bet · GK01BoU1 · 1996-11-28 00:00:00 — Ettviktigt incitament för att få människoratt vidta erforderliga åtgärder är attradonbidragen behålls oförändrade ochatt en intensiv information om bidragenlämnas till hushåll och fastighetsägare.I enlighet med förslaget i Miljöpartietspartimotion /97:Bo209 yrkande därför redan nu uttala attanslaget till radonbidrag bör förstärkasmed för vart och ettav budgetåren 1998 och 1999 iförhållande till den preliminäraanslagsberäkning som regeringenredovisat. Utskottets ställningstagandei denna del bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3bort ha följande lydelse:3. beträffande anslagsfördelningeninom utgiftsområde 18 budgetåren 1998och 1999att med anledning av motion1996/97:Bo209 yrkande 17 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Anslagsbehovet avseeenderäntebidragen för (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 21 börjar med Utskottet harsenast och på s. 22 slutar med Förslaget avstyrks bort ha följandelydelse:Vissa av anslagen inom utgiftsområde 18är av den karaktären att belastningen påanslaget inte kan förutses med någonstörre exakthet. Inte minst gäller deträntebidragsanslaget som är starktberoende bl.a. av ränteutvecklingen ochav bostadsbyggandets omfattning. Detinnebär att den verkligaanslagsbelastningen är svår för att intesäga omöjlig att förutse. En genomgångav de senaste årens budgetutfall visarockså att anslagsberäkningenregelmässigt har understigit denslutliga belastningen på anslaget medflera miljarder. Med den nyabudgetmodell som tillämpas skulleöverskridanden av denna storlek fåförödande konsekvenser för helautgiftsområde 18. För att i möjligastemån undvika denna situationbör det därför uppdras åt regeringen attfortlöpande följa utvecklingen avbelastningen på räntebidragsanslaget ochom så erfordras återkomma till riksdageni frågan. Senast i budgeten för år 1998bör dock regeringen återkomma med nyaberäkningar för räntebidragen liksom medett förslag till justerad ram förutgiftsområde 18 där hänsyn tagits tillsubventionsutvecklingen under år 1997.Vad utskottet nu med anslutning tillVänsterpartiets partimotion 1996/97:Bo235 yrkande 5 anfört om anslagsbehovetavseende räntebidragen för budgetåret1998 bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4bort ha följande lydelse:4. beträffande anslagsbehovetavseeende räntebidragen förbudgetåret 1998att med anledning av motion1996/97:Bo235 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. Bostadspolitikens inriktning ochutformning (mom. 5)(), (),() och ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 23 börjar med Utskottet har och på s. 24 slutar med av utskottet bort ha följande lydelse:Efterkrigstidens bostadsmarknad harframför allt utmärkts av omfattanderegleringar, långtgåendesubventionssystem och en uttaladpolitisk styrning. Effekterna av dennapolitik framträder också med allönskvärd tydlighet i form av högaboendekostnader, obalanser påbostadsmarknaden, en växande illegalmarknad för hyreskontrakt och entilltagande segregation. Det är därförnu hög tid att dra lärdom av de gångnaårens bostadspolitiska misstag och formaen ny och långsiktigt hållbarbostadspolitik där den boende ställs icentrum.Den framtida bostadspolitiken börgrundas på valfrihet och syfta till ettbra boende till en så låg kostnad sommöjligt. Det innebär att boendet börutvecklas utifrån människors egnaönskemål och vilja i stället förpolitiska planer. Utvecklingen måste gåi riktning mot fasta och stabilaspelregler och ett marknadsekonomisktfunktionssätt där bostadsutbudet styrsav efterfrågan i stället för avpolitiska regleringar.Som ett led i strävandena att nå de nui korthet relaterade bostadspolitiskamålen bör bl.a.