bet · GK01UbU1 · 1996-11-28 00:00:00 — För etteuropeiskt projekt med målet att ställasamman, utveckla och sprida kunskap ombehovet av specialundervisning förhandikappade elever och studerande harberäknats under entreårsperiod. Till regeringensdisposition för speciella ändamål haravsatts 1 miljon kronor.Regeringen informerar om attSkolverkets utredning om ettutvecklingscentrum försvenskundervisning för invandrare (sfi)och svenska som andraspråk förnärvarande remissbehandlas och attregeringen avser att ta ställning tillfrågan om ett centrum därefter.Eventuella kostnader härför beräknasrymmas under anslaget.I motion 1996/97:Ub231 (s) tas fråganom lokalisering av ettutvecklingscentrum försvenskundervisning för invandrare upp.Motionären anser att ett naturligt valborde vara , där avbefolkningen har utländsk bakgrund. IMalmö finns kompetens inominvandrarundervisningen och den blivandehögskolan i har som ett av sinahuvudområden invandrarfrågor.Enligt utskottets uppfattning börfrågan om lokalisering avgöras i sambandmed ställningstagande till frågan om ettcentrum. bör inte föregripaett sådant ställningstagande med ettuttalande i lokaliseringsfrågan.Utskottet anser således att motion1996/97:Ub231 bör avslås.I motion 1996/97:Ub237 (fp) begärs attTeknikens hus i skall erhålla ettspecialdestinerat bidrag. Motionärenpekar på att verksamheten tidigareerhöll ett sådant bidrag direkt viastatsbudgeten men att bidraget numeraingår i en klumpsumma till Skolverketför fortbildning. Osäkerheten omframtida anslag har markant ökat, vilketär negativt för utvecklingslusten ochskaparkraften.Utskottet har tidigare behandlat fråganom medelstilldelning till Teknikens husi (bet. 1994/95:UbU10 s. 37).Utskottet gjorde bedömningen attverksamheten som bedrivs vid Teknikenshus är viktig och värdefull, men ansåg ilikhet med regeringen att medlenfortsättningsvis borde ingå i de medelsom disponeras av förfortbildningsverksamhet. Utskottet görsamma bedömning nu och avstyrker såledesmotion 1996/97:Ub237.I motion 1996/97:Ub204 (c) begärs etttillkännagivande till regeringen ombehovet av stöd till naturbruksskolormed skoglig inriktning för fortbildningoch utveckling som kompetens-/. Det behövs bl.a. enettårig påbyggnadsutbildning pånaturbruksprogrammet och särskilda medelför stöd till utvecklingen avkunskapscentrum vid naturbruksskolorna.Utskottet har tidigare behandlat ävendenna fråga (bet. 1995/96:UbU3 s. 22).Utskottet avstyrkte den då föreliggandemotionen och hänvisade därvid till attstatliga medel för stöd till utvecklingav skolväsendet finns avsatta underanslag, som disponerar.Utskottet erinrade också om det ansvarsom skolhuvudmännen har för utvecklingav verksamheten vid skolorna. Utskottethar ingen annan uppfattning nu ochavstyrker därför motion 1996/97:Ub204.Av statsfinansiella skäl görs enbesparing om påanslaget. Regeringen gör bedömningen atten stor del av besparingen skallkunna kompenseras genom medel från des.k. löntagarfondsstiftelserna.Därutöver görs en mindre besparingavseende medel till pedagogiskutvecklingsverksamhet m.m. förfinskspråkiga elever.Regeringen har beräknat anslaget till161 228 000 kr.Medelsberäkningen avseende anslagetbehandlas i motion 1996/97:Ub487 (m)yrkande 11. I motion 1996/97:Ub240 (m)yrkande 17 begärs förslag om enförsöksverksamhet med riksrekryterandegymnasieutbildning baserad på moderninformationsteknik. I den först nämndamotionen har 62 miljoner kronorberäknats för en sådanförsöksverksamhet. Motionärernaframhåller i samma motion att de intekan acceptera att regeringen skär nedanslag med hänvisning till att det finnsmedel hos forskningsstiftelserna.Sammanlagt ökas således anslaget med 82miljoner kronor enligt motionen.När det gäller frågan om enförsöksverksamhet med riksrekryterandegymnasieutbildning baserad på moderninformationsteknik vill utskottet anföraföljande. Efter beslut medanledning av propositionen om åtgärderför att bredda och utveckla användningenav informationsteknik (prop.1995/96:125, bet. TU19, rskr. 282) harregeringen