bet · GJ01KrU12 · 1996-05-21 00:00:00 — I ettannat yrkande i samma motion framförsett delvis liknande förslag som innebäratt organisationen av nyhetsförmedlingenbör utformas efter vad som ärredaktionellt lämpligt (yrkande 4delvis).Motionärerna bakom motion Kr8 (kds)anser att förslag om utlokalisering avredaktioner och kvalificeradebeslutsfunktioner inte skall fattas avpolitiker utan av ledningen för (yrkande 4).I motion Kr10 (v) föreslås enprecisering av utlokaliseringen.Motionärerna anser att ennyhetsredaktion bör flyttas ut frånStorstockholmsområdet. Vidare bör RIKABges garantier att få stanna kvar iKiruna. Då det gäller dendistriktsbaserade produktionen villmotionärerna att avprogrammen skall göras utanför (yrkande 8). I samma motion yrkas attförutom en nyhetsredaktion även text-TV-redaktionen och sportredaktionen skallutlokaliseras samt att vissasamhällsdebattprogram skall producerasutanför (yrkande 3).Då det gäller frågan omprogramföretagens distriktsorganisationvill utskottet framhålla följande. är det självklart att helalandet måste speglas i SVT:s och SR:sprogramproduktion, inte minst när detgäller nyhetsrapporteringen. För attklara detta är det nödvändigt att SVTgör vissa organisatoriska förändringar.Ett riksdagsbeslut med denna innebördger en tydlig signal till SVT om behovetav decentralisering av verksamheten.Syftet med en sådan decentralisering ärfrämst att genom enperspektivförskjutning från huvudstadentill övriga landet öka radio- och TV-publikens delaktighet i allmänhetensradio och TV. Utskottet är inte berettatt - som föreslås i motion Kr10 -närmare precisera vad en sådanorganisationsändring skall innebära. Detbör ankomma på attbesluta om vilka åtgärder som behövs föratt nå upp till de nämnda kraven.Den fråga som tas upp i motion Kr10 omgarantier för RIKAB:s framtidalokalisering är nära förknippad medfrågan om TV-avgiftsuppbörden ochfinansieringen av public service-verksamheten. Några förslag tillförändringar föreligger inte. uppfattning är det intemotiverat att nu göra några uttalandeneller utfästelser av det slag sommotionärerna föreslår.Då det gäller andelen distriktsbaseradproduktion erinrar utskottet om att 1995års riksdagsbeslut bl.a. innebar attminst av allmänproduktionen i SVT:ssändningar skulle produceras utanförStockholm, en nivå som i realitetenredan var uppnådd. Utskottet finner attden ökning som föreslås för bådeSVT:s och SR:s sändningar är välmotiverad. Utskottet är inte berett attdärutöver föreslå någon ytterligarehöjning av andelen distriktsbaseradproduktion.Med hänvisning till det anfördatillstyrker utskottet propositionensförslag om programföretagens struktursamt krav på distriktsorganisation ochdi-striktsbaserad produktion. MotionernaKr7 yrkandena 4 i här aktuell del och 9,Kr8 yrkande 4 och Kr10 yrkandena 3 och 8avstyrks således.Finansiering och ekonomiskaförutsättningar (23)I propositionen föreslås attprogramföretagen - SVT, SR och UR -liksom skall finansieras medmedel som anvisas från rundradiokontot.Företagen skall inte tillåtas sändaannonser. TV-avgifterna skall oavkortatgå till finansiering av public service-verksamheten. Sponsring föreslås endastfå förekomma i SVT:s sändningar isamband med sportevenemang. Sponsringföreslås inte längre få förekomma i SR:ssändningar. Utskottet återkommer senarei detta avsnitt tillsponsringsbegreppet.Enligt propositionen skall sändningarnavara tillgängliga för allmänheten utanvillkor om särskild betalning.Medelstilldelningen tillprogramföretagen skall liksom nuvärdesäkras med utgångspunkt i ettindex. Även medelstilldelningen tillRadio bör värdesäkras medutgångspunkt i det särskildakompensationsindexet för public service-företagen. börstatsmakternas besparingskrav i enlighetmed riksdagsbeslut kvarstå.Programföretagen skall inom tillgängligekonomisk ram göra de prioriteringar somkrävs för att uppfylla målen medverksamheten, föreslås det ipropositionen (s. 79).1992 års riksdagsbeslut om denavgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten innebar bl.a. atttillgängliga medel skulle fördelasenligt en s.k. fördelningsnyckel. Vidarebeslutades att programbolagen - om dekom överens om att fördela ansvaret förolika gemensamma funktioner mellan sig -skulle ha möjlighet att sinsemellanjustera medelsfördelningen (prop.1991/92:140, bet. 1991/92:KrU28, rskr.1991/92:329). I propositionen föreslåsatt fördelningsnyckeln bör ändras på detsättet att medlen bör fördelas så att60,tilldelas SVT, tilldelasSR och tilldelas UR. Motsvarandesiffror är förSVT, 34,31 %för och för UR.Programföretagen bör ävenfortsättningsvis kunna justerafördelningsnyckeln sinsemellan.Vidare föreslås att Radio Swedensmedelstilldelning även fortsättningsvisbör vara oberoende avmedelstilldelningen till SR och såledesinte påverkas av fördelningsnyckeln (s.82).Vidare uttalas i propositionen att SVTäven i fortsättningen bör få behållasitt ansvar för förvaltningen avrundradiomedlen (s. 83).Frågan om sponsring behandlas i tvåmotionsyrkanden.I motion Kr 7 (m) välkomnas regeringensförslag att begränsa möjligheterna tillsponsring. Motionärerna bakom motionenanser emellertid att det är nödvändigtmed stramare regler även vad gällersportprogram (yrkande 10).Motionärerna i motion Kr10 (v) anseratt sponsring har karaktär av reklam ochavvisar både reklam och sponsring iallmänhetens radio och TV. Av motionenframgår även att motionärerna ärkritiska till regeringens förslag attlåta sparkravet ligga kvar och minskamöjligheterna till sponsringsintäktersamtidigt som regeringen kräver ökadesatsningar på i stort sett alla områden.Vidare framgår att i enmotion som väckts med anledning avproposition 1995/96:160 Radio- och TV-lag föreslår en höjning av TV-avgiftensom överstiger regeringens förslag tillhöjning (yrkande 9 delvis).Med sponsrade program avses enligt nugällande avtal program som helt ellerdelvis bekostats av någon som inte ärengagerad inom radio eller TV eller medatt framställa audiovisuella verk, underförutsättning att sponsorbidraget hartillfallit SVT (alt. SR eller UR) ellerdirekt medfört att SVT:s (alt. SR:seller UR:s) kostnader för programmetpåtagligt har minskat. I det förslagtill radio- och TV-lag som förnärvarande behandlas avkonstitutionsutskottet finns idefinitionen av vad som skall avses varasponsring ingen motsvarighet till satsen under förutsättning att sponsorbidragethar tillfallit SVT (alt. SR eller UR)eller direkt medfört att SVT:s (alt.SR:s eller UR:s) kostnader förprogrammet påtagligt har minskat .I skrivelse från SVT har företagetangivit vilka konsekvenserna kan bli avett riksdagsbeslut i enlighet medregeringens förslag. SVT anför att detnya sponsringsbegreppet kommer att fåförödande konsekvenser för företagetgenom att det utestängs från möjlighetenatt sända samproducerade program ellerinköpta program - ofta störregestaltande produktioner ellerproduktioner av fria filmare - där partsom inte är engagerad inom radio ellerTV eller med att framställaaudiovisuella verk medverkat tillfinansieringen.Synpunkter av innebörd att sammasponsringsregler bör gälla för somför SVT har vid en uppvaktning införutskottet framförts av företrädare förSR. I sammanhanget underströks bl.a. attprogram som sänds inom ramen för ettsamarbete inom European BroadcastingUnion (EBU) eller program av motsvarandebetydelse inte får sändas om regeringensförslag till sponsringsvillkor antas avriksdagen.Utskottet konstaterar attsponsringsbegreppet - om förslaget tillradio- och TV-lag antas - kommer attvidgas och att därmed ett stort antalprogram som inte anses varasponsrade i fortsättningen kommer attfalla in under den nya definitionen.Utskottet accepterar utgångspunkten iregeringens förslag, nämligen attsponsring skall få förekomma i SVT:ssändningar i samband med sportevenemang.Ett skäl att bibehålla sponsringen isådana sammanhang är att kostnaderna försporträttigheter ständigt ökar. Genomkravet på mångsidighet i programutbudeti public service-televisionen är detangeläget att även SVT har möjlighet attsända dyrbara