- bostadssubventionerna avvecklas itakt med att fastighetsskatten tas bort,- ett bosparsystem införas,- tomträttsinstitutet avskaffas,- bostadsrättens ställning stärkas,- ägarlägenheter införas,- det ursprungligabruksvärdessysstemet återupprättas,- frihet att träffa avtalsvillkor vidnytecknande av hyresavtal införas,- kommunernas roll begränsas samt- det kommunala ägandet avbostadsföretag avvecklas.Vad utskottet nu med anslutning tillModerata samlingspartiets partimotion1996/97:Bo201 yrkande 1 anfört ombostadspolitikens utformning ochinriktning bör som sin meningge regeringen till känna. Övrigamotionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 5bort ha följande lydelse:5. beträffande bostadspolitikensinriktning och utformningatt med anledning av motion1996/97:Bo201 yrkande 1 och medavslag på motionerna 1996/97:Bo228samt 1996/97:Bo235 yrkandena 1 och 2som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,6. Bostadspolitikens inriktning ochutformning (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 23 börjar med Utskottet har och på s. 24 slutar med av utskottet bort ha följande lydelse:Det har blivit alltsvårare att upprätthålla den socialabostadspolitiken. Detta faktum kanbelysas med att boendekostnadens andelav en industriarbetares lön har ökatfrån år . Förde av hushållen som har de lägstainkomsterna tar boendekostnaden ianspråk av den disponiblainkomsten. Bakom denna utveckling liggerbl.a. effekterna av skattereformen,minskade bostadsbidrag och andra bidragsom en del i den pågåendebudgetsaneringen och den extremt högaarbetslösheten.Mot bakgrund av den ovan i korthetskisserade utvecklingen kan det med foghävdas att det övergripandebostadspolitiska målet - att trygga allamänniskors behov av en god bostad tillrimlig kostnad - nu satts i fara. Denfrämsta enskilda orsaken härtill är denskattereform som genomfördes åren1989-1990. Genom reformen byttes sänktinkomstskatt till betydande del motindirekta skatter som i hög grad kom attpåverka boendekostnaderna. Enkeltuttryckt har alltså sänkt skatt förhöginkomsttagare betalats genom höjdabostadskostnader för alla. Denna aspektpå skattereformen har enligt utskottetsmening inte beaktats itillräcklig omfattning. Skattereformenbör mot bakgrund härav utvärderas ur ettbostadspolitiskt perspektiv av ensärskild arbetsgrupp.Den nu förordade utvärderingen avskattereformen utifrån dessbostadspolitiska effekter bör i förstahand avse effekterna påboendekostnaderna för olikahushållstyper och för olikaupplåtelseformer. Utvärderingen börockså belysa utfallet med utgångspunkt iett jämställdhetsperspektiv. I arbetetbör dessutom kommunernas roll analyserasutifrån de nya förutsättningar somskattereformen givit. På grundval avutvärderingen bör det ankomma påarbetsgruppen att utarbeta de förslagsom erfordras för att rätta tilluppkomna skevheter mellan hushåll ochmellan upplåtelseformer.Vad utskottet nu med anslutning tillVänsterpartiets partimotion 1996/97:Bo235 yrkandena 1 och 2 anfört om enutvärdering av skattereformensbostadspolitiska effekter bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Övriga motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 5bort ha följande lydelse:5. beträffande bostadspolitikensinriktning och utformningatt med anledning av motion1996/97:Bo235 yrkandena 1 och 2 ochmed avslag på motionerna1996/97:Bo201 yrkande 1 samt1996/97:Bo228 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,7. Kommunernas ansvar förbostadspolitiken (mom. 6)(), (),() och ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 25 börjar med Bostadspolitiken bygger och slutar med i bostadsförsörjningen bort haföljande lydelse:Kommunerna har ettbostadspolitiskt inflytande som intebara avser vad som kan betecknas somerforderliga myndighetsuppgifter utansom också omfattar att drivabostadsföretag, ikläda sigborgensansvar, förmedla bostäder ochfastställa olika kommunala avgifter ochtaxor. Sammantaget har detta lett tillatt kommunerna inte sällan har dubblaeller rent av flerdubbla roller på denbostadspolitiska arenan. En kommun kansålunda både äga och drivabostadsföretag som den går iborgen för. På det sättet snedvrids denlokala konkurrensen. Genom det kommunalaplanmonopolet kan kommunen också