bet · GJ01FiU10 · 1996-05-28 00:00:00 — Omprioriteringar inom utgiftsområden, liksomkonkreta förslag till ökad eller minskad satsning på särskilda verksamheter, bör enligt finansutskottets mening normalt inte aktualiseras i dettasamman-hang utan bör liksom tidigare prövas i anslutning till regeringensbudgetför-slag.För att underlätta övergången till en sådan behandlingsordning är det an-geläget att stor omsorg ägnas åt utformningen av det beslutsunderlag somläggs fram för . Presentationerna måste vara överskådliga ochklara samt noga avvägda med hänsyn till ärendenas art. Är avsikten attriksdagen bara skall ta ställning till budgetens utformning i stort kan enalltför detalje-rad bakgrundsbeskrivning i vårpropositionen leda till attenskildheter i för-slaget ägnas större uppmärksamhet än önskat i denfortsatta beredningen. Å andra sidan får presentationen av ett ämne integöras så knapphändig att förslagets rätta innebörd går förlorad.En lämplig ansats torde därför vara att man i framställningen använder sigav olika typer av konsekvensanalyser. Viktigt i sammanhanget är också sådaninformation som belyser hur väl man inom respektive utgiftsområde harkunnat uppfylla de mål som har ställt upp. Hur har tilldeladeresurser utnyttjats? Vilka konsekvenser väntas bli följden av en föreslagenbesparing? Detta är exempel på frågor som kan aktualiseras vid en sådanprövning.Utgångspunkten för bedömningen bör självklart vara en redovisning somtillhandahålls av regeringen och de ansvariga myndigheterna. Av den skallockså framgå hur förutsättningarna för verksamheten kommer att förändrasframöver. Den bör innefatta en omvärldsanalys av hur t.ex. olika demogra-fiska, externa och institutionella faktorer förändras samt bedömningar avhur regeringen anser att dessa förändringar påverkar anspråken inomutgiftsom-rådet.Med ledning av uppgifter av detta slag bör och utskotten kunna taställning till verksamhetens framtida inriktning. De kan då också bedömahur de av regeringen föreslagna resurserna är avpassade för attverksamheten skall kunna genomföras på det sätt som önskar.Det är önskvärt att regeringen i den kommande budgetpropositionen läm-naren utförlig redovisning av utfallet samt gör en bedömning av detväntade utfallet . Regeringen bör också redovisa uppnådda ellerförväntade mål och resultat under dessa båda år samt i anslutning härtillgöra de kommentarer man finner erforderliga.Systemet med utgiftstak innebär att budgetarbetet ges en mer långsiktiginriktning. Det är därvid viktigt att skilja mellan mer varaktiga åtagandenoch engångsvisa eller mer tidsbegränsade utgifter eller utgiftsprogram. Föratt beslut om tidsbegränsade verksamheter skall ha någon verkan, måste deha en tydlig avgränsning i tiden. På så sätt garanteras attprogram inte förlängs utan att ett nytt förslag till beslut med åtföljandefinansiering har redovisats. Inför ett sådant beslut skall verksamhetenutvärderas och behovet av fortsatt statligt engagemang övervägas. Även omregering och riksdag vid en sådan prövning kommer fram till attverksamheten skall fort-sätta, kan prövningen leda till att inriktningeneller omfattningen ändras. Genom ett sådant förfarande ges riksdagenmöjlighet att fatta beslut om avgränsade insatser som inte automatisktpermanentas. Det är därför inte rimligt att föregripa riksdagensställningstagande genom att i förväg skapa utrymme inom utgiftsramen föreventuell förlängning av fleråriga men ändå tidsbegränsade program. Ettsådant förfarande skulle för övrigt innebära att tvingades taställning till en finansiering innan den fattar beslut i sakfrågan.Såsom utskottet tidigare påpekat innebär regeringens förslag tillutgiftstak att de åtaganden som gjort i konvergensprogrammet kanfullgöras på ett balanserat sätt. Även de prioriteringar som bär uppregeringens förslag till fördelning av utgiftstaket på utgiftsområden ärenligt utskottets mening väl avvägda. Inte minst utbildningssatsningenunder ser ut-skottet som