bet · GK01FöU1 · 1996-11-28 00:00:00 — Förbanden riskeraratt bli för få med hänsyn till landets stora yta, och de riskerar att fåotillräcklig kvalitet med hänsyn till uppgifterna på det moderna stridsfältet.Ett väsentligt bättre alternativ sägs vara 14 mekaniserade brigader med högkvalitet. Bl.a. bör optionen om ytterligare Leopardstridsvagnar utnyttjas.Fr.o.m. bör en modern attackhelikopterbataljon tillföras. Ettkompani med begagnade helikoptrar bör redan nu kunna organiseras.Förberedelser bör vidtas för att - inom ramen för en anpassningsdoktrin -kunna förstärka försvaret med ytterligare tvåfördelningar om vardera fyra brigader.Enligt motionärerna bör också artilleriet tillföras långräckviddiga pjäseroch/eller raketartilleri. Vidare bör luftvärnets mekanisering ges större vikt.Motionärerna föreslår att beslutar om inriktning avmarkstridskrafternas organisation i enlighet med vad som anförts (yrkande 6).I liberalernas partimotion Fö38 (fp) föreslås en arméstrukturmed färre och mer flexibla förband. Fältförbanden bör ges följande utformning:* Ett brigadliknande förband för direkt försvar av . * Ett brigadliknande förband för direkt försvar av . * Åtta allsidigt användbara brigader med förmåga att sättas in var som helsti landet. * Fördelningsförband i balans med antalet brigader. * Luftburet kavalleri med attackhelikoptrar.Motionärerna hemställer att ger regeringen till känna vad somanförts om armébrigader (yrkande 9).Ett viktigt inslag i armens förnyelse sägs vara införandet av en nyförbandstyp som i motionen kallas ?luftburet kavalleri?. Detta kombinerarkomponenterna attackhelikoptrar, transporthelikoptrar och jägarskvadroner. Ca20 moderna attackhelikoptrar bör anskaffas . För att snabbtkomma i gång och få erfarenheter bör ett begränsat antal begagnadeattackhelikoptrar köpas.Motionärerna hemställer att godkänner vad som anförts om att underfemårsperioden sätta upp ett förband av typ ?luftburet kavalleri? innehållandekompanienheter, inklusive anskaffandet av ca 20 moderna attackhelikoptrar(yrkande 10).I partimotion Fö52 (v) förordas för markstridskrafterna enkrigsorganisation med tio armébrigader. Denna organisation bör intas snarast.Fördelningsförbanden bör överlag minskas på ett balanserat sätt och ges enomfattning och inriktning som stämmer med reduceringen av antalet brigader.Den materiella förnyelsen reduceras även på ett balanserat sätt, vilket iförsta hand får konsekvenser för stridsvagn 122.Motionärerna hemställer att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om Försvarsmaktens krigsorganisation (yrkande 9 idenna del).Miljöpartiet de gröna vill i partimotion Fö42 (mp) spara mer pengar på detmilitära försvaret än den besparing som riksdagsmajoriteten lagt fast iförsvarsbeslutets första etapp. Skälet till detta är dels säkerhetspolitiskt,dels ideologiskt. Härav följer förord för en mindre krigsorganisation . Inriktningen bör vara sex mekaniserade brigader.Motionärerna hemställer att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs om sex armébrigader (yrkande 28).Kristdemokraterna anser i sin kommittémotion Fö23 (kd) att arménsmekanisering och materiella förnyelse måste fullföljas så att förbanden fårhög rörlighet, bra skydd och god anfallskraft. Detta är nödvändigt för attarméstridskrafterna skall kunna lösa såväl sina nationella uppgifter sominternationella fredsfrämjande insatser.Motionärerna pekar på att territorialförsvaret kommer att reduceras från165 000 personer till 90 000. De anser då att det är viktigt att vidmakthållaoperativa krav på krigsduglighet. Så länge som hemvärnet inte nått upp tillavsedd styrka på 125 000 personer borde fler territorialförsvarsförbandbehållas så att den sammanlagda styrkan fram till slutläget består av 215 000personer.För att kompensera ett förbud mot antipersonella minor bör enligt motionenen förstärkt artillerifunktion och effektivare system för markunderstöd