styratilldelningen av mark på ett sätt sommotverkar verklig konkurrens. På mångahåll finns dessutom kommunalbostadsförmedling - en verksamhet somkan drivas både mindre byråkratiskt ochmer effektivt i privat regi.De nu redovisade förhållandena visarenligt utskottets mening på ett behov avatt renodla det kommunalabostadspolitiska ansvaret till att avseenbart myndighetsuppgifter.Utgångspunkten bör sålunda vara attkommunernas ansvar på bostadsområdetprimärt skall avse planeringen avmarkanvändningen med utgångspunkt imarkägarens önskemål avseende användningoch bebyggelse. Det innebär attkommunerna i första hand har att beaktabehovet av gemensamma nyttigheter somgator, vägar och allmänna platser.Kommunerna bör således ges ett minskatmen tydligare bostadspolitisktansvar. Den nu förordademyndighetsutövningen bör vidare ske utanonödig byråkrati och i så effektiva ochkostnadsbesparande former som möjligt.Vad utskottet nu med anslutning tillModerata samlingspartiets partimotion1996/97:Bo201 yrkande 24 anfört omkommunernas bostadspolitiska ansvar börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna. Övriga motionsyrkandenavstyrks.dels att utskottets hemställan under 6bort ha följande lydelse:6. beträffande kommunernas ansvarför bostadspolitikenatt med anledning av motion1996/97:Bo201 yrkande 24 samt medavslag på motionerna 1996/97:Bo220,1996/97:Bo234 yrkandena 1 och 2 och1996/97:Bo529 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,8. Kommunernas ansvar förbostadspolitiken (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 25 börjar med Bostadspolitiken bygger och slutar med i bostadsförsörjningen bort haföljande lydelse:Boendet spelar en viktig roll i allmänsklig tillvaro. Det innebär attbostaden, bebyggelsemiljön liksomnärmiljön i övrigt är av vital betydelseför människors trygghet ochvälbefinnande. Vad vi finner ärdock ofta motsatsen. Skälen härtill ärflera. En viktig faktor är dock bristenpå inflytande över bostaden ochbostadsmiljön i vid mening. Utskottetdelar mot bakgrund härav vad som imotion 1996/97:Bo529 (c) anförts ombehovet av att öka det lokalabeslutsfattandet. Nya former för att ökadet lokala engagemanget i såvälplanering som skötsel av bostäder ochbostadsmiljö måste därför utvecklas. Somen del i denna utveckling måste denkommunala demokratin förstärkas genomatt kommunerna i större utsträckning änhittills lämnar ifrån sig uppgifter tillolika lokala organisationer ochenskilda. Genom att på detta sätt föraut de kommunala bostadspolitiskabesluten till de människor som i förstahand berörs av dem stärks den lokalademokratin som förutsättningarför bra och lokalt förankrade beslutskapas.Det finns många exempel påbostadspolitiskt intressanta projekt somdrivs av engagerade människor iföreningsform eller på annat sätt. I destörre städerna handlar det om attförvandla s.k. miljonprogramsområdentill socialt goda boendemiljöer med ettfungerande kretslopp. På landsbygden ochi mindre tätorter rör det sig om att medhjälp av lokal sysselsättning geförutsättningar för ett kvarboende.Utrymmet för denna typ av projekt med enlokal förankring och ett lokaltansvarstagande är dock mycket stort.Åtgärder för att på olika sätt spridainformation om och förbättraförutsättningarna härför bör därförvidtas.Vad utskottet nu med anslutning tillmotion 1996/97:Bo529 (c) yrkande 4anfört om ett ökat lokaltbeslutsfattande m.m. bör somsin mening ge regeringen till känna.