betydelsefull. Det är enframtidssatsning och en investering i kunskap och kompetens som är ettviktigt inslag i ansträngningarna att stärka tillväxten, ökasysselsättningen, minska klyftorna och trygga välfärden.Finansutskottet har berett samtliga övriga utskott tillfälle att yttra sigöver den ekonomiska vårpropositionen, och av dessa är det bara lagutskottetsom har avstått från att svara. kommer i den nyabudgetprocessen inte att ha något beredningsansvar i budgetfrågor.Resterande 14 utskott har yttrat sig över sina respektive ansvarsområden,vilket med statsbudgetens nya indelning motsvarar 23 utgiftsområden samtdärjämte utgifterna inom socialförsäkringssektorn vid sidan avstatsbudgeten.Tretton utskott har för sina respektive utgiftsområden m.m. tillstyrkteller ställt sig bakom det förslag regeringen redovisat samt avstyrkt deförslag till alternativ fördelning som förts fram i olika motioner. , konstitu-tionsutskottet, har avstått från att nu ta ställning tillregeringens preliminära beräkning avseende utgiftsområde 1, , med hänvisning till att det inte föreligger något slutligt förslag. ÄvenVänsterpartiet anger i sin partimotion att förslaget till fördelning avutgifterna på utgiftsområden är alltför preliminärt och att det inte finnsmöjlighet att bedöma hur det räknats fram.I utskottens yttrande avstyrks vidare eller lämnas utan stöd samtliga demotionsyrkanden som utan att beröra avvägningen i stort mellan utgiftsom-rådena tar upp särskilda frågor med anknytning till respektiveutgiftsområde.Några utskott tar i sina yttranden dessutom upp frågor inom sina respekti-ve utgiftsområden som man ser som särskilt viktiga att uppmärksammaframöver.Bl.a. gäller detta utrikesutskottet som i sitt yttrande framhåller som sinbe-stämda mening att en återgång till enprocentsmålet iutvecklingssamarbetet bör ske så snart det statsfinansiella läget såtillåter. anser också att bör göra etttillkännagivande i fråga om fortsatt stöd till Östeuropasamarbetet. Beslutom medel för detta samarbete har bara fattats för perioden fram , men utrikesutskottet förutsätter att taket för utgiftsområde 7,Internationellt bistånd, för sätts så att det rymmer såväl ett u-landsbistånd omfattande av BNI som tillräckliga medel för attpå ett adekvat sätt föra Östeuropasamarbetet vidare.Dessa och övriga markeringar gjorda i yttrandena bör enligtfinansutskottets mening dock inte föranleda något särskilt uttalande frånriksdagens sida. I frågan om det framtida Östeuropasamarbetet harregeringen i vårpropositio-nen angivit att den kommer att lämnaförslag på omfattningen och inriktningen för samarbetet efter år 1998.Något tillkännagivande är inte påkallat, bl.a. mot bakgrund av de principerför långsiktiga program som utskottet redovisat. Vad beträffarenprocentsmålet har tidiga-re, bl.a. på förslag avfinansutskottet (1994/95:FiU20 s. 98-100), uttalat att vi, så snartSveriges ekonomi så tillåter, successivt bör återgå till ett u-landsbiståndenligt denna målsättning. konstaterade då också att enviktig förutsättning för att klara ett generöst och uthålligt bistånd pålång sikt är att det pågående arbetet för att sanera statens finanser blirfram-gångsrikt. Utskottet vidhåller den uppfattningen.För finansutskottets egna utgiftsområden - dvs. utgiftsområdena 2, Sam-hällsekonomi och finansförvaltning; 25, Allmänna bidrag till kommuner; 26,Statsskuldräntor m.m. samt 27, Avgiften till Europeiska gemenskapen -liksom beträffande den föreslagna budgeteringsmarginalen och utgiftsområ-de1, , har finansutskottet ingen annan uppfattning än rege-ringen.Med hänvisning härtill bör enligt finansutskottets mening god-känna den i propositionen redovisade preliminära beräkningen för samtligautgiftsområden (yrkande 5). bör som en följd härav avslå motio-nerna Fi78 (m) yrkandena 2 och 5 , Fi79 (fp) yrkandena 2, 4, 6 och 7, Fi80(v) yrkande 6, Fi81 (mp) yrkande 4 samt Fi82 (kds) yrkande 7.Utskottet har tidigare framhållit att förslag som främst avser budgetfrågormed