bet · GJ01UU13 · 1996-03-07 00:00:00 — Vapenexportpolitiken hos EU:smedlemsstater (mom. 61)() och () anserdels att den del av utskottetsbetänkande som på s. 100 börjar med har ingen och slutarmed 41 som besvarade bort ha följandelydelse:Utrikesutskottet delar inteförsvarsutskottets bedömning i dennafråga. Det är i ställetutrikesutskottets uppfattning attregeringen, om vapenexporten kommer upppå dagordningen, med veto skall motsättasig varje förändring, som kan bidra tillatt vårt nationella självbestämmande omstränga regler för vapenexportinskränks. Dessutom bör regeringenaktivt arbeta för att detförsvarsindustriella samarbetet länderemellan inte skall främjas.Det anförda bör med anledningav motionerna 1995/96:U21 (kds) yrkande35, 1995/96:U22 (v) yrkande 31 samt1995/96:U29 (mp) yrkande 41 som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 61 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse:61. beträffande vapenexportpolitikenhos EU:s medlemsstateratt med anledning avmotionerna 1995/96:U21 yrkande 35,1995/96:U22 yrkande 31 samt1995/96:U29 yrkande 41 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,38. Kommissionens roll i samarbetet inomtredje pelaren (mom. 63)() anserdels att den del av utskottetsbetänkande som på s. 104 börjar med har och slutar med därmed besvarats bort ha följandelydelse:Utrikesutskottet anser för sin del attkommissionen, för att effektiviserabrottsbekämpningen inom EU, bör fåinitiativrätt när det gäller samarbeteti rättsliga och inrikes frågor, bl.a.när det gäller polissamarbetet.Det anförda bör med anledningav motionerna 1995/96:U21 (kds) yrkande41 och 1995/96:U23 (m) i berörd del somsin mening ge regeringen till känna.dels att moment 63 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse:63. beträffande kommissionens roll isamarbetet inom tredje pelarenatt med anledning avmotionerna 1995/96:U21 yrkande 41 och1995/96:U23 i berörd del som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,39. Inre gränskontroll (mom. 64)() anserdels att den del av utskottetsbetänkande som på s. 105 börjar med noterar skatte- ochjustitieutskottens och slutar med sombesvarade bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet anser att man i Nordensedan länge kombinerat fri rörlighet förpersoner med bevarad gränskontroll.Tullkontrollen har inte inneburit någotallvarligt hinder för den friarörligheten och har möjliggjort eneffektiv kontroll av narkotikahandel,vapensmuggling m.m. Inom EU anser manatt tullkontrollen vid gräns mot tredjeland är en självklar metod för attbekämpa narkotikahandel och annanbrottslighet. Kontrollen vid de inregränserna vill man ersätta med ökatsamarbete. Detta kommer självklart attleda till ökade krav på olikakompenserande åtgärder som inrikeskontrollinsatser av polis, införande avnya dataregister m.m. Härigenomförstärks samhällenas polisiärakaraktär. anser attregeringen vid regeringskonferensen börverka för att medlemsländerna ges enfortsatt rätt till inre gränskontrollernär det gäller narkotika, vapen m.m.Det anförda bör med anledning avmotionerna 1995/96:U22 (v) yrkande 48,1995/96:29 (mp) yrkande 45 i berörd delsamt 1995/96:U30 (s) yrkande 7 gesregeringen till känna.dels att moment 64 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse:64. beträffande inre gränskontrollatt med anledning avmotionerna 1995/96:U22 yrkande 48,1995/96:29 yrkande 45 i berörd delsamt 1995/96:U30 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,40. Europol (mom. 65)() anserdels att den del av utskottetsbetänkande som på s. 105 börjar med noterarjustitieutskottets och slutar med iberörd del som besvarade bort haföljande lydelse:Utrikesutskottet vill för sin delframhålla att bekämpandet av denorganiserade brottsligheten är engränsöverskridande uppgift som krävergemensamma åtgärder och ett långt gångetnära samarbete. villdärför att regeringen skall verka förett närmare samarbete, även på detoperativa området, inom Europol.Det anförda bör med