bet · GJ01UU26 · 1996-05-28 00:00:00 — har enrepresentation i vars främstasyfte varit att förhindra en spridningav den jugoslaviska konflikten även tilldetta land.OSSE och JugoslavienDen socialistiska federativa republikenJugoslavien (SFRJ) avstängdes frånatt delta i möten. Regeringen iBelgrad, som företräder , kräver medlemskap i påJugoslaviens (SFRJ:s) plats medanflertalet OSSE-stater driver linjen attden får begära inträde som ny medlem påsamma sätt som de andra stater somtidigare utgjorde (SFRJ).Frågan är en oskiljaktig del av denpågående fredsprocessen och väntas fåsin lösning inom ramen för denna.Sverige erkände som FörbundsrepublikenJugoslavien, som en av fleraefterföljarstater till det tidigareJugoslavien. Regeringen har i olikasammanhang pekat på vikten av attFörbundsrepubliken deltar iOSSE med de förpliktelser och åtagandensom detta innebär, t.ex. i fråga ommänskliga rättigheter ochrustningskontroll.Ett villkor för FörbundsrepublikenJugoslaviens inträde i blirsannolikt att en OSSE-representation kanverka i landet.Under , 1992-1993,hade en representation i det som är 1993 tvingade regeringen iBelgrad bort denna OSSE-övervakninggenom att inte förlänga överenskommelsenmed . svarade med att utvidgasamarbetet mellan OSSE-ländernasambassader i , i synnerhet vadavser bevakningen av Kosovo.SanktionsövervakningOSSE och EU skapade 1992övervakningsgrupper i sju länder i syfteatt bistå dessa länder med kontroll avefterlevnaden av FN-sanktionerna motJugoslavien ().Övervakningsgrupperna bemannasföreträdesvis av tullpersonal. Ungefär200 tulltjänstemän och andra expertervar verksamma iövervakningsgrupperna och vidhuvudkontoret i menpersonalstyrkan skärs nu ned. Sverigehar kontinuerligt haft ett tiotaltulltjänstemän utsända till dessaövervakningsgrupper, främst i ,och Makedonien.En förestående OSSE-representation iKroatienEfter en utdragen förhandling medvärdlandet om mandatet beslutade iapril 1996 att upprätta enrepresentation i Kroatien.Stödgruppen i TjetjenienSedan slutet av 1994 har arbetatför en politisk lösning av konflikten iTjetjenien. har utsatts förhård kritik av övriga OSSE-stater förurskillningslös våldsanvändning.Rysslands rätt att ingripa för attsäkerställa sin territoriella integritethar dock inte ifrågasatts.Ett flertal stater - däribland ,flera andra EU-stater och - harpåtalat att inte följtWiendokumentets regel att föranmälastörre truppförflyttning och inte hellerden antagna nyamilitärpolitiska uppförandekodens reglerför urskillning och måttfullhet vidmilitära insatser.Förhandlingar mellan parterna inleddesunder och fördes längs trespår: ett militärt, ett politiskt ochett ekonomiskt. stödgruppfungerade som medlare. Det är enligtregeringens uppfattning tydligt att detinte finns någon godtagbar militärlösning på denna politiska konflikt.Därför är det viktigt att finns kvar. Den kan tjäna somett stöd för en politisk lösning den dagparterna visar sig vara redo, underlättade kontakter mellan parterna som måstetas, erbjuda en neutral plattform förförhandlingar, underlätta humanitäraorganisationers arbete samt rapporterasakligt och neutralt till detinternationella samfundet.Regeringen anför i skrivelsen attSverige för en aktiv politik iTjetjenienfrågan till förmån för enlösning med politiska medel.MoldovaOSSE:s representation i Moldovaupprättades . Den skallförsöka få till stånd en varaktigpolitisk lösning av konflikten kringutbrytarregionen iMoldova.UkrainaRepresentationen i tillkomsommaren 1994. Dess främsta uppgift äratt följa förhandlingarna om Krimsstatus och dess krav på lokaltekonomiskt självbestämmande.Representationen skall även följautvecklingen för de