anknytning till enskilda anslag inte bör prövas i detta sammanhang. Medhänvisning härtill och till vad övriga utskott anfört i sina respektiveyttranden avstyrks även följande motioner, för vilka berörda utgiftsområdenanges inom parentes.Fi78 (m) yrkandena 13, 15 och 16 (UO 14, 16 och 21),Fi79 (fp) yrkandena 9 och 12 (UO 7 samt SF),Fi81 (mp) yrkandena 26-31, 33-38, 43, 44 (UO 4, 6, 7, 9-13, 16, 17 och23),Fi83 (fp) (UO 4),Fi86 (m) (UO 23),Fi90 (fp) (UO 7),Fi92 (s) (UO 6, 7 och 22),Fi93 (kds) (UO 7),Fi94 (c) (UO 7),Fi95 (fp) (UO 16 och 17),Fi97 (fp) yrkandena 1, 2, 4-8, 10 och 11 (UO 9-12),Fi98 (c) (UO 10),Kr2 (c) (delvis) (UO 17),Kr3 (fp) (delvis) (UO 17),Kr4 (s) (delvis) (UO 17) ochKr6 (v) yrkande 3 (UO 17).UppföljningÅrsredovisning för staten 1994/95I propositionen (s. 103-110) ingår även en redogörelse för det pågåendearbetet med att utveckla en årsredovisning för staten. Genom den av upprättade årsredovisningen för /95 har förandra gången en koncernbalansräkning för staten tagits fram. Årsredovis-ningen omfattar dels balans- och resultaträkning för den juridiska personenstaten, dels en sammanställning av den statliga sektorns tillgångar ochskul-der.Den juridiska personen staten omfattar enligt RRV:s definition i huvudsakmyndigheter under regering och riksdag. I begreppet ingår även de allmännaförsäkringskassorna samt de fonder som redovisas av myndigheter. Riks-banken och AP-fonderna faller utanför begreppet. I andra sammanhang,exempelvis i SCB:s nationalräkenskaper, definieras staten på delvis annatsätt.I den statliga sektorn ingår myndigheterna samt , AP-fonden ochbolag där staten har ett väsentligt inflytande. Väsentligt inflytande defi-nieras här som en ägarandel uppgående till . Med denna defini-tion bortfaller stiftelser bildade av staten, vilka är självägande.Enligt regeringen är ett viktigt syfte med årsredovisningen att den skallut-göra ett underlag för uppföljning och analys av statens verksamhet seddöver tiden. Det är emellertid först som det kommer attbli möjligt att presentera tidsserier och nyckeltal och på annat sättredogöra för statens ekonomiska utveckling i ett längre perspektiv. Iårsredovisningen lämnas en samlad bild av statens ställning och resultat. Ipropositionen betonas att begreppet nettoförmögenhet, dvs. statens samladetillgångar minus dess skulder, i detta sammanhang bör tolkas med storförsiktighet. Statens skulder kan inte utan vidare kvittas mot tillgångarna.Årsredovisningen för staten visar att den juridiska personen statens netto-förmögenhet uppgick till minus per den 30 juni 1995.Detta innebär en minskning av nettoförmögenheten med 81 miljarder jämförtmed föregående budgetår. Regeringens sammanfattande bedömning är attårsredovisningen för staten bekräftar bilden av en svag statsfinansiellställ-ning.Utskottet ser utifrån de utgångspunkter som företräder positivtpå det pågående utvecklingsarbetet beträffande årsredovisning för staten.En årlig samlad ekonomisk information om statens ekonomiska ställning ochresultat kan utgöra ett värdefullt komplement till annan information ochannat beslutsunderlag. En sådan redovisning kan också i den allmänna eko-nomiska debatten bidra till att ge en mer nyanserad bild av statens ekono-miska situation. Med hänsyn till att verksamheten närmast är avför-sökskaraktär är det emellertid för tidigt att uttala sig om den närmareut-formningen av och innehållet i ett sådant dokument utifrån be-hov. Utskottet utgår från att regeringen återkommer till i dennafråga. Det som regeringen i anslutning till årsredovisningen anför omstatens svaga finansiella ställning understryker slutligen enligt utskottetbehovet av en fortsatt stram finanspolitik.