frånstridsflyg övervägas.Kristdemokraterna anser det vara av stor betydelse att stadsskyttebataljonerhåller hög personell och materiell kvalitet i de primära storstadsområdena.Kristdemokraterna vill vidare betona vikten av att hemvärnets organisationutökas mot det angivna målet - 125 000 personer.För att hemvärnet skall kunna klara av sina uppgifter i händelse av väpnatangrepp, och vara attraktivt vid nyrekrytering, måste hemvärnsförbanden försesmed modern utrustning. I samband med nedläggning av fält- ochterritorialförbanden finns modern materiel att tillgå.Vad som i motionen anförs dels om territorialförsvarsförbanden (yrkande 22),dels om hemvärnets betydelse och materiel (yrkande 23) bör som sinmening ge regeringen till känna.UtskottetUtskottet har i det föregående betonat att förmågan till anpassning är enviktig del i den framtida försvarspolitiken. Utskottet har ingen erinran motatt stärka denna förmåga genom en viss breddning av den krigsorganisatoriskabasen i förhållande till försvarsbeslutets första etapp. Kärnan imarkstridskrafterna kommer således att innehålla 13 brigader i trefördelningar med erforderliga fördelningsförband. Ledningsförbanden kommer attges ökad förmåga och den materiella förnyelsen fortsätta. Utskottet godtarockså den av regeringen föreslagna utökningen av hemvärnet och vill betona attdess materiella förnyelse är angelägen.Utskottet har tidigare (1994/95:FöU4) övervägt anskaffning avattackhelikoptrar men ansett att en sådan anskaffning inte prioriterats inomgivna ekonomiska ramar. Utskottet gör nu samma bedömning.Härav följer att inte bör bifalla Moderata samlingspartietspartimotion Fö201 (m) yrkande 6 som, med utgångspunkt i en högre ekonomisk ramför Försvarsmakten, föreslår en krigsorganisation med bl.a. 14 armébrigaderoch en attackhelikopterbataljon.Inte heller bör bifalla partimotion Fö52 (v)yrkande 9 i denna del, eftersom motionens förslag utgår från en annan ekonomioch en annan inriktning för markstridskrafternas krigsorganisation än vadutskottet förordar.Med samma motiv bör avslå även partimotion Fö42 (mp) yrkande 28.Den krigsorganisation som regeringen föreslagit, och som utskottet föreslåratt godkänner, utgår från de för Försvarsmakten dimensionerandeuppgifterna, nämligen att svara för territorriell integritet, kunna medverka iinternationell verksamhet samt ha förmåga till anpassning. Utskottet anser attden förordade krigsorganisationen bäst svarar mot de angivna uppgifterna.Riksdagen bör därför inte bifalla motion Fö38 (fp parti) yrkande 9, somföreslår en helt annan organisation.I samma motion förordas införande av ett luftburet kavalleri. Utskottetanser att denna typ av förband utan tvekan skulle ha en god försvarseffekt.Utskottet bedömer dock att de mycket höga kostnaderna, särskilt förattackhelikoptrar, gör att andra lösningar måste väljas för att i en givenekonomi skapa erforderlig försvarseffekt. Yrkande 10 bör således inte hellerbifallas.Utskottet har erfarit att hemvärnets styrka uppgår till ca91 000 personer samt att det bedrivs ett omfattande rekryteringsarbete.Materieltillförsel pågår från förband som avvecklas men också med ny materiel,t.ex. för strid i mörker. Dessutom tillförs modern personlig utrustning,inklusive skyddsvästar. Utskottet erinrar om det mål för hemvärnets utvecklingsom sattes upp försvarsbeslut och kan konstatera atthittillsvarande rekrytering inte svarat mot det organisatoriska målet.Dessutom är det en betydande del av all hemvärnspersonal sominte uppfyller sin kontraktsenliga tjänstgöringsskyldighet.Utskottet ser allvarligt på detta och förutsätter att regeringen ochFörsvars-makten intensifierar ansträngningarna att uppnå den omfattning påhemvärnet som har beslutat.Territorialförsvaret kommer att omfatta ca 90 000 personer. Utskottet harerfarit att planeringen gör det möjligt att organisera och vidmakthålla bl.a.sex stadsskyttebataljoner med hög personell och