Övriga motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 6bort ha följande lydelse:6. beträffande kommunernas ansvarför bostadspolitikenatt med anledning av motion1996/97:Bo529 yrkande 4 samt medavslag på motionerna 1996/97:Bo201yrkande 24, 1996/97:Bo220 och1996/97:Bo234 yrkandena 1 och 2 somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,9. Kommunernas ansvar förbostadspolitiken (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 25 börjar med Bostadspolitiken bygger och slutar med i bostadsförsörjningen bort haföljande lydelse:Kommunernas möjligheter att ta ettnödvändigt ansvar förbostadsförsörjningen har kraftigtminskat genom de åtgärder som vidtogs avden förra borgerliga regeringen. Inteminst upphävandet avbostadsförsörjningslagen har berövatkommunerna ett viktigt bostadspolitisktinstrument. Upphävandet har dessutombidragit till att vissa kommuner ansersig kunna avstå från att ta ett ansvarsom de måste anses ha också lagenförutan. Även om kommunerna i formellmening inte längre har samma skyldighetsom tidigare att planera sinbostadsförsörjning kvarstår dock ettbetydande kommunalt ansvar på området.Utskottet delar mot bakgrund häravuppfattningen i motion 1996/97:Bo234 (s)att kommunernas ansvar på området börlagfästas.I det nu förordade kommunala ansvaretför bostadsförsörjningen bör bl.a. ingå:- Utarbetande av ett obligatorisktboendeplaneringsprogram utgående frånett tvärsektoriellt samarbete mellanfysiska planerare, tekniker,miljöansvariga och socialtjänsten.Programmet kan vara en del av arbetetmed den kommunala översiktsplaneringenoch ses över minst en gång varjemandatperiod.- En bostadsanvisningsrätt somomfattar både kommunala och privatabostadsföretags bostadsbestånd.- Inrättande av någon form avbostadsförmedling med ett kösystem pårättvis grund.Vad utskottet nu med anledning av motion1996/97:Bo234 (s) yrkandena 1 och 2anfört om det kommunala ansvaret förbostadsförsörjningen bör somsin mening ge regeringen till känna.Övriga motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 6bort ha följande lydelse:6. beträffande kommunernas ansvarför bostadspolitikenatt med anledning av motion1996/97:Bo234 yrkandena 1 och 2 samtmed avslag på motionerna1996/97:Bo201 yrkande 24,1996/97:Bo220 och 1996/97:Bo529yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,10. Kommunala lägesavgifter (mom. 7)Per () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 25 börjar med Det ligger ochpå s. 26 slutar med 10 avstyrks bortha följande lydelse:Vi har haften utveckling i våra städer sominneburit att bostäder i de centraladelarna ersatts av kontor och andrakommersiella lokaler. Det har till stordel skett genom att äldre småskaligbebyggelse, som till inte ringa delinnehöll bostäder, har rivits ochersatts med nya storskaligakontorsbyggnader. Även om det i tecken på att denna utveckling nuhar avstannat eller rent av vänt böråtgärder vidtas för att skapaförutsättningar för en återbefolkning avvåra stadskärnor. Med en ökad tillgångtill modern teknik har behovet av storakontorslokaler av denna typ minskat.Datoriseringen har gjort att de tillstor del kan ersättas av lokalaarbetsplatser i eller i närheten avbostaden. Förutom de fördelar detta imånga fall innebär för den enskildeminskar belastningen på miljön genom attarbetsresorna minskar.För att ge förutsättningar för den nuskisserade utvecklingen bör det varamöjligt för kommunerna att införa enetableringsavgift för kommersiellalokaler i städernas centrala delar ienlighet med förslaget i Miljöpartietspartimotion /97:Bo209.Vad utskottet nu med anslutning tillmotionens yrkande 10 anfört om kommunalalägesavgifter bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7bort ha följande lydelse:7. beträffande kommunalalägesavgifteratt med anledning av motion1996/97:Bo209 yrkande 10 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,11. Åtgärder mot boendesegregation(mom. 8)(), (),() och ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 27 börjar med De problem ochpå s. 29 slutar med avstyrks således bort ha följande lydelse:Bostadsutskottet instämmer i denbeskrivning som finns i Moderatasamlingspartiets partimotion1996/97:Bo201 vad gäller grundorsakernatill den boendesegregation och deundermåliga bostadsmiljöer somförekommer i vissa bostadsområden. Detkan således konstateras att flertalet avproblem-områdena kom till under 1960-och 1970-talen. Under denna periodbedrevs en starkt centraliseradbostadspolitik som bl.a. innebar attstaten bestämdefinansieringsförutsättningarna