bet · GJ01KrU11 · 1996-03-12 00:00:00 — Slutligen behandlarutskottet i korthet vissa särskildafrågor om jämställd idrott, bl.a. fråganom forskning om jämställd idrott.Allmänna bakgrundsuppgifterSom en bakgrund till den formellabehandlingen av motionsyrkandena villutskottet lämna följande information.Utskottet har under en följd av årbehandlat frågor om jämställd idrott.Detta har skett i anslutning tillbehandlingen av frågor om statens stödtill idrotten. Såväl somvåren 1994 ägnade utskottet storuppmärksamhet åt jämställdhetsfrågorna.De nu aktuella motionsyrkandena väcktesi . Senare under våren 1995tillkallades efter regeringensbemyndigande en särskild utredare föratt kartlägga fritidsverksamheten förkvinnor och män och analyserafördelningen av offentliga resurser tillsådan verksamhet ur ettjämställdhetsperspektiv. Utredaren somarbetat som en kommitté med namnetFritidsutredningen skulle bl.a. som ettled i fullgörandet av sitt uppdragundersöka de offentliga resursernasfördelning inom fritidssektorn ikommuner och föreningar. Slutresultatetav utredarens arbete har nyligenredovisats i betänkandet (SOU 1996:3)Fritid i förändring. Enligt vadutskottet inhämtat kommer betänkandetinom kort att bli föremål förremissbehandling. Här bör också nämnasatt hölls islutet av och att det vidmötet fattades en rad beslut som hartill syfte att förbättra jämställdheteninom idrotten. Vid bedömningen avmotionsyrkandena måste således tashänsyn till en rad omständigheter sominträffat sedan motionerna väcktes.Riksidrottsmötet antog enjämställdhetsplan inför 1990-talet.Planen syftade till att klargöra målenför jämställdhetsarbetet inomidrottsrörelsen och att visa på de vägarpå vilka målen för jämställdhetsarbetetkan och bör uppnås. Jämställd idrottinnebär enligt planen:- att flickor och pojkar, kvinnor ochmän, ges lika möjligheter att utöva sinidrott,- att kvinnlig och manlig idrottsutövningvärderas lika och prioriteras på ettlikvärdigt sätt,- att kvinnor och män har lika stortinflytande i beslutande organ,- att både kvinnors och mäns kunskaper,erfarenheter och värderingar tas tillvara och får påverka idrottensutveckling,- att arbetsformer och fördelning avuppdrag utformas så att kvinnor och mänfår lika stora möjligheter attmedverka.Följande delmål förjämställdhetsarbetet framtill sattes upp:- inom rådgivande och beslutande organ påalla nivåer skall kvinnor och män vararepresenterade med (gäller med undantag av idrotter som haren mycket låg andel kvinnligamedlemmar),- valberedningar på alla nivåer vilkaväljs skall bestå avlika antal kvinnor och män,- andelen kvinnliga och manliga tränareskall motsvarakönsfördelningen bland de aktiva inomresp. idrott,- andelen kvinnlig personal på högrebefattningar, såsom konsulent,generalsekreterare och liknande, skalluppgå till år 1995.Samtidigt med jämställdhetsplanenantog 1989handlingsprogrammet Idrottspolitiskoffensiv. Även i detta program behandlasjämställdhetsarbetet.Vid det som hölls islutet av redovisades enutvärdering av den antagnajämställdhetsplanen.Riksidrottsstyrelsens bedömning har isin helhet redovisats i ett föregåendeavsnitt, till vilket utskottet hänvisar.Riksidrottsstyrelsen konstaterar bl.a.att ett intensivt arbete bedrivits föratt idrottsrörelsen skulle nå deuppsatta målen och att synbara resultatuppnåtts men att de ovan angivnadelmålen inte nåtts. Därför krävs detett fortsatt jämställdhetsarbete på allanivåer inom idrottsrörelsen.Riksidrottsstyrelsen