givit ett vidgatuppdrag i syfte att stimuleraanvändningen av IT. Utskottet vill föregen del understryka attinformationstekniken ger nyaförutsättningar för skolarbetet vadgäller såväl innehåll i undervisningensom arbetsformer och pedagogik.Utskottet är emellertid inte berett atttillstyrka yrkandet om en särskildförsöksverksamhet.Utskottet behandlar övergripande frågormed anknytning bl.a. till stiftelsemedlen i sitt forskningsbetänkande(1996/97:UbU3).Utskottet tillstyrker regeringensförslag till medelsberäkning.Forskning inom skolväsendetFrån anslaget bekostas forskning inomskolväsendet samt information i sambandhärmed. Målet för Skolverketsforskningsprogram är att öka denvetenskapligt grundade kunskapen omsvenskt skolväsendes förutsättningar ochresultat. När det gäller stöd tillforskning beträffande skolsituationenför elever med funktionshinder skalldetta ges i samråd med Statens institutför handikappfrågor i skolan. Samverkanskall ske med internationell forskning.Vidare skall sträva eftereffektiv spridning avforskningsresultat.Regeringen redovisar i propositionenForskning och samhälle (prop. 1996/97:5)sin bedömning rörande forskning inomskolområdet.När det gäller beräkningen av anslagethar av statsfinansiella skäl enbesparing om gjorts.Regeringen gör den bedömningen att del av besparingen skall kunnakompenseras genom medel från de s.k.löntagarfondsstiftelserna. Som utskottethar redovisat under anslaget bör verket fårätten att disponera det relativtbetydande överskottet under sittramanslag för att - i den mån verketbedömer det behövligt - stödjaforskning.Anslaget till forskning har beräknatstill 7 708 000 kr.Medelsberäkningen under anslaget hartagits upp i två motioner. I motion1996/97:Ub487 (m) yrkande 12 ökasanslaget med iförhållande till regeringens förslag.Motionärerna accepterar inte attregeringen skär ned anslag medhänvisning till att medel finns hosforskningsstiftelserna. Enligt motion1996/97:Ub507 (v) bör skolforskningenförstärkas. Anslaget bör tillföras 30miljoner kronor i förhållande tillregeringens förslag.Utskottet behandlar i betänkande1996/97:UbU3 Forskningspolitiken bl.a.frågor med anknytning tillstiftelsemedlen och områdetskolforskning.Utskottet tillstyrker regeringensförslag till medelsberäkning ochavstyrker därmed motionerna1996/97:Ub487 yrkande 12 och1996/97:Ub507 i denna del.Genomförande av skolreformerAnslaget skall användas för informationoch fortbildning om nya läroplaner ochbetygssystem för skolväsendet. Vidareskall det användas för insatser isamband med genomförandet av den nyagymnasieskolan.Regeringen pekar på att behovet avkompetensutveckling är stortför lärare i gymnasiala utbildningar.Vidare behövs kompetensutveckling förlärare inom , bl.a. inomområdena läs- och skrivsvårigheter,miljö och naturvetenskap-teknik.Utbildningsdepartementet har tillsammansmed och startat ett samarbeteför att göra en samladinformationsinsats avseendegenomförandet av gymnasiereformen.Regeringen föreslår att anslagettillförs ett engångsbelopp för bl.a.sådana informationsinsatser.Medlen under anslaget bör också enligtregeringens uppfattning kunna användasför informationsinsatser i samband medintegreringen mellan skola, förskola ochskolbarnsomsorg.Regeringen har beräknat anslaget till 122 424 000 kr.Enligt motion 1996/97:Ub514 (mp)yrkande 18 tillförs anslaget 20 miljonerkronor jämfört med regeringens förslagför fortbildning av skolledare ochlärare vid gymnasieskolan. Som redanframgått av avsnitt 14 tillförs anslaget20 för genomförande avett särskilt dyslexiprojekt (motionerna1996/97:Ub255 (mp) yrkande 4,1996/97:Ub514 (mp) yrkandena 9 och 41samt 1996/97:Fö502 (mp) yrkande 4).Utskottet anser att yrkande 18 i motion1996/97:Ub514 bör avslås med hänvisningtill det statsfinansiella läget och tillatt huvudansvaret för fortbildning avlärare och skolledare är en fråga förrespektive huvudman.Utskottet har under avsnitt 14behandlat och avstyrkt ett antalmotioner som rör denna fråga. Utskottetanser att även motionerna 1996/97:Ub255yrkande 