sportevenemang.Utskottet gör bedömningen att detvidgade sponsringsbegreppet leder tillatt - utöver vad som föreslås ipropositionen - vissa kategorier avsponsrade program bör vara tillåtna. Detbör således vara möjligt för SVT, SR ochUR att sända samproduktioner somframställts i samarbete med t.ex.programföretag i andra länder,fristående produktionsbolag och friafilmare, där medproducenten fått bidragfrån utomstående för sin andel avproduktionen. Det bör också vara möjligtför SVT, SR och UR att tillmarknadsmässigt pris köpa visningsrätttill program som erhållit bidrag frånutomstående i ett tidigare led, t.ex.svensk eller utländsk långfilm.Likaledes bör program som framställs avett programföretag inom ramen för ettsamarbete inom EBU kunna få återutsändasav SVT och SR, trots att bidrag kan halämnats från utomstående. Utskottet villunderstryka att de angivna möjligheternainte innebär någon ändring i förhållandetill nu gällande regler.Vidare bör det - liksom - varatillåtet för SVT och SR att träffauppgörelse om sponsring när företaget ifråga är arrangör - under förutsättningatt programmet direktsänds till fleraländer antingen arrangemanget sker inomramen för ett åtagande gentemot EBUeller arrangemanget är av liknandebetydelse.Riksdagens beslut om finansieringen ochde ekonomiska förutsättningarna för URbör - till förtydligande av vad somanförs i propositionen - avse . Utskottet hänvisar isammanhanget till att regeringen nyligenuppdragit åt Distansutbildningskommitténatt lägga fram förslag om UR:s framtidaroll. Kommitténs förslag tillverksamhetsinriktning för UR skallåtföljas av kostnadsuppskattningar ochförslag till finansieringssätt.Då det gäller regeringens förslag iövrigt om finansieringen och deekonomiska förutsättningarna för SVT,SR, Radio och UR godtar utskottetregeringens förslag. Utskottetåterkommer i ett senare avsnitt tillfrågan om Granskningsnämndensverksamhet.Det anförda innebär att medanledning av propositionen och medavslag på motionerna i här aktuelladelar som sin mening bör ge regeringentill känna vad utskottet anfört omfinansiering och ekonomiskaförutsättningar för programföretagen.Vissa frågor med anknytning till nyteknik (24)I detta avsnitt behandlas frågor omsändningarnas räckvidd, sändningsrättensomfattning m.m.I propositionen föreslås attprogramföretagen skall vara skyldiga attse till att av den fastbosatta befolkningen kan ta emotprogrammen. Om ett programföretag villuppfylla en del av denna skyldighetgenom utnyttjande av satellit ellerannars inleda nya sändningar översatellit skall regeringens medgivandeinhämtas. SVT:s sändningsrätt skallomfatta två TV-kanaler inklusive text-TV. SR:s sändningsrätt skall omfattafyra radiokanaler, varav en skall halokal täckning. UR skall undertillståndsperioden sändautbildningsprogram i SVT:s och SR:skanaler. Om ett programföretag villstarta nya programkanaler skallregeringens medgivande inhämtas (s. 84).Som skäl för sina förslag angerregeringen att den digitalasändningstekniken under den kommandetillståndsperioden kommer att börjapåverka medielandskapet. Vilken riktningutvecklingen kommer att ta beror bl.a.på vilka beslut statsmakterna kommer attfatta och hur olika privata företagkommer att agera. in kan den nya tekniken ha ändratförutsättningarna på väsentliga punkter.Frågan om på vilket sätt SVT:s programskall distribueras har ett nära sambandmed frågan om vilken teknik för TV-sändningar som skall användas iframtiden. Inför de viktiga avgörandensom kommer att behöva träffas är det -menar regeringen - angeläget attprogramföretagen agerar i enlighet medden strategi för tekniska förändringarsom statsmakterna kan komma att fattabeslut om. Därför bör regeringensmedgivande inhämtas före beslut om attinleda nya satellitsändningar, något somi första hand gäller för SVT (s. 86-87).I propositionen uttalas även att det ärangeläget att nya digitalt utsändaprogramkanaler inte leder till attprogrammens tillgänglighet försämras förden publik som enbart kan ta emotanaloga