ochkommunerna den fysiska utformningen avbostadsområdena. Dessutom står kommunalabostadsföretag som ägare till huvuddelenav det hyreshusbestånd som kom tillunder . Det är också i dessabostadsområden som de största problemenfinns . Problemen beror delvis påatt kommunerna i många fall låtitpolitiska överväganden gå före kravet påen professionell fastighetsförvaltning.Resultatet har blivit eftersattunderhåll och en i olika avseendennegativ utveckling i dettabostadsbestånd.För att i den framtidasamhällsplaneringen undvika att nyaproblemområden skapas är det nödvändigtatt den avreglering som inleddes underdet förra borgerliga regeringsinnehavetkan fullföljas. Detta kommer att gebättre förutsättningar för ett varieratutbud av olika typer av bostäder skallkunna uppnås. Upplåtelseformerna kommerockså att kunna anpassas tillefterfrågan. För att påskynda dennautveckling är det nödvändigt attkommunala bostadsföretag säljs tillseriösa fastighetsförvaltare. Ettalternativ bör också vara att erbjudahyresgästerna att ta över sinafastigheter genom att bildabostadsrättsföreningar.På bostadspolitikens område är detnödvändigt att även i övrigt se övervillkoren för fastighetsägande. Enöversyn av hyresregleringen börgenomföras. Fastighetsskatten ochsubventionerna till bostadsproduktionenbör successivt avvecklas. Dessa frågorhar utskottet delvis tagit upp i andradelar av detta betänkande.Orsakerna till dagenssegregationsproblem står emellertid inteenbart att finna i den fördabostadspolitiken. Minst lika storbetydelse har de villkor och regelsystemsom gäller för skatter och arbete iövrigt. Genom en omläggning av politikenpå dessa områden kan bättreförutsättningar för företagande och nyaarbeten skapas. En lägrearbetslöshetsnivå påverkar givetvisockså bostadsefterfrågan i allmänhet ochoch möjligheterna för en större del avbefolkningen att välja bostad efter egetönskemål.Vad utskottet ovan med anledning avmotion 1996/97:Bo201 (m) yrkandena 22och 23 anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. I denmån utskottets ställningstagande inte ärförenligt med övriga i detta avsnittbehandlade motioner avstyrks de.dels att utskottets hemställan under 8bort ha följande lydelse:8. beträffande åtgärder motboendesegregationatt med anledning av motion1996/97:Bo201 yrkandena 22 och 23samt med avslag på motionerna1996/97:Bo202, 1996/97:Bo208,1996/97:Bo209 yrkande 1,1996/97:Bo224 yrkande 1,1996/97:Sf632 yrkande 10 samt1996/97:Sf633 yrkande 16 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,12. Åtgärder mot boendesegregation(mom. 8)Per () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 28 börjar med kan och slutar med motboendesegregation bort ha följandelydelse:I de tre mp-motionerna föreslås ettflertal åtgärder som kan sättas in föratt minska segregationsproblemen i debostadsområden som redan har problem ochför att undvika att problem uppstår inya områden. anslutersig till dessa förslag som kan ses somkonkretiseringar av de insatser som denbostadspolitiska utredningen förordat isitt slutbetänkande. Regeringen börsåledes i samband med beredningen avutredningen överväga vilka lagändringarm.m. som kan bli erforderliga för attåstadkomma vad som i motionernaföreslagits. De åtgärder som börövervägas för s.k. problemområden avserbl.a. följande områden:- en utflyttning av visshögskoleutbildning- inrättande av fler samlingslokaler- införande av ekostadsdelar- åtgärder för att förbättra utemiljön- allergisanering av bostäder, skoloroch övriga lokaler- satsningar på konstnärligutsmyckning m.m.