Åtgärder med anledning av revisionens iakttagelserI propositionen (s. 110-124) redogör regeringen för sina bedömningar ochsina åtgärder med anledning av RRV:s årliga revision av myndigheter, stif-telser, bolag och andra organisationer. RRV har medverkat irevision av ca 400 organisationer, varav 260 myndigheter. RRV:s gransk-ningår 1995 har resulterat i 15 revisionsberättelser med invändning, varav enberättelse avser ett aktiebolag och övriga avser myndigheter. Regeringennoterar att detta innebär en klar förbättring i förhållande till föregåendeår då 31 revisionsberättelser med invändning avlämnades. De tre senasteårens utveckling med en ökning av antalet invändningar har således brutits.Regeringen redogör därefter för vilka bedömningar som den gjort medanledning av revisionens iakttagelser samt vilka åtgärder som den har vidta-git eller avser att vidta för att undanröja påtalade brister. Redogörelsenavser dels åtgärder med anledning av brister av generell karaktär, delsåtgärder med anledning av revisionsberättelser med invändning. Ipropositionen slås fast att en utgångspunkt för regeringens beredning avrevisionens iakttagel-ser är att ineffektiv användning och/ellerbristfällig redovisning av statliga medel inte kan accepteras.Regeringens uppföljning i propositionen av revisionens resultat har be-handlats i två yttranden till finansutskottet.Utrikesutskottet tar - utan eget ställningstagande - i sitt yttrande 1995/96: UU4y upp det som regeringen anför om revisionens resultat /95 inom verksamhetsområde när detdels gäller sammanslagningen av vissa myndigheter inom biståndsområdet,dels långsiktiga kreditgivning.Utbildningsutskottet anger i sitt yttrande 1995/96:UbU6y att regeringen ipropositionen påtalat att många myndigheter inom Utbildningsdepartemen-tetsverksamhetsområde har problem med att upprätthålla en jämn och hög nivå påkontrollen av de statliga medlen. Detta gäller inte minst inom hög-skoleområdet. Regeringen anger att man ser mycket allvarligt på de av revi-sionen uppmärksammade bristerna beträffande internkontrollen.Utbildningsutskottet instämmer i regeringens bedömning att många av deiakttagelser som rapporterats till regeringen och som finns återgivna ipropo-sitionen är mycket allvarliga. konstaterar medtillfreds-ställelse att regeringen genom en rad beslut har följt upp RRV:srapporter, och utskottet anmäler att man för egen del också kommer attfölja utveck-lingen.Finansutskottet noterar för sin del att de nya formerna för att styra denstatli-ga verksamheten liksom den förändrade budgetprocessen ställer ökadekrav på uppföljning, utvärdering och revision. Om decentraliseringen avansvar och befogenheter från statsmaktsnivå till myndighetsnivå intekombineras med en effektiv återrapportering och dialog mellan riksdag,regering och myndigheter finns uppenbara risker för en minskad politiskstyrning från statsmakternas sida av den statliga verksamheten. Det är motden bakgrun-den som - efter förslag avRiksdagsutredningen - beslutade att utskotten systematiskt skall följa uppriksdagens beslut samt medverka till att utvärdering av resultatet avverksamheter inom respektive utskotts beredningsområde kommer till stånd.Det är nu tredje gången som regeringen återrapporterar till omresultatet av RRV:s revisionsarbete. Utskottet anser att det är bra praxissom därigenom etablerats. Utskottet har inget att erinra mot det somregeringen redovisar beträffande redan vidtagna eller planerade åtgärder.Utskottet ställer sig också bakom det uttalande som görs i propositionen omatt det primära ansvaret för att påtalade brister och missförhållandenåtgärdas ligger hos respektive organisationers ledningar.När det gäller egna aktiviteter på uppföljningsområdet har en-ligt utskottets bedömning en klar ambitionshöjning skett under de senasteåren. Som exempel på en aktivare uppföljning i anslutning till budgetproces-sen kan nämnas att flertalet utskott numera gör en fördjupad granskning avregleringsbreven och att utskotten i större grad utnyttjar myndigheternasårsredovisningar liksom resultatet av RRV:s arbete. RRV:s årliga rapport till regeringen i utskottens löpande uppföljning.Samarbetet mellan utskott och RRV har allmänt sett utvecklatspåtagligt . Således har verket