sändningar (s. 87).Vidare anges i propositionen attprogramföretagen även i fortsättningenskall vara skyldiga att köpa sinautsändningstjänster från (s.86).I sammanhanget vill utskottet nämna attutredningen om tekniska förutsättningarför utökade sändningar av radio ochtelevision i sittbetänkande (SOU 1996:25) Från massmediatill multimedia - att digitaliserasvensk television föreslagit attstatsmakterna bör fattaprincipbeslut om övergång till digitalmarksänd (terrester) TV i Sverige.Utbyggnaden av det terrestra sändarnätetbör påbörjas och i sinförsta etapp vara slutförd inom två årefter beslut. Nuvarande analogaterrestra TV-sändningar bör upphörasnarast möjligt, dock senast tio årefter starten för digitala sändningar.Betänkandet remissbehandlas förnärvarande.I en överenskommelse harSocialdemokraterna, ochFolkpartiet enats om riktlinjer somunderlättar beslut om snabbt införandeav digitala TV-sändningar i marknätet.Regeringen har därefter tillsatt enarbetsgrupp med uppgift att belysa vissafrågor om digital marksänd TV. Arbetetskall vara klart i sådan tid attregeringen kan lägga framförslag i fråga om utbyggnad av digitalmarksänd TV.I en frågestund i har dennytillträdda kulturministern uttalat i det arbete som pågår iregeringskansliet också undersöker omdet finns andra distributionsformer somär bra alternativ till marksänd digitalTV (prot. 1995/96:82).Utskottet tar först upp frågan omsändningsrättens omfattning m.m.Motionärerna bakom motion Kr7 (m) anseratt en fortsatt verksamhet med två TV-kanaler och fyra radiokanaler kommer attsplittra resurserna alltför mycket föratt SR och SVT skall kunna tillförapubliken ett programutbud medtillräckligt stark kvalitet, djup ochkulturellt skapande för att detta skallha en tydlig profil och identitet.Därför yrkas i motionen att företagenskall koncentrera sina resurser till enTV-kanal och två nationella radiokanaler(yrkande 6).Utskottet anser att public service-verksamheten har ett stort värde även ien tid när det totala utbudet av radio-och TV-program mångdubblats. Nästan allasvenska hushåll nås av SVT:s två kanaleroch . Däremot saknar avhushållen tillgång till det övriga TV-utbudet. För att i stort sett helabefolkningen skall kunna ha tillgångtill ett brett programutbud är detnödvändigt att SVT även i fortsättningenfår sända i två kanaler. På motsvarandesätt är det angeläget att radiopublikeni hela landet nås av ett brett utbudgenom SR:s sändningar. Endast de som bori närheten av större städer hardärutöver tillgång till den privatalokalradions sändningar. Ettförverkligande av motionärernas förslagskulle innebära en väsentlig minskningav mångfalden i utbudet för en stor delav befolkningen.Vidare innebär de krav som ställs påpublic service-verksamheten och somutskottet utförligt behandlat i detföregående i detta betänkande attpubliken har stor möjlighet att se ochhöra ett brett utbud som producerats ienlighet med av fastställdariktlinjer för bl.a. opartiskhet ochsaklighet, hög kvalitet, kulturansvarm.m.I enlighet med det anförda avstyrksmotion Kr7 yrkande 6.Även i övrigt tillstyrker utskottetregeringens förslag. Detta innebär bl.a.att regeringens medgivande skallinhämtas om ett programföretag villstarta en ny programkanal.Utskottet tar härefter upp frågan omsändningarnas räckvidd. Som redovisats idet föregående skall enligtpropositionen programföretagen varaskyldiga att se till att avden fast bosatta befolkningen kan taemot programmen. Vidare skall regeringenlämna sitt medgivande om ettprogramföretag vill uppfylla en del avdenna skyldighet genom satellit ellerannars inleda nya sändningar översatellit.Motionärerna bakom motion Kr7 (m) anseratt regeringen genom sitt förslaghindrar SVT från att starta digitalasatellitsändningar. Därmed skapas ensituation där den svenska public service-verksamheten riskerar att bli överkördav den tekniska utvecklingen.Regeringens strategi riskerar atturholka public service-verksamhetensställning på , ansermotionärerna, som föreslår att SVTskall få