hänvisar bl.a. tillatt jämställdhetsaspekter måstegenomsyra samtliga verksamhetsområden. Idet vid mötet föreslagna idéprogrammethar det skett en integration avjämställdhetsfrågan i de olikadelområdena. Samma strävan finns i detföreslagna verksamhetsprogrammet. Föratt tydligt markera allvaret bakom demål som ställts upp påjämställdhetsområdet föreslogRiksidrottsstyrelsen vissastadgeändringar som med omedelbar verkanskulle träda i kraft. Riksidrottsmötetbeslöt i enlighet med styrelsens förslagatt det i stadgarskulle införas könskvotering vid val avsåväl de idrottsgemensamma organ somtillsätts av somstyrelserna i distriktsförbunden.Specialidrottsförbunden ålades att isina stadgar samt i normalstadgar förspecialidrottsdistriktsförbunden skrivain en regel om att styrelser ochvalberedningar skall bestå avrepresentanter för båda könen.Här bör också nämnas attFritidsutredningen bland sina förslagockså föreslagit en rad åtgärder som, omde genomförs, har direkt betydelse föridrottens jämställdhetsarbete. Såledeshar utredningen föreslagit attjämställdhet skall vara ett övergripandemål för det offentliga stödet påsamtliga nivåer till idrotten.Idrottsrörelsens jämställdhetsmålI enlighet med vad utskottet tidigareframhållit är förverkligandet av de avidrottsrörelsen uppställdajämställdhetsmålen ett viktigt inslag iarbetet på att stärka idrottenstrovärdighet. som det kanbeklagas att de uppställdadelmålen på området inte uppnåtts, kanutskottet konstatera attRiksidrottsmötet fattat beslut omkvotering till beslutande organ inomidrottsrörelsen som framstår som ägnadeatt påskynda måluppfyllelsen.Riksidrottsmötet har också fattat andrabeslut som likaledes synes ägnade attpåskynda måluppfyllelsen. Utskottettänker härvidlag på den uppmärksamhetjämställdhetsfrågan ägnas i det vidmötet antagna idéprogrammet och i detantagna förslaget tillverksamhetsinriktning för de närmasteåren.Regeringen uppmärksammar fortlöpandefrågan om jämställdhet inom idrotten (sebl.a. 1993/94:KrU11). Utskottetförutsatte att regeringenvid kommande överväganden om bl.a.anslagsfrågor som rör idrottsrörelsenbeaktar resultatet av insatserna påjämställdhetsområdet. Med hänsyn tillinnehållet i de förslag somFritidsutredningen lagt fram och sombl.a. innebär att jämställdhet skallvara ett övergripande mål för detoffentliga stödet på samtliga nivåertill idrotten får regeringen anledningatt pröva om denskall förelägga förslag sominnebär att jämställdhet inom idrottenskall främjas genom ekonomiskastyrmedel. Remissbehandlingen avutredningens slutbetänkande bör inteföregripas.Utskottet vill framhålla attjämställdhetsfrågan inom idrottenfortfarande har hög aktualitet. anfört i det föregåendeinnebär att utskottet står fast vid vadutskottet uttalade i häraktuellt avseende, nämligen attutskottet förutsätter att regeringen vidkommande överväganden om bl.a.anslagsfrågor som rör idrottsrörelsenbeaktar resultatet av insatserna påjämställdhetsområdet.Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet att tarnågot initiativ med anledning avmotionskraven i motion Kr413 (kds)yrkande 8, motion Kr417 (fp) yrkande 3och motion A807 (c) yrkande 41, samtligayrkanden i motsvarande del. Vad som ihär aktuellt avseende - utan att någotformellt yrkande framställs - anförs imotion Kr412 (c) yrkande 7 bör enligtutskottets mening inte heller föranledanågot initiativ.Kommunernas insatser för jämställdidrott och annan fritidsverksamhetI tre motioner tas upp frågor omkommunernas insatser för jämställdidrott. Motionärerna bakom motion Kr412(c) anser - med hänvisning till minskadeinsatserna i kommunerna till idrott ochfritid - att det finns skäl att göra engrundlig analys av hur det påverkarjämställdheten inom idrotten.Motionärerna utvecklar detta närmare.Resultatet av den begärda analysen börutgöra underlag för att ökajämställdheten inom idrotten. Likartadesynpunkter om effekterna av minskadekommunala insatser på idrottsområdetanförs i motion A802 (fp). Motionärernaanser att en rimlig målsättning ikommunerna bör vara att resurser förfritid styrs mot en större jämställdhetmellan kvinnor och män och attutgångspunkten bör vara att fördelningenmellan kvinnliga och manligaidrottsaktiviteter blir lika stor. Imotion A807 (c) anförs att det ärangeläget att alla kommunalpolitiker tarsitt ansvar och vågar prioriteraflickors idrott.Utskottet vill med anledning avmotionsyrkandena anföra följande.Som inledningsvis angetts tillsattesFritidsutredningen, sedan de häraktuella motionerna väcktes. Iutredningsdirektiven angavs attutredaren skall undersöka de offentligaresursernas fördelning inomfritidssektorn i kommuner ochföreningar. Utredaren borde vidare bl.a.belysa om något av könen missgynnas idenna fördelning och i sådan fallnärmare analysera orsakerna till dettasamt överväga om och huromprioriteringar av resurserna kan ske.I enlighet med sina direktiv harutredaren gjort en analys avfördelningen av de offentliga resursernatill kvinnor och män. Utredaren harinventerat de fritidsvaneundersökningarsom redan finns, t.ex. i Statistiskacentralbyråns (SCB:s) material. En egenkommunundersökning har gjorts isamarbete med i form aven enkät till samtliga kommuner. Vidarehar en specialstudie gjorts av åttakommuner utifrån deras egna kultur- ochfritidsvaneundersökningar. Fördjupadestudier har därefter gjorts beträffandetvå av dessa åtta kommuner. Utredarenhar också uppdragit åt Idrottsekonomisktcentrum (IEC) att kartlägga hurkostnader inom fritidssektorn fördelasmellan könen.Utredaren (s. 98-99) anger attresultatet av undersökningarna visar attca av kontantbidragen och ca 60 %av anläggningsbidragen kommer män tilldel och att således av dessabidrag kommer kvinnor till del.Utredaren påpekar att siffrorna inte fåruppfattas som exakta dåberäkningsinstrumenten varit alltförtrubbiga och då det saknas relevantinformation om könsfördelningen blandanläggningsnyttjarna och frekvens inyttjande. Ingen beräkning visar dockatt flickorna tillgodogjort sig mer änpojkarna av resurserna.Utredaren anför på grundval avframtaget material att den största delenav det kommunala stödet - -går till anläggningar och att det är mänsom dominerar utnyttjandet avanläggningar. De ungdomar som är med iföreningsdrivna aktiviteter får störredelen av det kommunala stödet inomfritidssektorn. De som dessutom bedriversin föreningsdrivna verksamhet ikommunala anläggningar får ut mest avdet kommunala stödet inomfritidssektorn. Enligt enkäten är denvanligaste kommunala satsningen, närflickor skall prioriteras, byggande avridhallar. Redovisningen avaktivitetsbidrag inom kommunerna ärkönsneutral. Bidragssystemet gynnar högaktivitet och sammankomster med fleradeltagare, dvs. Enligtutredaren visar resultaten avspecialstudien av åtta kommuner attkontantbidragen baserade på aktivitetoch deltagarantal tenderar att missgynnaflickor.Utredaren konstaterar att kommunernai mycket varierande