor som från ett nationelltparlament. planeras enstudieresa till , i första handför de ledamöter som ännu inte på platsbekantat sig med EU:s institutioner.Sammanfattande synpunkterUtskottet anser sammanfattningsvis attden nuvarande ordningen för EU-frågornasbehandling i fungerar välsåvitt gäller utskottetsberedningsområde. Det kan dock sägas attdet råder ett visstinformationsunderskott som sammanhängermed svårigheten för utskottet att helatiden hålla sig à jour med aktuelladrenden och således kunna ta initiativoch påkalla information från regeringennär ett ärende framskridit så långt attdetta är lämpligt. Denna brist synesbotas bäst genom att regeringen, när denbedömer att ett ärende av vikt nåttdenna punkt, tar initiativ till samråd.Utskottet har med tillfredsställelsenoterat att regeringen tagitett par sådana initiativ. Rapporteringenfrån ministerrådets möten bör ocksåförbättras.I övrigt har justitieutskottet ingetatt anföra när det gäller EU-frågornasbehandling i riksdagen.Stockholm den 18 april 1996På justitieutskottets vägnarLars-Erik LövdénI beslutet har deltagit: Lars-ErikLövdén (s), (), SigridBolkéus (s), (), MärtaJohansson (s), (),(m), (),(), (), (), (),(), (), (), () och ().Avvikande meningKia () anser att den del avutskottets yttrande som har rubrikenSammanfattande synpunkter bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening fins det storabrister i hantering av EU-frågorna. Bristen på öppen diskussion ikammaren och utskotten om de problem sommedlemskapet medför är närmastuppseendeväckande.Det låter sig i och för sig sägas atttillräcklig information kommer utskottettill del. Men frågan är om inteinformationen är mer än tillräcklig.Riksdagen och dess utskott översköljs avinformation om stort och smått. De storaoch viktiga principiella frågornadrunknar i informationsmängden. Härskulle regeringen åtminstone något kunnaförbättra situationen genom atttillgodose de önskemål som utskottet idet föregående framfört om initiativfrån regeringen i ärenden underberedning och om information från rådetför inrikes och rättsliga frågor. Härvill utskottet tillägga att det i frågaom ärenden under beredning borde varasjälvklart att utskottet får enfortlöpande redovisning av läget i deolika arbets- och styrgrupperna. Dettaär en förutsättning för möjligheten attföra en debatt om och påverka de svenskaställningstagandeDetta är emellertid inte tillräckligt.Riksdagen måste också finna sådanaformer för behandlingen av EU-frågornaatt de princiella frågorna förs fram ochblir tydligt belysta somdebatten i uppmuntras.Lagutskottets yttrande1995/96:LU3yEU-frågornas behandling i riksdagenTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har den 14 mars1996 beslutat hemställa om yttrandenfrån övriga utskott samt EU-nämndenangående EU-frågornas behandling iriksdagen. Till beslutet har fogats eninom kansliupprättad promemoria med ett 40-talsärskilda frågor som är avsedda attutgöra underlag för yttrandena. Frågornatill utskotten gäller bl.a. informationoch påverkan samt utskottets relationertill EU-nämnden.Yttrandena bör ha inkommit tillkonstitutionsutskottet senast den 23april 1996.Lagutskottet, som beslutat avgeyttrande, får anföra följande.InledningSom en allmän bakgrund till de spörsmålsom aktualiseras genomkonstitutionsutskottets hemställan omyttrande vill lagutskottet förstredovisa några av de regler som gällerfr.o.m. förriksdagens arbete med EU-frågorna.Enligt 3 kap. 6 § riksdagsordningenskall regeringen fortlöpande informerariksdagen om vad som sker inom ramen församarbetet i EU samt tillriksdagen lämna en skrivelse medberättelse över verksamheten i EU. 10 § riksdagsordningen framgår attregeringen på begäran av utskott ärskyldig att lämna upplysningar och avgeyttrande i fråga om arbetet inom EU påutskottets ämnesområde.EU-nämnden spelar en central roll iriksdagens arbete med EU-frågorna. 15 § riksdagsordningen föreskrivsatt regeringen skall underrätta nämndenom frågor som avses bli behandlade iEU:s råd. Regeringen skall också rådgöramed nämnden om hur förhandlingarna irådet skall föras inför beslut somregeringen bedömer som betydelsefullaoch i andra frågor som nämndenbestämmer.I sammanhanget kan nämnas attregeringen överlämnat en sådanskrivelse som avses i 3 kap. 6 §riksdagsordningen (rskr.