bet · GJ01AU6 · 1996-02-08 00:00:00 — I detta betänkande behandlas tolvmotioner rörande vissa frågor omkompetensutveckling m.m. Samtligabehandlade yrkanden avstyrks avutskottet med hänvisning till pågåendeberedningsarbete. Motioner från allmänna motionstiden 19941993/94:A228 av ochLars Svensk (kds) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär enutredning om en allmänkompetensutvecklingsförsäkring.1993/94:A254 av m.fl.(s) vari yrkas26. att hos regeringen begärett åtgärdsprogram förkompetensutveckling i näringslivet och igemensam verksamhet i enlighet med vadsom anförts i motionen.1993/94:Ub314 av och (c) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts omkompetensutveckling för småföretagare.1993/94:Ub319 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheten att erbjudanyföretagare tillgång till systemet medutbildningscheckar.1993/94:Ub906 av m.fl.(s) vari yrkas3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att kompetensutveckling ochutbildning skall ha en mer framskjutenställning bland dearbetsmarknadspolitiska medlen,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att arbetsmarknadens parterbör rekommenderas att i avtal regleraatt av arbetstiden avsätts förkompetensutveckling av alla anställda,8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att analysera ochutarbeta förslag till ekonomiskaincitament till kompetensutveckling.1993/94:N305 av m.fl.(s) vari yrkas12. att hos regeringen begäratt regeringen senast i samband medkompletteringspropositionen återkommermed ett förslag till ett hållbart ochsammanhållet program för att ökakompetensutvecklingen i näringslivet.Motion väckt med anledning avproposition 1993/94:1471993/94:A40 av m.fl. (s)vari yrkas10. att hos regeringen begärett åtgärdsprogram förkompetensutveckling i näringslivet och igemensam verksamhet i enlighet med vadsom anförts i motionen.Motioner från allmänna motionstiden 19951994/95:A261 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ett åtgärdsprogram förkontorsadministratörers omorientering.1994/95:A270 av ochGöthe () vari yrkas12. att hos regeringen begärförslag till en ny form aveftergymnasiala kvalificeradeyrkesutbildningar i samverkan medföretagaren.1994/95:A271 av m.fl. (kds)vari yrkas15. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om inrättande av personligautbildningskonton.1994/95:K811 av () variyrkas7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om tillsättandet av en utredningsom belyser effekterna avinformationsteknologin på arbetslivetsorganisation och de därav följande konsekvenserna för trygghetssystemensutformning och möjligheterna attfinansiera dessa.1994/95:N301 av m.fl. (kds)vari yrkas9. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ökade insatser för enfortlöpande kompetensutveckling iarbetslivet, InledningI det följande behandlas frågor omkompetensutveckling i motioner från denallmänna motionstiden resp. år1995. Ett yrkande som behandlas,nämligen i motion 1993/94:A40, harväckts med anledning av proposition1993/94:147 Jämställdhetspolitiken:Delad makt - delat ansvar. Motionernatar upp behov av kompetensutveckling iarbetslivet, för olika yrken ochsektorer inom arbetslivet samt olikaförslag för att öka kompetensen.Ett särskilt påpekande bör göras attkompetensutveckling är ett brett områdesom av olika skäl har förekommit inomflera utskotts beredningsområden.Arbetsmarknadsutskottet har tidigarebehandlat motioner från olika partier påkompetensutvecklingsområdet, bl.a. ibetänkandena /94:AU5, 1994/95:AU9, 1994/95:AU11, 1994/95:AU13 och1994/95:AU15.Vissa frågor om kompetensutveckling m.m.I åtta motioner tas behov avkompetensutveckling upp, bl.a. i sambandmed förändringar i arbetslivet.Socialdemokraterna tar i motionerna1993/94:A40 (yrk. 10), 1993/94:A254(yrk. 26), 1993/94:N305 (yrk. 12) samt1993/94:Ub906 (yrk. 5) upp arbetslivetsförändringar samt de därav föranleddalångsiktigt ökande kompetenskraven.Kompetensutvecklingen