bet · GJ01NU14 · 1996-02-13 00:00:00 — 1995/96NU14ÄrendetI detta betänkande behandlas proposition1995/96:68 om energistadgefördraget. Utskottet tillstyrker regeringensförslag om att skall godkännaenergistadgefördraget. I proposition 1995/96:68 föreslås attriksdagen godkännerenergistadgefördraget. BakgrundÅr 1991 undertecknade ett femtiotalöstliga och västliga industriländer deneuropeiska energistadgan (EuropeanEnergy Charter) med syfte att väsentligtöka samarbetet inom energiområdet.Förhandlingarna för att skapa etträttsligt bindande ramverk församarbetet - energistadgefördraget() - slutfördesunder . Fördraget innehållerregler om handel, investeringar,transitering och samarbete inomenergiområdet. Tvister om fördragetstolkning och tillämpning kan hänskjutastill internationelltskiljedomsförfarande eller tvistlösningenligt modell från (Allmänna tull-och handelsavtalet). Delar av fördragetomfattas av EG:s kompetens.Det ursprungliga målet att i fördragetfå rättsligt bindande åtaganden omnationell behandling av utländskainvesteringar redan i etableringsfasenfick ges upp. Förhandlingar om ettkompletterande fördrag med dettainnehåll skall nu i stället varaavslutade år 1998.Den s.k. stadgekonferensen får lämnabemyndigande till förhandlingar om ettantal protokoll och förklaringar tillenergistadgan i syfte att upprätthållastadgans mål och principer. Ettenergistadgeprotokoll omenergieffektivitet och därtill hörandemiljöaspekter har redan undertecknats.Protokollets mål är att främjariktlinjer för energieffektivisering somär förenliga med en hållbar utveckling,upprätta ramvillkor som stimulerarproducenter och konsumenter att användaenergi så ekonomiskt, effektivt ochmiljövänligt som möjligt samt attutveckla samarbete mellan parterna inomområdet energieffektivisering.Ett annat dokument, om samarbete påkärnenergiområdet, har färdigförhandlatsunder . Även på handelsområdethar ytterligare förhandlingar inlettsunder . Förhandlingar om ettsärskilt protokoll för olje- ochnaturgassektorerna har däremot skjutitspå framtiden. Förhandlingar i ensärskild arbetsgrupp om möjligheternaatt införliva energianknuten utrustningi fördragets handelsbestämmelser harinletts . Denna fråga kanvara av särskilt intresse för svenskaföretag.EnergistadgefördragetEnergistadgefördraget, som harförhandlats fram på EU:s initiativ,syftar till att i ett alleuropeisktperspektiv förena ländernas långsiktigasamarbetsintressen inom energisektorn.Det är det första avtalet i sitt slagsom omfattar ett stort antal länder iöst och väst. Fördraget har emellertidett vidare syfte än att uppnå ett ökatlångsiktigt internationellt samarbete påenergiområdet. Det är, framhålls det ipropositionen, avsett att stödjasystemskiftet i de tidigareplanekonomierna och utgör ett viktigtelement i EU:s relationer med länderna iCentral- och och med ländernai förutvarande Sovjetunionen.Genom fördraget introduceras ett antalmarknadsekonomiska principer i en storkrets av länder. Det väntas bl.a. minskadet slöseri med energi som förekommer påmånga håll på grund av konstlat lågaprisnivåer. Fördraget speglar den friamarknadens betydelse och den vikt sommåste läggas vid såväl inhemska somutländska företags vilja tillinvesteringar, påpekas det ipropositionen. Förbättradeproduktionsmetoder, effektivareenergianvändning och en liberaliseradhandel med energi öppnar nya möjligheterför en gemensam energimarknad.Reformländernas svårigheter attomedelbart etablera och följa devästliga industriländernas nivå påregelverket har erkänts genom attfördraget innehåller bestämmelser omövergångstid för dessa länder.Även om energifrågorna står i centrum,innehåller fördraget viktiga inslag avutrikes-, handels- och miljöpolitisknatur. Fördragets operativa del äruppdelad i åtta huvudavsnitt och bestårav totalt 50 artiklar.Fördraget innehållerinvesteringsskyddsregler med möjlighettill bindande internationell skiljedom,avsedda att öka möjligheterna ochintresset för utländskadirektinvesteringar inom energiområdet.Förhandlingar om ett tillägg tillfördraget om nationell behandling ietableringsfasen skall, som redannämnts, vara avslutade senast den 1januari 1998.Enligt regeringen kommer fördragetsregler om transitering, särskilt i frågaom ledningsbunden energi, att förbättraaffärsmöjligheterna och leda till ökaddiversifiering och flexibilitet. Ifördraget uppmärksammas ocksåmiljöaspekterna. Viktiga principer förhanteringen av energisektorn läggs fast.De svenska förhandlingsansträngningarnahar koncentrerats till att nå en högnivå på investeringsskyddet, att fåstörsta möjliga följsamhet medhandelsreglerna i och iVärldshandelsorganisationen (WTO), attbetona miljöaspekterna och att få ävenutrustning inkluderad i fördraget. Ursvensk synvinkel kan det resultat somåstadkommits i förhandlingarnasammantaget anses somtillfredsställande, anförs det ipropositionen.Organisatoriskt hålls samarbetet inomramen för stadgan och fördraget sammanav en stadgekonferens med sekretariatetförlagt till . I avvaktan påikraftträdandet tillämpas fördragetprovisoriskt. Fördraget träder i kraft90 dagar efter det att 30 länderdeponerat sina ratifikationsinstrument.Kostnaderna för energistadgefördragetskall bäras av de fördragsslutandeparterna. beräknarregeringen att det svenska bidragetuppgår till ca (ca ), vilket motsvararknappt2 % av de sammanlagda kostnaderna.Baserat på hittillsvarande diskussionergör regeringen den bedömningen attSveriges bidrag för framtiden kan antaskomma att ligga vid ca 0,7 miljonerkronor per år.Enligt regeringen krävs inte någrasärskilda lagstiftningsåtgärder medanledning av fördraget. Regeringen anserdock att fördraget är av sådan vikt attdet skall godkännas av ochframlägger i propositionen förslag omett sådant godkännande.Utskottet har inget att erinra motenergistadgefördraget och tillstyrkeratt godkänner detta fördrag. Utskottet hemställeratt godkännerenergistadgefördraget.Stockholm den 13 februari 1996På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: BirgittaJohansson (s), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), () ochFrank ().Gotab, 1996