4, 1996/97:Ub514 yrkandena 9 och41 samt 1996/97:Fö502 yrkande 4 böravslås.Utskottet tillstyrker regeringensförslag till medelsberäkning.Statens institut för handikappfrågor iskolanStatens iskolan () är central förvaltningsmyndighet för specialskolorna ochTomtebodaskolans resurscentrum.De övergripande målen för är att gehjälp och stöd till kommunerna och tillsådana fristående skolor som står understatlig tillsyn, för att underlättaskolgången för elever medfunktionshinder. skall som ensärskild uppgift utveckla, framställaoch distribuera läromedel försynskadade, rörelsehindrade,hörselskadade/döva och utvecklingsstördaelever.Regeringen gör den bedömningen att deövergripande målen för verksamheten börligga fast även för . Regeringenunderstryker vikten av att myndighetenvidareutvecklar produktivitets- ocheffektivitetsmått. Vidare bör enligtregeringen fortsätta att eftersträva enflexibel användning avkonsulentresurserna samt redovisamotiven till den fördelning av konsulentresurserna som görs.Regeringen föreslår ett ramanslag om114 för budgetåret 1997.Anslaget minskas med som endelfinansiering av andra utgifter inomverksamhetsområdet. De medel omsammanlagt som är avsedda förfortbildning av synkonsulenter förs överfrån specialskolans anslag tillifrågavarande anslag så attfortbildningsmedel för samtligakonsulenter finns samlade under sammaanslag.Som utskottet har redovisat underanslaget A 1 föreslås imotion 1996/97:Ub487 (m) bl.a. ensammanslagning av . Iyrkande 13 i motionen föreslås attanslaget till utgår. Utskottethänvisar till sitt ställningstagande idet föregående till förslaget omsammanslagning och anser således attäven yrkande 13 i motionen bör avslås.I motion 1996/97:Ub507 (v) föreslås enökning av anslaget med 10 miljonerkronor. Utskottet anser att motionen böravslås med hänvisning till detstatsfinansiella läget.Utskottet tillstyrker regeringensförslag till medelsberäkning avanslaget.Skolutveckling och produktion avläromedel för elever med handikappUr anslaget bekostas dels bidrag enligtförordningen (1991:978) om statsbidragtill produktion av vissa läromedel, delskostnader för utveckling och produktionav samt information om läromedel förelever med funktionshinder. Frånanslaget bekostas vidare olikautvecklingsinsatser för elever medfunktionshinder. Anslaget disponeras avSIH.Utredningen om funktionshindrade eleveri skolan (dir. 1995:134) har i uppdragatt kartlägga den statligaläromedelsproduktionen och föreslå hurdenna skall kunna finansieras.Utredningen skall redovisa sina förslagsenast den 15 september 1997.Regeringen förslår för budgetåret 1997ett ramanslag om 20 467 000 kr.Regeringen har därvid minskat anslagetmed som en delfinansiering avandra utgifter inom verksamhetsområdet.I motion 1996/97:Ub507 (v) ökasanslaget med iförhållande till regeringens förslag.Motionärerna framhåller att de villvärna om handikappade elevers skolgång.I motionerna 1996/97:Ub255 (mp) yrkande4, 1996/97:Ub514 (mp) yrkandena 9 och 41samt 1996/97:Fö502 (mp) yrkande 4 ökasanslaget med avseendehjälpmedel för läs- ochskrivsvårigheter.Utskottet har under avsnittet 14 Vissaskolfrågor behandlat motionsyrkanden somrör dyslexi/läs- och skrivsvårigheter.Uskottet har därvid avstyrkt samtligayrkanden. Utskottet avstyrker ävenmotionerna 1996/97:Ub255 (mp) yrkande 4,1996/97:Ub514 (mp) yrkandena 9 och 41samt 1996/97:Fö502 (mp) yrkande 4.Utskottet anser att även motion1996/97:Ub507 bör avslås i denna del.Utskottet tillstyrker regeringensförslag till medelsberäkning.Specialskolor och resurscentrerUtbildningen i specialskolan har somövergripande mål att ge barn ochungdomar med synskada, dövhet,hörselskada eller talskada en till varjeelevs förutsättningar anpassadutbildning som så långt det är möjligtmotsvarar den utbildning som ges igrundskolan. Resurscentrerna skall genomutredning och träning främja denallsidiga utvecklingen hos elever i detoffentliga skolväsendet för barn ochungdom samt informera och fortbildaföräldrar, lärare och övrig personal.Enligt regeringens