på arbetsplatsernabör enligt motionärerna kopplas ihop meden förändrad arbetsorganisation, därarbete och lärande går hand i hand.Målsättningen bör vara att upp mot 2 %av arbetstiden genomsnittligt användsför kompetenshöjande utbildning påarbetsplatserna. Ett åtgärdsprogram bördärför begäras av regeringen.I ovan nämnda motion 1993/94:Ub906(yrk. 3, 8) påpekas vidare att det finnsett mycket stort behov av utbildning somavser de arbetslösa.Arbetsmarknadsutbildning i olika formerär därför synnerligen viktig även i perspektivet av en nationellkompetenshöjning. Det finns olikamodeller för att stödja enkompetensutveckling genom ekonomiskaincitament. Dessa bör analyseras isamverkan med arbetsmarknadens parter,anser motionärerna.Kristdemokraterna anser i motionerna1994/95:A271 (yrk. 15) och 1994/95:N301(yrk. 9) att de ökande kraven iarbetslivet ställer krav på fortlöpandekompetensutveckling. Incitamenten tillegen kompetensutveckling måsteförstärkas enligt motionärerna.Personliga utbildningskonton kan varaett sätt att höja kompetensen hosyrkesarbetande. Att genom skatteavdraguppmuntra avsättningar till ett egetutbildningskonto skulle kunna gemöjligheter för fler att studera påhögskolenivå.Anders () begär i motion1994/95:A261 ett åtgärdsprogram förkontorsadministratörer. Problemet är attkontorsbranschens kris inte är likauppmärksammad som t.ex. byggbranschens,möjligen därför att det handlar omkvinnor. AMS bör därför föreslå ettåtgärdsprogram förkontorsadministratörers omorienteringoch kompetensutveckling.Rose-Marie Frebran och () begär i motion 1993/94:A228 att enutredning tillsätts med uppdrag attutreda möjligheterna till en allmänkompetensutvecklingsförsäkring.Utredningen bör utgå dels frånindividens perspektiv, dels från ettsamhällsekonomiskt perspektiv.Utskottet anför följande.Riksdagen har tagit uppkompetensutvecklingsfrågor i samband medbehandlingen av proposition 1995/96:25En politik för arbete, trygghet ochutveckling (FiU1, rskr. I detnämnda betänkandet redogörs för deutredningar som pågår över ett brettfält i syfte att öka kunskaper ochkompetens (s. 96 f.). Utredningarnagäller i första hand förlängning avskolpliktstiden, det inre arbetet iskolan, översyn av lärarutbildningen,ett nationellt kunskapslyft för vuxna,distansutbildning samt fortsattreformering av studiestödet. I enlighetmed finansutskottets förslag avslogriksdagen mot denna bakgrund de isammanhanget aktuella motionsyrkandena.Utredningen om ett nationelltkunskapslyft för vuxna (dir. 1995:67)skall i ett första steg föreslå mål förett sådant kunskapslyft som en del i enstrategi för ett livslångt lärande.Därvid skall kommittén bedöma om deallmänna målen för den samhällsstöddavuxenutbildningen behöver revideras, ochhur dessa mål skall kompletteras för attomfatta alla former av vuxenutbildning.I ett andra steg skall kommittén, medbeaktande av den centrala frågan omansvaret för utbildningens finansiering,ta ställning till vilket ansvar somskall vila på den offentligtfinansierade utbildningen och påarbetslivet för olika typer avutbildningsinsatser samt föreslå vilketansvar varje individ bör ta för sin egenkompetensutveckling.Utskottet har inhämtat attutredningsarbetet kommer att resultera iett första delbetänkande, som bl.a. tarupp mål för ett nationellt kunskapslyftför vuxna, i mars 1996.Även den arbetsmarknadspolitiskakommittén (dir. 1993:132, dir. 1995:33)tar upp kompetensutvecklingsfrågor. Hurarbetsmarknadspolitiken bättre skallbidra till att stödjakompetensutvecklingen i arbetslivet ären huvudfråga för kommittén. Bl.a. skallsamspelet mellanarbetsmarknadsutbildning, övrigvuxenutbildning och den reguljära skolananalyseras. Kommitténs slutbetänkandeväntas i början av år 1996.Vidare skall nämnas utredningen omkunskapsbildning i arbetslivet, vilken imars 1994 avlämnade betänkandet Kunskapför utveckling, SOU 1994:48. Ibetänkandet lämnas förslag till hur ettsystem för kunskapsspridning inomarbetslivsområdet skall