materiell kvalitet.Planeringen för territorialförsvarsförbanden innebär att förbanden skall kunnavidmakthålla de operativa kraven på. Behov av ytterligareförband får tillgodoses genom tillväxt. Mot bakgrund av vad som här har sagtsanser utskottet att det som i motion Fö23 (kd kommitté) anförts omterritorialförsvarsförbanden (yrkande 22) och om hemvärnets betydelse (yrkande23) är tillgodosett. bör således inte bifalla dessa yrkanden.Riksdagen bör därmed godkänna den av regeringen föreslagna inriktningen förmarkstridskrafternas krigsorganisation.Inriktning av krigsorganisationen - sjö- och kustförsvarsstridskrafternaUtskottet behandlar här totalförsvarspropositionens avsnitt om inriktning avsjö- och kustförsvarsstridskrafterna (s. 74-75). Utskottet behandlar ocksåmotionerna Fö23 (kd kommitté) yrkandena 25-27, Fö27 (m) yrkandena 2 och 3,Fö38 (fp parti) yrkande 12, Fö43 (mp kommitté) yrkandena 1 och 5, Fö49 (s)yrkande 3, Fö52 (v parti) yrkande 9 i denna del och Fö201 (m parti) yrkande 7.RegeringenRegeringen hänvisar till den inriktning för sjöstridskrafterna som angavs iförsvarsbeslutets första etapp. Behovet av sjöstridskrafter skall sålundastyras av kravet på att kunna hävda vår territoriella integritet och kravet pålångsiktig anpassning. Inriktningen bör vara ca 20 ytstridsfartyg, högst nioubåtar och en i stort bibehållen minröjningskapacitet.De rörliga kustförsvarsförbanden bör enligt försvarbeslutets första etapp ihuvudsak behållas. Bristande krigsduglighet kan accepteras för vissa enheter.Högt prioriterade delar av de fasta kustförsvarsförbanden bör behållas, medvissa reduktioner i krigsdugligheten. Resterande delar av den fastaorganisationen är nu att 24 ytstridsfartyg behålls under perioden1997-2001. Detta antal behövs för att kunna hävda den territoriellaintegriteten innan nya ytstridsfartyg hunnit bli operativa. Därefter kanantalet fartyg nedgå till 20. En patrullbåtsdivision baseras tills vidare iGöteborg.Regeringen föreslår vidare att nio ubåtar, varav två i materielberedskap,vidmakthålls. Fortsatt kompetens skall säkerställas inom ubåtsområdet.Regeringen anser att sex amfibiebataljoner bör utvecklas och vidmakthållas,varvid två kan ges en lägre rörlighet. Sex kustförsvarsbataljoner med fastkustartilleri bör vidmakthållas i högt prioriterade områden.Regeringen avser att pröva frågan om anskaffning av tvåytstridsfartyg 2000 utöver de två som redan är beställda. Båtar anskaffastill ytterligare en amfibiebataljon, utöver redan beställda båtar till trebataljoner.Regeringen föreslår sammanfattningsvis* att fyra marinkommandon behålls,* att 24 ytstridsfartyg behålls varefterantalet minskas till 20,* att nio ubåtar behålls, varav två i materielberedskap,* att sex amfibiebataljoner organiseras,* att tre kustartilleribataljoner och ett tungt kustrobotbatteri behålls och* att de fasta kustförsvarsförbanden reduceras till sex bataljoner.Regeringen hemställer att godkänner förslaget till inriktning avkrigsorganisationen för sjö- och kustförsvarsstridskrafterna.MotionernaModerata samlingspartiet anser i partimotion Fö201 (m) att regeringens förslagom den funktionens utveckling bygger på en bristande förståelse förbetydelsen av militära maktmedel för också annat än försvar mot väpnatangrepp. Motionärerna menar bl.a. att sjöstridskrafternas förmåga tillkrishantering har hamnat i fokus sedan beslut i december 1995.