bedömning bör deövergripande målen för verksamhetenligga /96 höjdes beloppet förden kommunala ersättningen för elever ispecialskolan från till 75 000kr per elev och läsår enligtförordningen (SKOLFS 1995:47) omersättning för elever i specialskolan.Regeringen anser nu att beloppet för dekommuner där specialskolorna är belägnabör sänkas till , dvs. i stortsett genomsnittskostnaden för en elev igrundskolan. Den avgift som hemkommunenerlägger för en elev i s.k. extern klassbör vara av samma storlek som gäller förövriga elever vid specialskolan, såvittinte kommunen står för en icke obetydligandel av den totala kostnaden, t.ex.lokalkostnaderna. I dessa fall börenligt propositionen även ifortsättningen en reducerad avgift tasut.Regeringen föreslår att ett ramanslagom anvisas tillspecialskolor och resurscentrer.I motion 1996/97:Ub507 (v) föreslås enökning av ifrågavarande anslag med 8miljoner kronor.Utskottet anser att regeringens förslagtill medelsberäkning bör bifallas ochavstyrker därmed motion 1996/97:Ub507 idenna del.Särskilda insatser på skolområdetUr anslaget betalas kostnader enligtförordningen (1991:931) om statsbidragtill särskilda insatser på skolområdet.Det gäller insatser av regional art somkommunerna gör för elever med handikappeller andra särskilda behov och elever igrundskolan som får undervisning påsjukhus eller motsvarande. Underanslaget beräknas också medel förtilläggsbidrag till ,, och Umeåkommuner för riksrekryterandegymnasieutbildning för svårtrörelsehindrade elever samt medel tillÖrebro kommun för gymnasial utbildningför döva och hörselskadade elever. Uranslaget bekostas också statsbidrag tillSödermanlands, och Örebroläns landsting för viss riksrekryterandeutbildning för elever medutvecklingsstörning.Regeringen redovisar att i ensärskild rapport har utvärderat sjukhusundervisningen och insatser för elevermed medicinska handikapp. Av rapportenframgår bl.a. att vårdtiderna kortats.Enligt regeringens bedömning kan därförbidraget till sjukhusundervisningenminskas något och ge utrymme för andraändamål.Utredningen om funktionshindrade eleveri skolan (dir. 1995:134) skall utredahur ansvaret för utbildning ochomvårdnad i anslutning till utbildningav funktionshindrade elever skallfördelas mellan stat, kommun ochlandsting. Döva och hörselskadade eleveri och närliggande kommuner harsedan 1992 kunnat få sin undervisning iGöteborgs kommuns grundskola i ställetför i Vänerskolan, en statligspecialskola i , till vilkensupptagningsområde de hör enligt gällanderegionindelning för de statligaspecialskolorna. Antalet elever somberäknas få sin undervisning i Göteborgberäknas till 30. Regeringen meddelaratt den i avvaktan på förslag frånutredningen avser att tilldela Göteborgskommun ett särskilt bidrag om 3 miljonerkronor för undervisningen med medel fråndetta anslag.Regeringen har beräknat medelsbehovetunder anslaget till 243 856 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringensförslag till medel under anslaget.SameskolorUtbildningen vid sameskolan har somövergripande mål att ge samers barn enutbildning med samisk inriktning som iövrigt motsvarar utbildningen t.o.m.årskurs 6 i . Vid sameskolansker undervisning på svenska ochsamiska. Ämnet samiska förekommer isamtliga årskurser. Sameskolorna leds aven styrelse, vars kansli är förlagt tillJokkmokk. Sameskolor finns i ,, , , Kirunaoch . Integrerad samiskundervisning i grundskolabedrivs i nio kommuner. Från anslagetutgår även bidrag till Samernasfolkhögskola.Enligt regeringens bedömning bör deövergripande målen för verksamhetenligga fast. Regeringen framhåller atttydliga verksamhetsmål ocheffektivitetsmått emellertid behöverutarbetas för sameskolan.Regeringen har beräknat anslaget till 33 246 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringensförslag till anslagsberäkning.Bidrag till viss verksamhet motsvarandegrundskola och gymnasieskolaRegeringen informerar om att dengenomfört vissa förändringar av anslagsindelningen. Under detta anslag harmedel beräknats för