anledningav motionerna 1995/96:U19 (fp) yrkande 5i berörd del, 1995/96:U21 (kds) yrkande38 samt 1995/96:U23 (m) i berörd del somsin mening ge regeringen till känna.dels att moment 65 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse:65. beträffande Europolatt med anledning avmotionerna 1995/96:U19 yrkande 5 iberörd del, 1995/96:U21 yrkande 38samt 1995/96:U23 i berörd del som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,41. Europol (mom. 65)() anserdels att den del av utskottetsbetänkande som på s. 105 börjar med noterarjustitieutskottets och slutar med iberörd del som besvarade bort haföljande lydelse:Utrikesutskottet konstaterar attgemensamma polisinsatser är nödvändigaför att kunna bekämpa den grovagränsöverskridande brottsligheten inomEU. Europol bör därför erhålla vissaoperationella befogenheter. Eventuellaoperationer inom medlemsländerna måsteemellertid alltid ske under ledning avnationell polis.Det anförda bör med anledningav motionerna 1995/96:U19 (fp) yrkande 5i berörd del, 1995/96:U21 (kds) yrkande38 samt 1995/96:U23 (m) i berörd del somsin mening ge regeringen till känna.dels att moment 65 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse:65. beträffande Europolatt med anledning avmotionerna 1995/96:U19 yrkande 5 iberörd del, 1995/96:U21 yrkande 38samt 1995/96:U23 i berörd del som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,42. Samarbetet i rättsliga och inrikesfrågor i övrigt (mom. 67)() anserdels att den del av utskottetsbetänkande som på s. 107 börjar med Meddet ovan anförda och slutar med sombesvarade bort ha följande lydelse:Säkerheten inom EU:s gränser måstestärkas. Flera delar av EU:s juridiskaoch inrikespolitiska samarbete (asyl-,viserings-, invandringspolitik ochgränskontroller) bör, enligtutrikesutskottet, därför genomgå enharmoniseringsprocess och integreras igemenskapspelaren. Det innebär bl.a. attdessa områden placeras underparlamentets politiska kontroll ochdomstolens juridiska kontroll samt attbeslutsfattandet blir effektivare.Medlemsländernas legitima rätt att värnaterritoriell suveränitet och integritetsamt medborgarnas säkerhet skall intepåverkas av en sådan reform.Det anförda bör med anledningav motionerna 1995/96:U19 (fp) yrkande 5i berörd del, 1995/96:U21 (kds) yrkande37, 1995/96:U22 (v) yrkandena 50 iberörd del och 51, 1995/96:U23 (m) iberörd del, 1995/96:U25 (c) yrkande 20 iberörd del, 1995/96:U29 (mp) yrkande 45i berörd del och 46 samt 1995/96:U30 (s)yrkande 1 i berörd del som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 67 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse:67. beträffande samarbetet irättsliga och inrikes frågor i övrigtatt med anledning avmotionerna 1995/96:U19 yrkande 5 iberörd del, 1995/96:U21 yrkande 37,1995/96:U22 yrkandena 50 i berörd deloch 51, 1995/96:U23 i berörd del,1995/96:U25 yrkande 20 i berörd del,1995/96:U29 yrkande 45 i berörd deloch 46 samt 1995/96:U30 yrkande 1 iberörd del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,43. Plats för parlamentets verksamhet(mom. 77)() och () anserdels att den del av utskottetsbetänkande som på s. 114 börjar med har ingen och slutarmed som besvarat bort ha följandelydelse:Utrikesutskottet har en annanuppfattning än idenna fråga och anser att det finns allanledning att aktualisera diskussionenom platsen för Europaparlamentetsverksamhet. Nuvarande ordning, därparlamentets sammanträden och verksamhetflyttar mellan och ,är alltför kostsam och ineffektiv.Regeringen bör underregeringskonferensen verka för enändring i fördragen så att parlamentetplaceras på en ort.Det anförda bör med anledningav motion 1995/96:U25 (c) yrkande 23 iberörd del som sin mening ge regeringentill känna.dels att moment 77 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse:77. beträffande plats förparlamentets verksamhetatt med anledning av motion1995/96:U25 yrkande 23 i berörd delsom sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,44. (mom. 86)() anserdels