Överbefälhavarens förslag om att behålla 24 ytstridsfartyg är därförvälgrundat och borde, till skillnad mot vad regeringen förordar, bliriksdagens beslut.Motionärerna anser att den materiella förnyelsen av sjö- ochkustförsvarsförbanden bör inriktas på att anskaffa stridsbåtar tillytterligare två amfibiebataljoner utöver vad regeringen förslagit samt att tvåytterligare ytstridsfartyg 2000 beställs . Frågan ombeställning av ännu en delserie av denna fartygstyp bör prövas senare.Försvarsmakten bör själv få avgöra om någon ubåt skall läggas imaterielberedskap eller ej.Motionärerna hemställer att beslutar om inriktning avkrigsorganisationens inriktning för sjö- och kustförsvarsstridskrafterna ienlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 7 i denna del).I stort likalydande synpunkter om anskaffning av YS 2000 och om marinensmateriella förnyelse i övrigt framförs i motion Fö27 (m) (yrkande 2).Motionärerna förordar vidare att underhållet av stridsfartyg vidMuskövarvet läggs ned, eller i hög grad begränsas, för att förbättraKarlskronavarvets överlevnadsmöjligheter (yrkande 3).Folkpartiet liberalerna pekar i sin partimotion Fö38 (fp) på att södraÖstersjön blivit säkerhetspolitiskt allt betydelsefullare och menar att detdärför är befogat att fästa ökad vikt vid vår kapacitet att ?visa flagg? iÖstersjön, inte minst öster om . Detta bör få påverka utformningen avvissa enheter och deras övningsmönster.Vad som anförts om handlingsfrihet för arméstridskrafter anser motionärernaockså bör vara giltigt för kustartilleriet, främst de rörliga förbanden. Förfartygsförbanden gäller däremot att tiden för möjlig utökning bestäms av hursnabbt ytterligare fartyg kan tillföras.Motionärerna anser vidare att skrotning av fartyg inte är den enda metodenatt spara pengar, i synnerhet inte om mångmiljonbelopp läggs ut på nya båtar.Det kan vara mer fördelaktigt att senarelägga eller minska nyanskaffningar.Motionärerna hemställer att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts om stridskrafter (yrkande 12).Vänsterpartiet anför i sin partimotion Fö52 (v) att det beträffande sjö- ochkustförsvarsstridskrafterna inte finns anledning att behålla de system sominte skall användas . Sålunda bör antalet stridsfartyg minskas till20 snabbare än vad regeringen föreslår. Motsvarande gäller ubåtar, som snarastbör minskas till sju. De fasta kustartilleriförbanden bör utgå.Motionärerna hemställer att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om Försvarsmaktens krigsorganisation (yrkande 9 idenna del).I de grönas kommittémotion Fö43 (mp) refereras tillFörsvarsberedningens ställningstagande att den svenska ubåtsflottan skullereduceras till sju ubåtar, vilket skulle omöjliggöra Ubåt 2000. Regeringensägs sedan ha vacklat något och har i försvarspropositionen (prop. 1995/96:12)föreslagit att skall ha ?högst nio ubåtar?. Detta har avvissa tolkats som att regeringen öppnade dörren för en framtida beställning avtvå Ubåt 2000.Reduceringen av antalet svenska ubåtar anser motionärerna vara mycketpositiv men den väcker frågor som kräver klara ställningstaganden. En sådanfråga är om bantningen av den svenska ubåtsflottan innebär att det inte längrefinns någon svensk avsikt att anskaffa Ubåt 2000 (yrkande 1). En annan frågaär om regeringen avser ge i uppdrag att försökaförhandla tillbaka delar av de som avsatts förprojekteringen av Ubåt 2000 (yrkande 5).En annan syn på behovet av ubåtar redovisas i Kristdemokraternaskommittémotion Fö23 (kd). I denna konstateras att den i propositionenföreslagna inriktningen innebär en 40-procentig reducering av antalet.Eftersom ubåtar har ett högt stridsvärde, och regeringen betonar fortsattinhemsk kompetens inom ubåtsområdet, bör enligt motionärerna samtliga nioubåtar fortsatt vara operativa (yrkande 26). Ju fler ubåtar som disponeras,desto större blir möjligheterna till framskjuten övervakning och spaning,vilket sägs vara nog så viktigt i ett anpassningsskede.I samma motion framhålls betydelsen av en effektiv övervakning längs vårakuster vilket kräver många ytstridsfartyg, i synnerhet om skyddet av svensktterritorium och svenska intressen snabbt måste kunna förstärkas. För att ingaluckor skall uppstå i övervaknings- och insatssystemen, och med hänsyn till deökade engagemangen i , bör antalet ytstridsfartyg vara 24 (yrkande25).Kristdemokraterna noterar att vi med regeringens förslag om 50-procentigreduktion av det fasta kustartilleriet kommer att