tillstånd att inledadigitala sändningar via satellit(yrkande 11).Utskottet konstaterar att den digitalatekniken kommer att få stor betydelseför den framtida radio- och TV-distributionen. Bl.a. kommer det att blimöjligt att utföra flera programtjänstersamtidigt på det frekvensutrymme som räcker för endast ett program. Detkan också med den nya tekniken blimöjligt att åstadkomma tidsförskjutnasändningar, alternativa bildvinklar vidsportevenemang etc. Det är av storbetydelse att den teknik som kommer atttillämpas i blir såändamålsenlig som möjligt.Utskottet anser att det arbete sompågår i en arbetsgrupp inomKulturdepartementet och som innebär attdistributionsfrågorna analyseras intebör föregripas. Utskottet godtar därförregeringens förslag om att regeringensmedgivande skall inhämtas om ettprogramföretag vill uppfylla en del avsin skyldighet att nå så gott som helabefolkningen genom satellitsändningar.Detsamma bör gälla om ett programföretagi annat fall vill inleda nya sändningaröver satellit. Utskottet godtar ocksåden föreslagna täckningsprocenten(99,8). Motion Kr7 yrkande 11 avstyrks.I sammanhanget finner utskottet detangeläget att - beträffande Teracomsverksamhet - tillägga att utskottetförutsätter att en hög driftssäkerhetoch servicenivå upprätthålls såväl itätortsområden som i glesbygd.Motionärerna bakom motion Kr8 (kds)säger nej till markbaserad digital TV,bl.a. av skälet att det vore oklokt attbygga sig fast i en teknik som kommeratt vara överspelad (yrkande5).Utskottet konstaterar att det inteföreligger något förslag frånregeringens sida om vilkendistributionsteknik som skall gälla iframtiden. Resultatet av detberedningsarbete som pågår inomregeringskansliet rörande TV-distribution bör inte föregripas.Motionen avstyrks således.I motion Kr10 (v) krävs att både SVT:soch SR:s sändningar skallparallellsändas analogt och digitaltunder minst en period av (yrkande7). Syftet med yrkandet är attallmänheten under en övergångstid frånanaloga till digitala sändningar skallgaranteras tillgång till programutbudetfrån programföretagen.Utskottet räknar med att inomen nära framtid får möjlighet att prövafrågan om ett digitalt sändarnät förradio och TV skall införas. uppfattning är det nödvändigtatt programutbudet från public service-kanalerna under en övergångstid samsändsi både analoga och digitala nät. Underomställningsperioden bör hushållen fåmöjlighet att investera i digitalamottagare. Utskottet, som inte är berettatt precisera hur lång en sådanövergångstid skall vara, förutsätter attfrågan tas upp i det beredningsarbeterörande digitala sändningar som pågårinom regeringskansliet.Utskottet avstyrker motionsyrkandet.Särskilda frågor (25).Granskningsnämnden (25.1)I propositionen föreslås och . skallfinansieras helt via statsbudgeten. Detillkommande arbetsuppgifter som nämndenföreslås få i fråga om uppföljning ochutvärdering av public service-uppdragettorde enligt regeringen kunna genomförasmed nuvarande resurser. Dessaarbetsuppgifter har beskrivits i etttidigare avsnitt i detta betänkande(avsnittet Uppföljning och utvädering).Granskningsnämnden finansieras delvismed anvisningar från rundradiokontot,motsvarande ca påhelårsbasis. Det är - menar regeringen -viktigt att användningen av TV-avgiftsmedlen renodlas till attfinansiera programbolagens verksamhetinklusive RIKAB. heltfinansieras via statsbudgeten.Public service-företagen utgör - somnämnts i det föregående - tillsammansmed och s.k. rundradiorörelsen. uppfattning är det naturligtatt programföretagen via TV-avgiftsmedlen bidrar till finansieringenav . Utskottet hardärför vid sina överväganden stannat föratt ävenfortsättningsvis bör finansieras fråntvå källor, nämligen dels överrundradiokontot, dels överstatsbudgeten.Vad utskottet sålunda anfört börriksdagen med avslag på propositionensom sin mening ge regeringen till känna.Radio (25.3)programverksamhet förutlandet, Radio , sänder förnärvarande på sex språk, nämligensvenska, engelska, tyska, ryska,estniska och lettiska. Enligt