under år 1996inför mer än hälften av utskotten redovisat och kommenterat sinaiakttagelser i samband med den årliga revisionen. Vissa utskott har besöktsvid mer än ett tillfälle. Det kan då ha gällt såväl allmän information somföredragning av en särskild rapport. Det bör också nämnas att det blivitallt vanligare att utskottens utfrågningar och studiebesök sätts in som ettled i uppföljningsar-betet.Regeringens redovisning med anledning av revisionens iakttagelser hartagits upp i två yttranden till finansutskottet. Vad där framkommitföranleder inget uttalande från utskottets sida.Budgetutvecklingen m.m.Regeringen redovisar i propositionen (s. 125) utfallet av statsbudgeten /95 i förhållande till såväl statsbudgeten som komplette-ringspropositionen . Avvikelserna från kompletteringspropositio-nen är begränsade. I statsbudgeten som beslutades beräknadesinkomsterna uppgå till ca , utgifterna exklusivestatsskuldräntor anslogs till ca ochstatsskuldräntorna beräknades uppgå till . I förhållandetill utfallet var avvi-kelsen liten beträffande utgifterna exklusivestatsskuldräntorna, däremot blev såväl inkomsterna som statsskuldräntorna irunda tal högre än budgeterat. Saldomässigt vardifferensen mellan statsbudget och utfall mindre än 6 miljarder kronor.Regeringens mål för budgetpolitiken är att stabilisera statsskulden som an-del av BNP 1996 och att eliminera underskottet i de offentliga finanserna1998. I propositionen (s. 46-51) framhålls att måste uppfylla EU:skonvergenskriterier 1997, vilket bl.a. innebär att underskottet i denoffentliga sektorns finansiella sparande får vara högst av BNP detta år. Regeringen genomför därför ett program i fem punkter:1. Saneringsprogrammet på ca ligger fast.2. Huvuddelen av överskridandena under /96 finansieras.3. De reformer som föreslås är fullt finansierade.4. Ett treårigt utgiftstak läggs fast för den statliga sektorn.5. Konvergensprogrammet följs upp.Vad saneringsprogrammet beträffar har fattat beslut om helasaneringsprogrammet och angett hur mycket som skall sparas inom respekti-vedepartementsområde. Några av de specifika åtgärder som krävs för att uppnåhela beloppet har dock inte preciserats tidigare. Av denna anledningdelades programmet vid den första uppföljningen in i tre kategorier: 1.Preci-serade beslut fattade av . Återståratt åtgär-da.Av nedanstående tabell framgår att av de i sane-ringsprogrammet finns nu preciserade förslag som beslutats av påca , medan ca utgörs av förslag somännu inte beslutats av . De delar som återstår att åtgärda avserregeringen att förelägga senast i höstens budgetproposition.Redan i förevarande proposition har regeringen i samband med redovisningenav den preliminära beräkningen av utgiftsområdena aviserat flera av dessaåterstående åtgärder.Beslutsläget vad gäller förstärkningarna av de offentliga finansernaEffekt 1998 i miljarder kronor, 1994/priserInkomster Utgifter TotaltPreciserade beslut 47,9 51,6 99,5Aviserade beslut:propositioner 9,4 2,5 11,9under beredning eller utredning 0 6,2 6,2Återstår att åtgärda 0 0,0 0,0Totalt 57,3 60,3 117,6Källa: Finansdepartementet.I statsbudgeten beräknades budgetunderskottet för innevarande budgetår tillca . Motsvarande belopp är i vårpropositionen beräknattill ca , dvs. Den huvud-sakliga orsaken till förbättringen är att statsskuldräntorna nu beräknasbli ca lägre, främst till följd av ett gynnsammareränteläge och en starkare krona. Utgifterna exklusive statsskuldräntornaberäknas däremot sammantagna öka med ca . Samtidigtberäknas emellertid inkomsterna vara ca högre än istatsbudgeten.Vad angår finansieringen av överskridanden under innevarande budgetårbekräftar de i propositionen redovisade beräkningarna de iakttagelser somgjordes i den s.k. tillväxtpropositionen. För att säkerställa attöverskridande-na inte leder till försämringar av statsfinanserna och ettökat lånebehov i förhållande till statsbudgeten aviserar regeringen ivårpropositionen ett antal