lämna för försvarvitala områden. Motionärerna anser att gjorda investeringar i fasta marinaförsvarsanläggningar i vitala kust-, skärgårds- och hamnområden bör tas tillvara genom att utrustning ställs i materielberedskap i stället för attavvecklas (yrkande 27). Regeringen bör återkomma till i denna fråga.I motion Fö49 (s) föreslås (yrkande 3) att det ur de somregeringen vill avsätta till teknologisatsningar avsätts särskilda medel föratt säkerställa fortsatt teknologikompetens inom ubåtsområdet.UtskottetUtskottet anser liksom regeringen att behovet av sjöstridskrafter skall styrasav kravet på att kunna hävda vår territoriella integritet och av kravet påanpassning. Utskottet har ingen invändning mot den föreslagna inriktningen moten krigsorganisation med inledningsvis 24 och 20 ytstridsfartyg, högstnio ubåtar, varav två i materielberedskap, samt en i stort bibehållenminröjningskapacitet. Amfibiebataljonerna bör utvecklas varvid två kan geslägre rörlighet. Högt prioriterade delar av de fasta kustförsvarsförbanden börbehållas medan resterande delar av den fasta organisationen avvecklas.Härav följer att inte bör bifalla Moderata samlingspartietspartimotion Fö201 (m) yrkande 7 i denna del som, med utgångspunkt i en högreekonomisk ram för Försvarsmakten, föreslår en krigsorganisation med bl.a. 24ytstridsfartyg och att det bör ankomma på Försvarsmakten att avgöra omtvå ubåtar skall hållas i materielberedskap eller ej.Även motion Fö27 (m) yrkande 2, som förordar en motsvarande materiellförnyelse, bör avslås.Samma motion förordar att underhållet av fartyg vid Muskövarvetavvecklas och överförs till (yrkande 3). Utskottet ansåg(bet. 1995/96:FöU2) vid sitt ställningstagande till regeringens proposition(prop. 1995/96:11) om Muskövarvets framtid att det var rimligt att detupprätthölls ett betydande och kvalificerat fartygsunderhåll iMusköanläggningen, eftersom denna är en integrerad del av marinensunderhållsorganisation. Utskottet ansåg vidare att det borde varaFörsvarsmakten - eller ytterst regeringen - som av operativa skäl avgör frånvilka varv som fartygsunderhållet skall upphandlas. Utskottet gör sammabedömning , varför motionsyrkandet bör avslås.Inte heller bör bifalla partimotion Fö52 (v)yrkande 9 i denna del, eftersom motionens förslag utgår från en annan ekonomioch en annan inriktning för marinstridskrafternas krigsorganisation än vadutskottet förordar.I partimotion Fö38 (fp) förordas överväganden om det riktiga i att avvecklafartyg om dessa kan behållas för att därigenom kunna senarelägga eller minskastora investeringar. Utskottet håller med om detta men endast underförutsättning att de fartyg som behålls har ett rimligt operativt värde i deuppgifter de är tänkta att användas. Avveckling av materiel som inte längrefyller krigsorganisationens krav är nödvändig för att kunna avdela medel förkrigsorganisationens långsiktiga utveckling. Utskottet utgår från attFörsvars-makten och regeringen i sina förslag har tagit sådana hänsyn.Samma motionärer förordar vidare en mindre och flexiblare organisation förkustartilleriet för att därigenom få större handlingsfrihet till anpassning.Utskottet har i det föregående ingående diskuterat förutsättningarna för enanpassningsfilosofi och anser att den krigsorganisation som förordas förmarinstridskrafterna är avstämd häremot.Utskottet har från Försvarsmakten erfarit att möjligheten och kapacitetenatt i ökad omfattning ?visa flagg? i , inte minst öster om ,inte försvåras med nuvarande operativa inriktning.Med stöd i det anförda anser utskottet att inte bör bifalla motionFö38 (fp parti) yrkande 12.I motion Fö43 (mp kommitté) ställs frågan (yrkande 1) om det längre finnsnågon avsikt att anskaffa Ubåt 2000. Utskottet vill för sin del säga att detunder försvarsbeslutsperioden inte är aktuellt med anskaffningsbeslut om en nyubåt. Ubåtskompetensen bör vidmakthållas, inte minst för att den är nödvändigför att