gällandeavtal mellan staten och SR, som är enenhet inom , skallRadio program till utlandet gedels svenskar som befinner sigutomlands, dels utländsk publikmöjlighet att få information och kontaktmed . Radio finansierasfrån med TV-avgiftsmedel. Enligtpropositionsförslaget skall RadioSwedens uppdrag och verksamhet kvarståoförändrade.Utskottet tillstyrker regeringensförslag.Medelsberäkning (26). Programbolagen(26.1). TV-avgiften (26.2)Regeringens förslag om medelsberäkningtill de tre programföretagen innebär entotalram om 4 i1994 års prisläge. I enlighet med vadsom anförts i ett tidigare avsnitt idetta betänkande om fördelningsnyckelnbör SVT anvisas 2 (60,), SR1 (34,) och UR227,(4,).Utskottet har i likhet med regeringenberäknat medelsramen med utgångspunkt i1995 års riksdagsbeslut rörandeprogrambolagens resurser. Utskottet hardärvid funnit att medelsramen bör uppgåtill 4 ellersåledes mer än vadsom föreslagits i propositionen. Ikonsekvens härmed bör ävenmedelsberäkningen till programföretagenändras så att det beräknas 2 880,6miljoner kronor (60,) för SVT, (34,) för SRoch (4,) förUR.Radio medelstilldelning böruppräknas på samma sätt sommedelstilldelningen till SVT, SR och UR,dvs. med ett särskiltkompensationsindex, det s.k. SR-indexet.För 1997 bör Radio anvisas 36,4miljoner kronor (prisläge).Vidare anges i propositionen att denfaktor som är avgörande för behållningenpå rundradiokontot är utvecklingen avdet särskilda kompensationsindexet förpublic service-företagen. Regeringen harutgått från att nämnda index inte ökarmed under åren 1995 och 1996och att antalet TV-avgiftsbetalareförblir drygt 3,3 miljoner. böri enlighet med riksdagsbesluttillföra (i 1992års prisläge) till kontot fram t.o.m. år2000. Vidare föreslår regeringen iproposition 1995/96:160 Radio- och TV-lag en ändring av lagen (1989:41) om TV-avgift, innebärande att TV-avgiftenskall höjas med till 1 524kronor fr.o.m. den 1 januari 1997.Två motionsyrkanden behandlar frågan ommedelsberäkning till programbolagen.I motion Kr10 (v) föreslås att demedel, ca , somfrigörs när Granskningsnämndenfinansieras över statsbudgeten skallanvändas för programföretagensverksamhet (yrkande 10 delvis). I sammamotion synes ett yrkande syfta till attden besparing (159,3 miljoner kronorför SVT, SR och UR resp. 1,23 miljonerkronor för Radio , båda beloppen i1994 års prisläge) som riksdagenbeslutade om för publicservice-företagen för verksamhetsåret1997 skall återtas (yrkande 9 delvis).Utskottet vill inledningsvis erinra omatt frågan om TV-avgiftens storlekbereds av konstitutionsutskottet.Utskottet gör bedömningen att det medutgångspunkt i de förutsättningar somanges i propositionen och de prognosersom gjorts beträffande ingående balans irundradiokontot m.m. kommer att finnasett överskott på rundradiokontot underhela år 1997.Då det gäller medelsberäkningen förpublic service-verksamheten villutskottet anföra följande.Utskottet har i det föregående imotsats till vad som föreslås ipropositionen förordat attGranskningsnämnden även fortsättningsvisdelvis skall finansieras viaRundradiokontot. Utskottet avstyrkerdärför motion Kr10 yrkande 10 i häraktuell del.Vidare anser utskottet - då det gällerdet i motionen framförda kravet pååtertagande av besparingen för -att det inte finns anledning att frångådet beslut som tog omen besparing för programföretagen.Vad utskottet här anfört leder framtill att den sammanlagdamedelsberäkningen för de treprogramföretagen för bör uppgåtill 4 i 1994 årsprisläge. Av beloppet bör beräknas 60,eller2 för SVT, 34,70 %eller 1 för och4,eller förUR. Vidare bör i1994 års prisläge beräknas för RadioSweden. Slutligen bör 4,627 miljonerkronor (prisläge) beräknas pårundradiokontot för kalenderåret 1997för , medel somnämnden har att redovisa påstatsbudgetens inkomstsida.Vad utskottet sålunda anfört börriksdagen med anledning av propositionenoch med avslag på motion Kr10 yrkande 9i här aktuell del och yrkande 10 i häraktuell del som sin mening ge regeringentill känna.