finansieringsåtgärder. Överskridandenfinansieras med åtgärder inom berört departements ansvarsområde där dettahar bedömts vara möjligt.Vidare aviserar regeringen i propositionen att de reformer som föreslås fi-nansieras fullt ut. Det gäller bl.a. den omfattande utbildningssatsningensom beräknas höja utgiftsnivån med ca när den är fulltge-nomförd. Denna reform finansieras fullt ut med dels höjda energiskatterpå ca , dels minskade utgifter till följd aveffektiviseringar och regeländringar inom arbetsmarknadspolitiken.Som finansutskottet redogjort för ovan föreslår regeringen även etttreårigt utgiftstak för den statliga sektorn.Den femte punkten i regeringens budgetpolitiska program är att konver-gensprogrammet följs upp. Om inga ytterligare åtgärder vidtas för att för-stärka de offentliga finanserna beräknar regeringen i propositionen attunder-skottet i de offentliga finanserna kommer att uppgå till av BNP1997 och till 1998. Det innebär att det fattas ca 6 miljarder kronorför att nå ner till ett underskott på av BNP 1997 och att det fattas ca14 miljarder kronor för att nå balans 1998.Det krävs således att ytterligare budgetförstärkningar vidtas för att målenför budgetpolitiken skall kunna uppnås. föreslås därför förstärkasmed ca och 1998 med ca . Av dettautgör ca permanenta besparingar och ca 2 miljarderkronor permanenta inkomstförstärkningar. Tillsammans med ränteeffekterberäknas därmed balans nås i de offentliga finanserna 1998.SkatteavvikelserVid sidan av de stöd som redovisas på statsbudgetens utgiftssida finnsockså stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av olika särregler iskattelagstift-ningen som inte redovisats på samlat sätt.Kostnader för olika stöd-former är inte alltid direkt jämförbara, eftersomvissa stöd är skattepliktiga medan andra är undantagna från skatteplikt.Som ett underlag för överväganden och för den offentligadiskussionen är det angeläget att även dessa stöd redovisas. Regeringen harför första gången lämnat en redovis-ning av dessa s.k. skatteavvikelser ivårpropositionen (s. 51-52 samt bilaga 3). I propositionen redovisas delsgrunderna för beräkningen av skatteavvi-kelser, dels olikaberäkningsresultat.En skatteavvikelse kan antingen utgöra en skatteförmån eller en skattesank-tion. Exempel på vanliga skatteförmåner är: undantag från skatteplikt (t.ex. ingen mervärdesskatt på biografföreställningar), avdrag som minskarskatte-basen (t.ex. avdrag för konsumtionsräntor), skattereduktioner somminskar skatten (reduktion för ROT-åtgärder), reduktion i skattesatsen (nedsättning av socialavgifter) samt uppskov med skattebetalningar (t.ex.för pensions-sparande).Skatteutskottet anser i sitt yttrande (SkU6y) att redogörelsen inte börföran-leda något särskilt ställningstagande från sida.Moderata samlingspartiets och företrädare i skatteutskottet ut-vecklar i en avvikande mening till yttrandet sin syn på skatteavvikelserna.Finansutskottet välkomnar redovisningen av skatteavvikelser som ett viktigtled i arbete med att förbättra arbetsformerna för bud-getberedning. Genom en sådan redovisning ges bättre möjlighet att kontinu-erligt pröva olika stöd på budgetens inkomstsida. Även om beräkningarna avskatteavvikelser innehåller ett element av osäkerhet, bl.a. eftersom beräk-ningarna är avhängiga av vilken jämförelsenorm som tillämpas, kommer ensådan redovisning att förbättra beslutsunderlag. En redovisningav skatteavvikelser möjliggör en jämförelse mellan stöd på budgetens ut-giftssida och stöd på inkomstsidan.Utskottet vill särskilt fästa uppmärksamheten vid redovisningen av skatte-avvikelser fördelade på utgiftsområden (bil. 3, tab. 6). Vad utskottetkunnat inhämta under hand avser regeringen att i höstens budgetpropositionför varje verksamhetsområde redovisa viktigare skatteförmåner ochskattesank-tioner. Vid sidan av skatteavvikelser skall även bemyndigandenoch övrig statlig verksamhet (t.ex. avgiftsfinansierad verksamhet ochaffärsverk) redo-visas för varje verksamhetsområde.