organiseras ochfinansieras. Förslagen bereds förnärvarande inom regeringskansliet.Kompetensutvecklingsfrågor har ocksåbetydelse för de i motion 1994/95:A261upptagna kontorsadministratörerna. TCOhar i en skrivelse tillstatsrådet anfört attantalet kontorsadministratörer harminskat mellan 1990 och 1994.Enligt TCO krävs bl.a. satsningar påverklig kompetensutveckling för attförhindra fortsatt utslagning.Kompetensutveckling betonas även i EU-samarbetet. Mål 4 avser att genomkompetensutveckling av anställdaunderlätta omställningen vidstrukturförändringar och förändring avproduktionssystem. Kompetensutvecklingär också mål för gemenskapsinitiativenEMPLOYMENT och ADAPT samt förutbildningsprogrammen ochSOKRATES. Avsikten är att få till ståndviss samordning mellan de nämndaprogrammen. Den svenska staten satsar ca350 och EU likamycket inom ramen för den europeiskasocialfondens Mål 4. Det är AMS somsvarar för administration avutbetalningarna från socialfonden.Med hänvisning till vad sålundaredovisats kan det konstateras attkompetensutvecklingsfrågorna är inne ien fas av grundlig beredning. Utskottetanser att detta beredningsarbete böravvaktas. De aktuella motionerna,1993/94:A40 (yrk. 10), 1993/94:A228,1993/94:A254 (yrk. 26), 1993/94:N305(yrk. 12), 1993/94:Ub906 (yrk. 3, 5 och8), 1994/95:A261, 1994/95:A271 (yrk. 15)och 1994/95:N301 (yrk. 9) avstyrkssåledes.Kompetensutveckling för små- ochnyföretagare tas upp i två motioner.Kompetensutveckling för småföretagaretas upp i motion 1993/94:Ub314 av RosaÖsth och (). Enligtmotionärerna saknar många småföretagaregrundläggande företagsutbildning, vilketbromsar upp utvecklingen. Utbildnings-och utvecklingscheckar skulle kunnaanvändas för att öka kompetensen.Försöksprojekt kan förläggas tillutvecklingssvaga regioner.Jan () framför likartade kravi motion 1993/94:Ub319. Enligtmotionären bör nyföretagare kunnaerbjudas utbildningscheckar. Starta-eget-bidraget, den enda åtgärd som ärinriktad på att skapa företagare ochinte löntagare, bör kunna kombineras medutbildningscheckar.Utskottet anför följande.De små företagens situation, bl.a. ifråga om kompetensutveckling, harredovisats i betänkandet Kunskap förutveckling (SOU 1994:48). Dessa frågorär under beredning inomregeringskansliet.Regeringen har under hösten 1995tillsatt en utredning för att göra enöversyn av det statliga företagsstödetoch dess effekter på det svenskanäringslivet. Utredningen (dir.1995:124) skall bl.a. överväga möjligaalternativ till finansiella stöd och seöver möjligheterna att omfördela stödettill andra ändamål som t.ex. utbildning,kompetenssatsningar och ökadteknikspridning. Möjligheterna tillregional utveckling skall särskiltbeaktas. Kommittén skall redovisa sinaförslag senast den 30 april 1996.Utskottet har ovan redovisat Mål 4-programmet inom ramen för den europeiskasocialfonden. I detta sammanhang skallläggas till att grupper som är aktuellaför stöd enligt Mål 4-programmet ofta ärverksamma i små och medelstora företag.Regeringen anför i proposition1995/96:25 (s. 15) att det är viktigtatt egen- och småföretagare gesmöjlighet till kompetensutveckling ianslutning till detta program.Med hänvisning till pågåendeberedningsarbete avstyrker utskottetmotionerna /94:Ub314 och1993/94:Ub319.Gullan och ()framhåller i motion 1994/95:A270 (yrk.12) vikten av en långsiktig strategi förkunskapsuppbyggnad i stället för hastigthopkomna förslag inomarbetsmarknadspolitiken. Särskilt behövseftergymnasiala kvalificeradeyrkesutbildningar i samverkan medföretagen. Regeringen bör återkomma medförslag i denna riktning.Utskottet vill anföra följande.I mars 1995 överlämnades betänkandetYrkeshögskolan - Kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning (SOU1995:38) till regeringen. Utredningentar upp kraven på arbetskraftenskompetens och redovisar förslag angåendekvalificerad eftergymnasialyrkesutbildning. En ny struktur, kalladYrkeshögskolan, förordas. Denna skulleutgöra en fast