omfattning har gjortegna undersökningar av medborgarnasfritidsvanor och att många kommunerfattar fritidspolitiska beslut utanordentligt beslutsunderlag.På grundval av det utredningsmaterialsom tagit fram framfört ett stort antal förslag somrör kommunernas fritidsverksamhet. Dessahar redovisats i ett föregående avsnitt.Remissorganen har således fått ett riktmaterial att diskutera, då det gällersåväl fakta som förslag. Utskottet harunder hand inhämtat att remissen kommeratt bli omfattande och bl.a. kommer attrikta sig till ett stort antal kommuner.Det finns anledning anta att desynpunkter som kommer att framföras avremissinstanserna kommer att kunnatillföra ärendet värdefulla synpunkter.Självfallet bör inte föregripasynpunkterna från remissinstanserna ochden fortsatta beredningen av ärendet iregeringskansliet. Motionerna i häraktuella delar bör därför inte föranledanågon åtgärd (motion Kr412(c) yrkande 7, motion A802 (fp) yrkande7 och motion A807 (c) yrkande 41delvis).ForskningI motion Kr417 (fp) anförs attforskningen om kvinnors situation iidrotten bör uppmärksammas.Utskottet delar denna uppfattning. Detär därför glädjande att frågan omforskning och utvecklingsarbete i ettbredare perspektiv - som avser ävenannan fritidsverksamhet än idrott -tagits upp av Fritidsutredningen.Utredaren föreslår, som framgår av etttidigare avsnitt, att medel avsätts tillforskning om flickors och kvinnorsfritid med ett genusteoretisktperspektiv. Även denna fråga bör kunnafå en bredare belysning avremissinstanserna. Inte heller i häraktuellt avseende bör remissbehandlingenoch den fortsatta beredningen iregeringskansliet av ärendet föregripas.Motionen påkallar inte någon riksdagensåtgärd i här aktuell del (yrkande 3delvis).SkolanSlutligen tar utskottet upp två frågorsom avser skolan och jämställd idrott.Motionärerna bakom motion Kr413 (kds)yrkar att kvotering vid intagningen påidrottsgymnasier skall införas så attlika många flickar som pojkar fårmöjlighet att utöva och utveckla sinidrott som de studerar.Med anledning av vad motionärernaanfört har utskottet inhämtat följande.Sedan beslutat omvissa förändringar i fråga om deriksrekryterande idrottsutbildningarna,fattade i december månadbeslut om innehållet i föreskrifterrörande dessa utbildningar (SKOLFS1995:63). Antalet intagningsplatseruppgår till totalt 500, varav 353 avserindividuella idrotter. Könsfördelningeninnebär att av platserna skalltilldelas kvinnor. Merparten avplatserna för ett visstspecialidrottsförbund på viss ort ärjämt fördelade mellan män och kvinnor. Ivissa sporter - bandy, ishockey ochtyngdlyftning - är samtliga platseravsedda för män. Av platserna förridsport och konståkning är avseddaför män och för kvinnor.Utskottet anser med hänvisning tilldet anförda att det inte är motiveratmed något initiativ medanledning av motion Kr413 i aktuell del(yrkande 8 delvis).Den främsta grunden till idrottsintresseläggs i skolan, anförs i motion A807(c). Skolans idrottsundervisning måsteutformas så att flickor känner sigdelaktiga och stimuleras till fortsattmotion och idrottsutövande på fritiden.Enligt kursplanen för idrott ochhälsa i (SKOLFS 1994:3)skall eleverna få en bred erfarenhet avolika aktiviteter och kunnavälja vad som passar dem bäst. De skallockså kunna ta ansvar för sin egenfysiska träning och utveckla ettbestående intresse för motion, idrottoch friluftsliv. Bland de mål somsärskilt uttrycks för undervisningen kannämnas att skolan