att den del av utskottetsbetänkande som på s. 117 börjar med noterar och slutarmed som besvarade bort ha följandelydelse:Utrikesutskottet anser attregionkommittén bör få större inflytandeinom samarbetet bl.a. genom att stärkabanden mellan . Den bör också ges rätt attföra talan inför domstolen, utan attsubsidiaritetsprincipen därför ges enjuridisk innebörd. Kommittén bör försesmed egen administration.Det utskottet här anfört bör riksdagenmed anledning av motionerna 1995/96:U21(kds) yrkande 11 samt 1995/96:U25 (c)yrkande 25 som sin mening ge regeringentill känna.dels att moment 86 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse:86. beträffande Regionkommitténatt med anledning avmotionerna 1995/96:U21 yrkande 11 samt1995/96:U25 yrkande 25 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,45. Åtgärder mot fusk (mom. 88)() anserdels att den del av utskottetsbetänkande som på s. 120 börjar med har och slutar med yrkande 40 besvarat bort ha följandelydelse:EU:s medlemsländer har fått i gång ettvisst arbete när det gäller bekämpningenav det illegala utnyttjandet av EU:sgemensamma finansiella resurser. Blandannat har en konvention mot fusketundertecknats. Kampen har emellertidknappt börjat och fler kraftfullaåtgärder måste till innan tillståndetkan betecknas som tillfredsställande.Det anförda bör med anledningav motion 1995/96:U21 (kds) yrkande 40som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 88 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse:88. beträffande åtgärder mot fuskatt med anledning av motion1995/96:U21 yrkande 40 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,46. Ramlagstiftning för brott moteuropeisk lag (mom. 89)() anserdels att den del av utskottetsbetänkande som på s. 120 börjar med noterar de och slutarmed som besvarade bort ha följandelydelse:En europeisk ramlagstiftning behövs,enligt utrikesutskottets uppfattning,för brott mot europeisk lag så att likabrott får enhetliga och likartade straffoavsett medlemsland.Det anförda bör med anledningav motionerna 1995/96:U21 (kds) yrkande39 och 1995/96:U23 (m) i berörd del somsin mening ge regeringen till känna.dels att moment 89 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse:89. beträffande ramlagstiftning förbrott mot europeisk lagatt med anledning avmotionerna 1995/96:U21 yrkande 39 och1995/96:U23 i berörd del som sin meningger regeringen till känna vad utskottetanfört,Särskilda yttranden1. () anförEU:s östutvidgningDet absolut viktigaste målet de närmasteåren är att görs helt genom attEU utvidgas med de länder i Öst- ochCentraleuropa som vill komma med. Detfrämjar frihet, fred, demokrati ochvälstånd i hela . Den svenskaregeringen måste därför vara pådrivandeför de förändringar av sommöjliggör och underlättar en integrationav de forna kommuniststaterna i denkrets av demokratiska och stabilarättsstater som utgör EU. harett speciellt ansvar för att ,och inte glöms bort idenna process.Numera råder åtminstone ytligt settbred enighet mellan partierom den svenska positionen att främjahelandet av . Jag anser dock attsåväl regeringen i sin skrivelse somutrikesutskottet i sitt betänkandeundviker de svåra prioriteringar ochavvägningar som östutvidgningen ställerde nuvarande medlemsländerna inför.Östutvidgningen är en historiskutmaning, och röst behövs föratt målet skall nås. Det räckersannolikt inte med en allmänt positivintställning. En del andra i och för sigangelägna frågor måste i detta skede ståtillbaka och vissa sidospår måste skalasbort, om östutvidgningen skall bliverklighet. Endast genom koncentrationoch fokusering kan detta svåra uppdraglyckas.Varje EU-land måste också vara berettatt medverka till svåra beslut ominstitutionerna, om deras beslutsformeroch om jordbruks- och strukturpolitiken.Det absolut viktigaste och övergripandemålet för regeringskonferensen är attförändra de delar av unionsfördraget ochinstitutionerna som krävs för att EUskall klara utvidgningen. Detta skallvara