- inrättandet av frizoner från vissastatliga regler- åtgärder mot värdar somdiskriminerar invandrare- åtgärder för bättre boendeinflytande- förbättrad fritidsverksamhet- mer varierad bebyggelse vad avserhustyper m.m.Varje framgångsrik förändringsprocess iett bostadsområde måste utgå frånönskemålen från de boende själva. Det ärdärför självklart att de ovan förordadeövervägandena särskilt inriktas på attstimulera och förbättraförutsättningarna för de boende självaatt ta initiativ till de åtgärder sombäst passar i varje enskilt fall.Vad utskottet ovan anfört med anledningav motionerna 1996/97:Bo208 (mp),1996/97:Bo209 (mp) yrkande 1 samt1996/97:Sf633 (mp) yrkande som sin mening ge regeringentill känna. Detta innebär att även deaktuella motionerna (s), (fp) och (c)till stor del får anses varatillgodosedda.dels att utskottets hemställan under 8bort ha följande lydelse:8. beträffande åtgärder motboendesegregationatt med anledning avmotionerna 1996/97:Bo208,1996/97:Bo209 yrkande 1 samt1996/97:Sf633 yrkande 16 och medavslag på motionerna 1996/97:Bo201yrkandena 22 och 23, 1996/97:Bo202,1996/97:Bo224 yrkande 1 samt1996/97:Sf632 yrkande 10 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,13. Minskade räntebidrag och sänktfastighetsskatt (mom. 10)(), (),() och ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 31 börjar med Utskottet har och slutar med Moderatasamlingspartiet bort ha följandelydelse:Utskottet har ovan behandlat andramotionsförslag (m) med innebörden attfastighetsskatten successivt böravvecklas som räntebidragenminskar. Även vad gäller den nu aktuellafrågan, dvs. omställningen avbostadsfinansieringsvillkoren , instämmer utskottet ivad som Moderata samlingspartiet anförti sin partimotion 1996/97:Bo201.Avvecklingen av subventionerna tillbostadsproduktionen bör såledesfullföljas genom att de fastigheter somhar räntestöd enligt 1993 årsbidragssystem befrias frånfastighetsskatt och misterräntestödet när bidragsandelen nått nedtill 30 %.För fastigheter som produceras fr.o.m.år 1998 bör inga statliga subventionerutgå. Dessa fastigheter skall ocksåredan från början vara befriade frånfastighetsskatt.En omläggning avbostadsfinansieringsvillkoren i enlighetmed vad nu förordats kommer att ledatill en sundare bostadsmarknad.Fastighetsägarnas ställningstaganden iolika frågor kommer att kunna utgå frånrent fastighetsekonomiska övervägandenutan att subventioner och skattersnedvrider beslutssituationen. På siktleder detta till att bostadsbeståndetanpassas till efterfrågan i betydligtstörre utsträckning än vad som är falleti dag.Vad utskottet nu med anledning avmotion 1996/97:Bo201 (m) yrkandena 3 och4 anfört bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 10bort ha följande lydelse:10. beträffande minskade räntebidragoch sänkt fastighetsskattatt med anledning av motion1996/97:Bo201 yrkandena 3 och 4 somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,14. Villkor för statligt stöd tillbostadsproduktionen m.m. (mom. 11,motiveringen)(), (),() och ()anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 31 börjar med Äveni och och på s. 32 slutar med 5, 9 och15 bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör ingasubventioner utgå tillbostadsproduktionen . Medett sådant ställningstagande finns inteskäl att diskutera motionsförslagen omatt införa diverse nyasubventionsvillkor. Motion 1996/97:Bo209(mp) yrkandena 5, 9 och 15 avstyrks.15. Villkor för statligt stöd tillbostadsproduktionen m.m. (mom. 11)Per () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 31 börjar med Även i och pås. 32 slutar med 5, 9 och 15 bort haföljande lydelse:Bostadsutskottet instämmer i deöverväganden om villkoren för statligtstöd till bostadsproduktionen somredovisas i partimotion.De generella subventionerna till ny- ochombyggnad av bostäder bör såledesavvecklas. Tyngdpunkten i statenssubventioner inom bostadssektorn bör istället läggas på bostadsbidragen somvisat sig ha en bra fördelningspolitiskprofil. börockså vissa investeringbidrag kunnautgå till bostadsproduktionen. Dessabidrag måste dock villkoras på sådantsätt att endast åtgärder som ärmiljöriktiga och som är motiverade frånsociala eller regionala utgångspunkterges stöd. Det bör således krävas att ettprojekt som ges stöd skall genomförasinte enbart i enlighet med gällandemiljölagar utan också med användande avbästa möjliga byggmaterial ochbyggteknik.