skall sträva efter att eleverna får förståelse och ettbestående intresse för regelbundenfysisk aktivitet och grundlägger godavanor som kan leda till hälsa ochvälbefinnande och att eleven utvecklarförmågan att leka och idrotta på egenhand eller tillsammans med kamrater ochta ett växande ansvar för sin egenfysiska träning . Undervisningen skallta hänsyn till elevernas skildaförutsättningar och bidra tilljämställdhet genom att beakta dekönskillnader som finns mellan flickoroch pojkar när det gäller t.ex. fysiskförmåga, skaderisker, kroppsuppfattningoch förutsättningar i övrigt. Liknanderiktlinjer finns i kursplanen för idrottoch hälsa i gymnasieskolan (SKOLFS1994:9).Såvitt kulturutskottet kan finna -utbildningsfrågor bereds iutbildningsutskottet - har de redovisadeläroplanerna ett sådant innehåll attidrottsundervisningen kan få en sådaninriktning som motionärerna syftar till.Syftet med motionskravet får därmedanses tillgodosett (motion A807 yrkande41 delvis). Det ankommer på de enskildakommunerna, skolorna och lärarna attleva upp till de ambitioner som anges iläroplanerna. beträffande idrottsrörelsensjämställdhetsmålatt avslår motion1994/95:Kr413 yrkande 8 i denna del,motion 1994/95:Kr417 yrkande 3 i dennadel och motion 1994/95:A807 yrkande 41i denna del,2. beträffande kommunernas insatserför jämställd idrott och annanfritidsverksamhetatt avslår motion1994/95:Kr412 yrkande 7, motion1994/95:A802 yrkande 7 och motion1994/95:A807 yrkande 41 i denna del,3. beträffande viss forskningatt avslår motion1994/95:Kr417 yrkande 3 i denna del,4. beträffande kvotering vidintagning till idrottsgymnasieratt avslår motion 1994/95:Kr413 yrkande 8 i denna del,5. beträffande viss fråga omutformningen av idrottsundervisningenatt avslår motion A807yrkande 41 i denna del.Stockholm den 12 mars 1996På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), (), BeritOscarsson (s), (), LeoPersson (s), (), LennartFridén (m), (),(), (), (), JanBackman (m), (), LarsLilja (s), (),Skånberg (kds) och ElizabethNyström (m).Särskilda yttranden1. Idrottsrörelsens jämställdhetsmål(mom. 1)() anför:Det ekonomiska stödet skall fördelas påsådant sätt att flickor får stöd för denidrott de faktiskt utövar. De skall intebehöva göra om sig för att få ekonomisktstöd på lika villkor. I det sammanhangetvill jag påminna om att den störstasportgrenen för flickor är ridsport.Många ägnar sig dessutom åtfritidsverksamheter såsommotionsgymnastik och dans, verksamhetersom har svårt att erhålla ekonomisktstöd i dag.2. Utformningen av utskottets hemställan(samtliga mom.)() anför:Jag har ställt mig bakom betänkandet idess helhet. Betänkandet genomsyras aven positiv syn på insatser för jämställdidrott. Aktuella motioner får ett mycketpositivt bemötande. Därför anser jag attmotionerna ej skulle ha avslagits utanansetts besvarade. Sammanfattning 1Motionerna 1Riksidrottsmötet , m.m. 2Vissa bakgrundsuppgifter 2Utvärdering av idrottensjämställdhetsplan 1989 1995 3Beslut av 1995 rörandejämställdhetsrapporten 4Idéprogram för idrottsrörelsen 4Verksamhetsinriktning ochekonomisk plan 1997 4Fritidsutredningen 5Tidigare riksdagsbehandling 7Utskottet 9Allmänna bakgrundsuppgifter 9Idrottsrörelsens jämställdhetsmål 11Kommunernas insatser för jämställdidrott och annan fritidsverksamhet 12Forskning 13Skolan 13Hemställan 14Särskilda yttranden 151. Idrottsrörelsensjämställdhetsmål (mom. 1) 152. Utformningen av utskottets hemställan(samtliga mom.) 15