kunna vidmakthålla de ubåtssystem som ingår i krigsorganisationen.Regeringen har i propositionen inom ramen för där avdelade 550miljoner kronor för tekniksatsningar förutsatt att del av dessa medel skallanvändas för att behålla ubåtskompetensen. Utskottet biträder denna åtgärd.Härav följer att bör avslå motionsyrkandet.Det anförda innebär att motion Fö49 (s) yrkande 3 är tillgodosett och därförbör avslås.Utskottet anser inte skäl föreligga för att anmoda regeringen att ge uppdragtill att försöka förhandla tillbaka del av utbetaldamedel för projekteringen av Ubåt 2000. bör därför avslå motion Fö43(mp kommitté) yrkande 52.Som framgått av det föregående anser utskottet att marinen bör inriktas moten krigsorganisation som innehåller 20 ytstridsfartyg. Motion Fö23 (kdkommitté) yrkande 25, som förordar ett högre antal, bör därför inte bifallas.I samma motion förordas att samtliga nio ubåtar skall vara fortsattoperativa (yrkande 26) och att vissa fasta anläggningar ställs imaterielberedskap i stället för att avvecklas (yrkande 27). Utskottet har enannan uppfattning. Att inom ramen för en anpassning tills vidare hålla tvåubåtar i materielberedskap innebär att inte obetydliga medel kan frigöras förandra behov. De fasta anläggningar som planeras för avveckling har relativtlågt operativt värde varför de successivt bör utgå ur krigsorganisationen. Debåda motionsyrkandena bör därför inte bifallas.Det anförda innebär sammanfattningsvis att bör godkänna den avregeringen föreslagna inriktningen för marinstridskrafternaskrigsorganisation.Inriktning av krigsorganisationen - flygstridskrafternaUtskottet behandlar här totalförsvarspropositionens avsnitt om inriktning avflygstridskrafterna (s. 75-77). Utskottet behandlar också motionerna Fö23 (kdkommitté) yrkande 24, Fö38 (fp parti) yrkande 13 i denna del, Fö42 (mp parti)yrkande 34, Fö52 (v parti) yrkande 9 i denna del samt Fö201 (m parti) yrkande8 i denna del.RegeringenRegeringen refererar den inriktning som gavs i försvarsbeslutets första etappoch framhåller följande. Flygstridskrafterna måste utformas och dimensionerasi ett långsiktigt perspektiv redan på grundnivån. Vissa brister ikrigsdugligheten kan accepteras i det nära tidsperspektivet underförutsättning att den relativt snabbt kan höjas. De flygande förbanden skallomfatta ca 12 stridsflygdivisioner, vilka bör vara utrustade med JAS39 . Det skall undersökas om flygplan kan behållas för en störreorganisation för att få handlingsfrihet att kunna öka luftförsvaretskapacitet. Vidare skulle inför etapp två det lätta attackflygets omfattningoch ambitionsnivå ytterligare övervägas. Transportflygets kapacitet borde ihuvudsak behållas.I fråga om markförbanden angavs att stridsledningsorganisationen i allaväsentliga avseenden måste finnas i grundnivån och snabbt kunna uppnå fullkapacitet. Bassystemet borde kunna minskas till 16 basbataljoner.Regeringen anser att förmågan till anpassning stärks om denkrigsorganisatoriska basen breddas något. Regeringen förordar därför attflygstridskrafterna tills vidare skall bestå av 13 flygdivisioner. Tillbegränsade kostnader kan förmågan till anpassning i ett längre tidsperspektivstärkas ytterligare om viss materiel behålls när flygdivisioner avvecklas.Regeringens uppfattning är att luftförsvarsförmågan även fortsättningsvisskall prioriteras. Den samlade luftförsvarseffekten förbättras bl.a. genomtillförsel av kvalificerade jaktrobotar till JAS 39 Gripen.Regeringen föreslår följande utveckling av flygstridskrafterna underförsvarsbeslutsperioden.Lednings- och underhållsförbanden vidmakthålls och utvecklas. Nuvarandeflygkommandostaber omorganiseras till en central flygledningsresurs och treflygkommandostaber. De utgående förbanden bör vara avvecklade före år 2000.Regeringen föreslår vidare att stridslednings- och luftbevakningsförbandenreduceras från nio till sex bataljoner. Basförbanden organiseras i 16basbataljoner.