organisation förutveckling, planering, prioritering,kvalitetssäkring, utvärdering ochfinansiering av den eftergymnasialayrkesutbildningen. Man förordar attdenna ges av existerandeutbildningsanordnare. Ett nytt organ,Yrkeshögskolestyrelsen, föreslås bliinrättat i varje län. Ett särdrag iYrkeshögskolan är att en väsentlig delav utbildningen sker i form av lärande iarbete i företag eller på andraarbetsplatser.Remissbehandlingen av betänkandet haravslutats under hösten 1995.En proposition är aviserad till slutetav . Enligt pressmeddelandefrån , dateratden , kommer regeringenatt lägga fram förslag omförsöksverksamhet med kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning.Försöksverksamheten inleds redan i åroch skall omfatta ca 1 700 platser.Försöksverksamheten syftar bl.a. tillatt pröva och utveckla de pedagogiskaoch organisatoriska formerna förutbildningen.Med hänvisning till pågåendeberedningsarbete bör motion 1994/95:A270(yrk. 12) inte föranleda någonriksdagens åtgärd. Den avstyrks således.I motion 1994/95:K811 (yrk. 7) föreslårMats () att effekterna avinformationsteknologin på arbetslivetsorganisation samt konsekvenserna förtrygghetssystemen utreds. Att baserastatens inkomster på uppgifter frånarbetsgivare kommer att bli svårare nären allt större del av de ekonomiskatransaktionerna sker mellan små företagi olika länder. En statlig utredning börtillsättas som i första hand kartläggerkonsekvenserna av den pågåendeutvecklingen.Utskottet vill i detta sammanhangredogöra något för hanteringen avinformationsteknikfrågorna.Som bakgrund kan nämnas att regeringenden (dir. 1995:1)tillkallade en kommission för att främjaanvändningen av informationsteknik (IT).En av uppgifterna är att lämna förslagtill åtgärder som främjar användningenav IT med särskild inriktning påföretagande och arbetsliv samtutbildning och kompetensutveckling. arbetsprogram 1995-1996(SOU 1995:68) överlämnades tillregeringen i juni 1995.Uppdraget till gällertill utgången av år 1996.Regeringen har aviseratatt en proposition om åtgärder för attbredda och utveckla användningen avinformationsteknik kommer att läggasfram i mars månad 1996.Rekommendationerna års , vilken överlämnadebetänkandet Vingar åt människans förmåga(SOU 1994:118), har delvis överlämnatstill ochkompetensutveckling. finansiera satsningar som främjaranvändningen av IT. Stiftelsen verkardels genom egna initiativ, dels pågrundval av ansökningar om medel. Syftetär bl.a. att starta processer isamhället som utvecklar kunskapen ochkompetensen kring informationstekniken.Vidare vill utskottet i detta sammanhangnämna Toppledarforums verksamhet.Toppledarforum är en arbetsgrupp förverksamhetsutveckling i offentligförvaltning med stöd avinformationsteknik. Den leds avsamordningsminister ochbestår i övrigt av ett tiotalverkschefer samt de verkställandedirektörerna i . Målet är att skapaen öppen elektronisk infrastruktur förinformationsförsörjning.Finansdepartementet och Statskontoretbiträder Toppledarforum i det löpandearbetet. Prioriterade områden ochprojekt är bl.a. lagfrågor, pris- ochansvarsfrågor och standardisering avgränssnitt för gemensamma dataflöden.Med hänsyn till det pågåendeberedningsarbetet avstyrker utskottetmotion /95:K811 (yrk. beträffande behov avkompetensutvecklingatt avslår motionerna1993/94:A40 yrkande 10, 1993/94:A228, 1993/94:A254 yrkande 26,1993/94:N305 yrkande 12, 1993/94:Ub906 yrkandena 3, 5 och 8,1994/95:A261, 1994/95:A271 yrkande 15och 1994/95:N301 yrkande 9,2. beträffandekompetensutveckling för små- ochnyföretagareatt avslår motionerna1993/94:Ub314 och 1993/94:Ub319,3. beträffande eftergymnasialakvalificerade yrkesutbildningaratt avslår motion1994/95:A270 yrkande 12,4. beträffandeinformationsteknologin ocharbetslivets organisationatt avslår motion1994/95:K811 yrkande 7.Stockholm den 8 februari 1996På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), ChristelAnderberg (m), (),(), (),(), () ochMargareta ().Gotab, 1996