det starka och tydliga mandat somden skall ha med sigtill det inledande mötet i Turin.Om EU:s medlemstal, vilket är önskvärt,växer till mellan 20 och30 är det ofrånkomligt att ändrabeslutreglerna. Strävan skallsjälvfallet även vara att sålångt möjligt tillgodose allamedlemsländers intressen, men det blir ipraktiken mycket svårt att nå resultatom inte möjligheterna att fattamajoritetsbeslut ökar. Jag anser attförslaget om dubbla majoriteter, alltsåatt majoritetsbeslut i ministerrådetskall kräva en majoritet av röster somdärtill företräder en majoritet av EU:smedborgare, är intressant och bordeprövas. Krav på enhällighet bör framöverkunna begränsas till ett fåtal ärendensom ändringar i ochupptagande av nya medlemmar. Jag anseratt parlamentet bör ges likabeslutsrätt som rådet när rådetlagstiftar genom majoritetsbeslut ochatt parlamentet sålunda blir likställtmed rådet i lagstiftningsfrågor. De bådaorganen kommer då att kunna ses som detvå delarna av ett tvåkammarparlament.Ett viktigt skäl till vårt stöd för ökatinflytande för parlamentet är att det ärden av EU:s institutioner som också gerplats åt politiska partier som imedlemsstaterna befinner sig iopposition. Detta förbättrar demokratini EU.En union för jobbArbetslösheten är det största sociala,ekonomiska och mänskliga problemet iEuropa. Med rätt politik kan Europasländer häva långtids- ochmassarbetslösheten och hävda sig ikonkurrensen med områden med snabbtillväxt i och Nordamerika.Ekonomin är starktinternationaliserad, och isoleradeinsatser från enskilda länder ger intelängre tillräckliga eller ens avseddaeffekter. Samarbete mellan länder är ettmåste för att lösa problemen ochutveckla ekonomier mot tillväxtoch ökad sysselsättning. Den planeradevalutaunionen spelar här en centralroll. Fortsatt utveckling av den inremarknaden och ständig kamp mot monopoloch för effektiv konkurrens är andrainslag i en sådan gemensam politik.Det är mycket tillfredsställande uttalat att kampen motarbetslösheten är en prioriterad frågaför gemenskapen och dess medlemsländer.Uttalandet som gjordes vid toppmötet iEssen innehåller välgenomtänkta rekommendationer förmedlemsländernas politik för fler jobb.Det innebär att en gemensam strategi förtillväxt, jobb, ekonomisk stabilitet ochlåg inflation har formulerats.Samordnade insatser i fråga ominfrastruktur, framför alltinformationsteknik, miljö och energi ärexempel på åtgärder där jag anser att EU-politik har en viktig roll att spela iansträngningarna att förbättrasysselsättningsläget i . Jag servidare en skatteväxling för bättre miljöoch fler jobb, främjande av frihandel,utveckling av den inre marknaden ochvalutasamarbetet som väsentliga inslag ien politik som underlättar skapandet aven dynamisk företagsamhet och flerarbetstillfällen.Regeringskonferensen är emellertidi första hand en grundlagsberedning föratt revidera delar av fördragen i syfteatt dels få institutionerna att fungerabättre inför den framtida utvidgningenmed nya medlemsländer, dels få arbetetinom den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken samt samarbetet irättsliga och inrikes frågor att fungerabättre. uppgift ärinte att vara en allmän genomgång avEU:s framtida verksamhet utan arbetetbör koncentreras på de uppgifter som ärnödvändiga för att klara utvidgningenoch få ett mer välfungerande samarbete.I regeringens skrivelse framförs tankarpå att på regeringskonferensen föra framförslag till förändringar i fördragetgenom ett avsnitt omsysselsättningspolitik. Jag noterar attregeringen inte kunnat precisera vaddessa skulle innebära. Inte heller ansåg sig ha fått etttillräckligt underlag för att kunnautföra en meningsfull studie av idén omatt skapa en sysselsättningsunion. Jagbefarar att sådana förslag tillfördragsändringar utan substantielltinnehåll skulle kunna ta kraft från denabsolut viktigaste uppgiften vidregeringskonferensen, nämligenöstutvidgningen och därav föranleddainstitutionella reformer.En union för miljönEftersom