särskiltverksamhetsstöd till bl.a. vissariksrekryterande utbildningar och bidragtill kostnader för anslutningtill examensorganisationen () iGenève, särskilt statsbidrag tillGöteborgs och kommuner för IB-utbildning samt för Humanistiska Läroverket.Vidare har medel beräknats förersättning till kommun och landsting förmerkostnader för nordiska elever pågymnasial nivå, ersättning förpersonskada till elev i vissgymnasieutbildning, statsbidrag tillriksinternatskolor samt tillinternationella grund- ochgymnasieskolor samt bidrag enligtförordningen (1996:565) om statsbidragtill kostnader för utlandssvenskaelevers skolgång i Sverige.Regeringen hemställer att riksdagenfastställer en ram för förstatsbidragsberättigade årselevplatservid riksinternatskolor, internationellagrund- och gymnasieskolor och IB-utbildningar omfattande 1 950 årselevplatser.Utskottet har inget att erinra motregeringens förslag.Regeringen föreslår att ett ramanslagpå anvisas för år 1997.Utskottet tillstyrker det begärdaanslagsbeloppet.Bidrag till svensk undervisning iutlandetFrån anslaget utbetalas bidrag enligtförordningen (1994:519) om statsbidragtill utbildning av utlandssvenska barnoch ungdomar. Statsbidrag lämnas tillhuvudmannen för en svensk utlandssskola,distansundervisning, kompletterandesvensk undervisning och svenskundervisning vid utländsk skola(internationell skola). Från anslagetbekostas även de löneförmåner somtillkommer nationellt anställda lärarevid de svenska sektionerna vidEuropaskolorna. Bidrag lämnas även tillRiksföreningen redogörelse för Europaskolornalämnades i föregående årsbudgetproposition (prop. 1994/95:100bil. 9 s. 65). anvisade därvid7,för kostnader vidbildandet av en svensk sektion (bet.1994/95:UbU10, rskr. haräven godkänt konvention medstadga för Europaskolorna (prop.1994/95:214, bet. UbU20, rskr. 431)/96 fanns svenska sektioneromfattande nursery school och primaryschool () i och iLuxemburg. Regeringen föreslår attytterligare anvisas för en fortsattuppbyggnad.Regeringen har vidare beräknat enmindre nedjustering av beloppet tillRiksföreningen . Bidragettill kommuner för kostnader i vissa fallför skolgången för utlandssvenskars barnförs över till anslaget Bidrag till vissverksamhet motsvarande grundskola ochgymnasieskola. Medlen i övrigt försvensk undervisning i utlandet bör liggakvar på nuvarande nivå, enligtregeringens bedömning.Regeringen föreslår att ett ramanslagpå anvisas för budgetåret1997.Utskottet tillstyrker regeringensförslag till anslagsberäkning.Statens skolor för vuxnaDe övergripande målen för statens skolorför vuxna (SSV) i ochNorrköping är att komplettera denkommunala vuxenutbildningen genom atterbjuda utbildning av i huvudsak sammaslag i form av distansutbildning. Enligtregeringens uppfattning bör detvvergripande målet för verksamhetenligga fast.Regeringen har, med hänsyn till attanslagen till för vuxna iHärnösand och Statens skola för vuxna iNorrköping finansierar samma typ avverksamhet, fört samman de bådaskolornas anslag till ett anslag.Regeringen har gjort en besparing påanslaget till skolorna om 1 miljonkronor med hänvisning till ett stortanslagssparande.Regeringen har beräknat anslaget till38 411 000 kr.I två motioner, 1996/97:Ub208 (fp) och1996/97:Ub216 (s), begärstillkännagivande vad avser Statens skolaför vuxna i (SSVH).Motionärerna anser att det skall varasjälvklart att de båda skolorna även ifortsättningen särredovisas i budgeten.Detta är nödvändigt om det skall varamöjligt att bedöma insatserna som skervid respektive skola och med vilkeneffektivitet. SSVH har en väl fungerandedistansundervisning. Det är av stor viktatt SSVH får fullfölja sittutvecklingsarbete som skall leda tillatt kortutbildade och arbetslösa fårtillgång till en kvalitetssäkraddistansutbildning. Motionärerna pekarockså på att anslagssparandet gjorts vidSSVN och inte vid SSVH.Utskottet vill med anledning avmotionerna hänvisa till vad regeringenanfört om skälet till att skolorna harsammanförts under ett anslag, nämligenatt de finansierar samma typ avverksamhet. Utskottet vill därutöverpeka på vad regeringen anfört om attårsredovisningarna för de båda skolornasaknar information som gör det möjligtatt jämföra skolornas resultat såväl medvarandra som med andrautbildningsanordnare. Av propositionenframgår att arbetet med att åstadkommaen enhetlig resultatinformation harpåbörjats. Regeringen bedömer ett sådantarbete nödvändigt för att verksamhetenskall kunna utvärderas. Utskottet delardenna uppfattning och menar att en sådanresultatinformation är en förutsättningom det skall vara möjligt att bedömainsatserna vid respektive skola ocheffektiviteten. Utskottet har erfaritatt regeringen har för avsikt att iregleringsbrev skilja de båda skolornaåt genom att anvisa medel på olikaanslagsposter.Enligt utskottets uppfattning börmotionerna avslås. Regeringens förslagtill anslagsberäkning tillstyrks.Bidrag till viss verksamhet inomvuxenutbildningSom nämnts har regeringen förändratanslagsindelningen. Under detta anslaghar medel beräknats för statsbidrag tillkompletterande skolor enligt 2 kap.förordningen (1993:884) om offentligtstöd till fristående skolor. Vidare harberäknats medel till särskiltverksamhetsstöd dels enligt förordningen(SKOLFS 1991:52) om statsbidrag förriksrekryterande teknisk vuxenutbildningvid Tekniska skola, delstill Nordiska scenografiskolan iSkellefteå, dels slutligen till Svenskahemslöjdsföreningarnas riksomfattandekursverksamhet anordnad länsvis isamverkan med de regionalahemslöjdsföreningarna. Medel har ocksåberäknats under detta anslag förförsöksverksamhet och utvecklingsarbeteinom vuxenutbildningsområdet.Regeringen anser att nuvarande formerför stöd till kompletterande skolor inteär tillfredsställande. har imaj 1995 redovisat ett uppdrag om enöversyn av utbildningar vidkompletterande skolor med offentligtstöd. Regeringen anser emellertid attdet finns behov av att ytterligare seöver vilka kompletterande skolor somskall få del av offentligt stöd.Regeringen avser därför att ta initiativtill en översyn i syfte att medutgångspunkt i redovisningutreda hur tillsynen och det offentligastödet till dessa utbildningar kanförändras.Vissa medel - - som underinnevarande budgetår har använts för attfinansiera distansutbildningsprojektinom ramen förDistansutbildningskommitténs verksamhethar förts till detta anslag frånanslaget Utvecklingsarbete inomUtbildningsdepartementets område m.m.Regeringen föreslår att ramen förstatsbidragsberättigade årselevplatservid kompletterande skolor fastställstill 2 048 för år 1997.Utskottet har inget att erinra motförslaget.För begär regeringenett ramanslag om 130 336 000 kr.I motion 1996/97:Ub507 (v) har anslagetökats med avseende enförsöksverksamhet med ett folkligtdistansutbildningsuniversitet.Utskottet hänvisar till attDistansutbildningskommittén enligt sinadirektiv (dir. 1995:69) har somhuvuduppgift att föreslå en strategi somlångsiktigt främjar utvecklingen i helalandet av de möjligheter tilldistansutbildning som den modernainformationstekniken erbjuder. Uppdragetskall vara slutfört senast den 31 maj1998. Mot bakgrund av att dessa frågorför närvarande behandlas avDistansutbildningskommittén bör yrkandetavslås.Utskottet tillstyrker regeringensförslag till beräkning av anslaget.Särskilda utbildningsinsatser för vuxnaUnder detta anslag har medel beräknatsför åtgärder mot arbetslösheten i formav särskilda utbildningsinsatser underdet och bidrag förden särskilda vuxenutbildningssatsningeninklusive basår inom komvux fr.o.m. den1 (prop. 1995/96:222, bet.FiU15, rskr. Vidare har medelberäknats för statsbidrag och särskildamedel för försöksverksamhet med visskvalificerad yrkesutbildning enligtförordningen (1996:372) om enförsöksverksamhet med viss kvalificeradyrkesutbildning.När det gäller åtgärder motarbetslösheten i form av särskildautbildningsinsatser framhåller regeringen attdenna vårtermin kommer att bli enövergångstermin eftersom bidrag enligten ny modell införs fr.o.m. den 1 juli1997 i enlighet med beslut omden särskildavuxenutbildningssatsningen.