regeringskonferensen framförallt handlar om ändringar igrundläggande regler måsteförstärkningen av miljöpolitiken kommatill uttryck i fördragen. EU har chansenatt utvecklas till världens effektivastemiljöorganisation genom sin förmåga attfatta bindande, överstatliga beslut. Detär anmärkningsvärt att den svenskaregeringen, till skillnad från t.ex. dendanska, inte driver på förmajoritetsbeslut för ekonomiskastyrmedel och inte heller för attviktiga principer skrivs in ifördragstexten genom att ändringar avbeslutsregler genomförs. Jag följer imina reservationer upp våra yrkanden påmiljöområdet.Effektivare brottsbekämpning i EuropaDet mellanstatliga samarbetet inomtredje pelaren utvecklas alltförlångsamt på grund av de mångabeslutsnivåerna och kravet påenhällighet vid beslutsfattandet. Enförändring bör ske. Bl.a. kampen motnarkotikamissbruk, kampen mot bedrägerii internationell skala samt den yttregränskontrollen bör föras över tillförsta pelaren och därmed blir föremålför överstatligt beslutsfattande. Dettaskulle ha den fördelen att de lagar somskall styra verksamheten skulleunderställas också Europaparlamentetsprövning och att tvister skullehänskjutas till föravgörande.Jag anser, mot bakgrund av attbrottsligheten blir alltmerinternationell till sin karaktär, attdet europeiska polissamarbetet börvidgas. Europolsamarbetet är ett steg irätt riktning som bör utvecklas till ettöverstatligt samarbete på så sätt attt.ex. ett lands polis kan fullfölja enpolisjakt över en nationsgräns, attgemensamma brottsregister kan upprättasoch att gemensamma insatsstyrkor motvissa brottstyper kan upprättas. Enligtvår uppfattning bör narkotika- ochvapensmugglare och andra lagöverträdarelöpa samma risk att gripas oberoende avi vilket europeiskt land de befinnersig.När det gäller de uppgifter som skallregistreras i Europols register är jagväl medveten om att det ärmedlemsländerna som förser Europol meddessa uppgifter, och att uppgifternaförs in i överensstämmelse medmedlemsländernas nationella regler.Sverige följer här, liksom de andramedlemsländerna, Europarådetsrekommendationer på området, och redan idetta ligger en garanti för att poliseninte för in uppgifter som enbart grundarsig på ras, sexuell läggning m.m. Jagvill emellertid från liberalautgångspunkter understryka attrestriktivitet måste gälla för vilkauppgifter som skall få finnas i dennatyp av register.Människors fria rörlighetI avdelning VIartikel K.1 anges ett antal frågor bl.a.om asyl, regler för människors passageav medlemsstaternas yttre gränser ochför kontrollförfarande i samband meddetta, invandringspolitiken ochpolitiken gentemot medborgare i tredjeland vad avser dessas inresa ochrörlighet inom medlemsstaternasterritorier, villkor för bosättning förmedborgare i tredje land påmedlemsstaternas territorier, inkl.villkoren för familjers återförening ochtillträde till arbetsmarknaden samtåtgärder mot tredje lands medborgaresolagliga invandring, bosättning ocharbete inom medlemsstaternasterritorium.Det är enligt min uppfattning angelägetatt de nämnda bestämmelserna förs övertill första pelaren. Bestämmelsernahandlar om att förverkliga unionens mål,särskilt den fria rörligheten förpersoner. Ett överförande skulleinnebära att asyl- ochinvandringsfrågorna gjordes till föremålför överstatligt beslutsfattande. Detskulle också ha fördelen att de lagarsom styr verksamheten skulleunderställas prövningoch att tvister skulle hänskjutas tillEG-domstolen för avgörande. Utvecklandetav en gemensam flyktingpolitik inom EUskulle innebära att ansvaret förflyktingströmmarna fördelas mer jämntmellan . Flyktingpolitikenhar enligt utskottets uppfattningsuccessivt stramats åt i hela . Ensamordning av medlemsstaternasminimiansvar är därför nödvändig omåtminstone några länder i praktikenskall kunna bedriva en mer generösflyktingpolitik. De minst generösaländerna bör inte få sätta förEU:s gemensamma politik. Detta börprägla det fortsatta arbetet vad gällerasyl- och invandringsfrågor.2. () anförI de olika fackutskotten harVänsterpartiets representanter gjortolika reservationer eller särskildayttranden. Dessa understödjer jag ochansluter mig till i alla delar.Därutöver vill jag emellertid själv göranågra ytterligare påpekanden i följandeyttrande:Begreppet subsidiaritetI regeringsskrivelsen påstår man att enväl avvägd tillämpning av subsidiaritets-eller (vår kursivering) närhetsprincipenleder till ett effektivareunionssamarbete genom att beslut fattaspå den nivå där de hör hemma. Begreppetnärhetsprincipen kan knappast vara varesig någon exakt eller uttömmandeöversättning av det i sig oklarabegreppet subsidiaritet. Resonemangen omsubsidiaritet bör i fördragen ersättasav klara beskrivningar av vilka områdensom skall behandlas på EU-nivå och vilkasom tillhör medlemsstatens kompetens.Det finns anledning att befara attsuddiga kompetensgränser ger utrymme förgodtycke.Om artikel 235Ingen kan var okunnig om att det finnskrafter inom EU som vill utvidga EU:sbefogenheter och som i Romfördragetsartikel 235 funnit ett effektivtinstrument för sina syften. Enligt dennaartikel kan rådet enhälligt, påkommissionens förslag och efter hörande, besluta att ge EUnya befogenheter som inte harfördragstäckning. användesdenna artikel 27 gånger och vid ca 500tillfällen. Bland såväl EU-kritiker sommer EU-positiva finns kravet att EU:sbefogenheter minskas och att EU inteåtar sig uppgifter som länderna kanreglera själva eller i mellanstatligtsamarbete. Artikel 235 bör sålundaavskaffas.Om språk, offentlighet och EU-reglersgiltighetSpråkförbistringen ärinformationshinder. Därmed är den ävenett hinder för demokratin. Sådanapraktiska hinder måste undanröjas ochunderordnas demokratins principer.Därför menar jag att beslutade EU-reglerskall vara giltiga bara om gällanderegler för offentlighet ochtidsmarginaler uppfyllts. Vänsterpartietanser även att vissa förenklingar avbeslutsprocedurer där ärinblandat är acceptabla om de inte ledertill att parlamentets makt förstärks.Om tillämpning av GenèvekonventionenEU måste kunna ställa krav på de ländersom söker medlemskap i organisationen,särskilt vad gäller demokratiska fri-och rättigheter. Det bör därför vidregeringskonferensen klargöras attdödsstraff och diskriminerandemedborgarskapslagar, som finns i vissaav ansökarländerna, inte är förenligamed EU-medlemskap. För att bli upptagnasom medlemmar måste också länderna intebara underteckna utan även tillämpaGenèvekonventionen om flyktingar.Om sekretessen kring ministerrådet ochCoreperMinisterrådets överläggningar sker bakomlyckta dörrar. Offentligheten kringbeslut och möjligheten att få utprotokoll från mötena är dessutomkraftigt begränsade även om vissaförbättringar skett under senare tid.Det är givetvis svårt att i allmänna valställa politiker till svars om självabeslutsprocessen är kringgärdad medsekretess. Inte heller i valet till kan folkviljan komma tilluttryck i lagändringar därför attparlamentet saknar initiativrätt ochinte utgör någon lagstiftandeförsamling. och Corepersmöten bör göras offentliga om intebeslut om icke offentlighet fattas medtvå tredjedels majoritet. Skälen för ettbeslut om sekretess skall vidareredovisas offentligt. Möjligheten tillsekretessbeläggning skall vara starktbegränsad, och det bör klargöras ifördragen vid vilka tillfällen det kanvara tillåtet att icke offentliggörabeslut. I är medvetenheten storom att sekretessbeläggning lamslår ochförkväver den demokratiska processen.Man är inom EU även starkt medveten attdemokratiska processer ersätts medprofessionellt genomförd lobbyverksamhetav främst ekonomiskt starka intressen.Bristen på öppenhet och stark sekretessskadar EU:s demokratiska legitimitet.Om EMU och jämställdheten mellan män ochkvinnor på arbetsmarknadenJag vill anmäla att jag i likhet medIngrid () sympatiserar medMiljöpartiets motion att vidregeringskonferensen bör driva kravet påkönskvotering för att uppnågrundläggande jämlikhet mellan köneninom EU:s institutioner.