mänskligarättigheterna samt bevaka massmediernasfrihet.TadzjikistanInbördeskriget i , somupphörde , krävdenärmare 50 000 dödsoffer. Ingen varaktigpolitisk lösning har kunnat uppnås.Sedan tidigt 1994 har enrepresentation i huvudstadDusjanbe. Representationenshuvuduppgifter är att befordra dialogoch förtroende mellan olika grupper, attuppmuntra respekt för mänskligarättigheter samt upprättandet avdemokratiska institutioner. När FN:sflyktingkommissariat planerade att lämnavissa områden i fick OSSE-representationen i uppgift att följamänniskorättsläget för återvändandeflyktingar och tvångsförflyttadepersoner i syfte att underlätta derasåterkomst till det tadzjikiskasamhället.GeorgienPå georgiskt territorium pågår tvåstörre konflikter. Både Abchasien ochSydossetien har strävat eftersjälvständighet från . Stridernahar förorsakat stora flyktingströmmaroch mycket mänskligt lidande. haren representation i sedandecember 1992. Den består av 17diplomater. Representationen sökerfrämja förhandlingar mellan parterna ikonflikten om , men mandatettäcker även övriga delar av Georgien.Representationen har även organiseratflera konferenser och seminarier främstom rättsliga spörsmål.Konflikten om ochMinskgruppenSedan 1988 pågår en väpnad konflikt omenklaven , som ligger iAzerbajdzjan, men har armeniskbefolkningsmajoritet som eftersträvarstörre självständighet. har sedan1992 haft överläggningar med parternainom den s.k. Minskprocessen om envaraktig politisk lösning på konfliktensom skulle ge betydandeautonomi, men inom Azerbajdzjansterritorium. Minskgruppen består avkonfliktens parter och ett antalsärskilt intresserade OSSE-stater.Sverige är medlem av Minskgruppen sedandess tillkomst och fungerade under ettdrygt år som dess ordförande respektivesamordförande. harMinskgruppen ett samordförandeskap.Samordförandeskapet har resulterat i enbetydligt bättre samordning avmedlingsansträngningarna.Den parlamentariska församlingenOSSE:s parlamentariska församling höll ijuli 1995 sitt fjärde möte i Ottawa.Närmare 250 parlamentariker från 48länder deltog i mötet, som leddes avförsamlingens ordförande, talmannen iden belgiska senaten möte med församlingen kommer attäga rum i den 5-9 juli 1996.Parlamentarikerförsamlingen inleds ochavslutas med plenarmöten, men huvuddelenav arbetet sker i tre utskott: försäkerhetsfrågor och andra politiskafrågor, för ekonomi samt för demokrati,mänskliga rättigheter och humanitärafrågor.På initiativ av de svenskaparlamentarikerna gjorde mötet kritiskauttalanden om mänskliga rättigheter iTurkiet och om beslut attåteruppta sina kärnvapenprov. Sverigesrepresentanter bidrog också till att detutvidgade säkerhetsbegreppet samtkvinnornas roll i den ekonomiska ochsociala utvecklingen i Central- ochÖsteuropa uppmärksammades islutdeklarationen. Ett annat svensktinitiativ är att inför det kommandemötet i utreda möjligheternatill förbättrat samarbete omflyktingmottagning, inbegripet frågor omkostnadsfördelning.Liksom tidigare år uttaladeförsamlingen ett önskemål om att förenklas genom att flerbeslut fattas utan krav på enhällighet.Samverkan med enskilda organisationerOSSE har valt en generös ochobyråkratisk definition av enskildaorganisationer - och den enklasttänkbara, nämligen att som enskildaorganisationer betrakta alla som självabetecknar sig som sådana. Detta kaninnebära allt från uddaenmansorganisationer tillinternationellt kända och sakkunnigarörelser.Det framhålls i skrivelsen att detligger i sakens natur att samverkanmellan ett mellanstatligt samarbetsforumsom och enskilda organisationerinte är problemfri. Dels finns det blandOSSE:s deltagarstater vitt skildauppfattningar om värdet av - ochriskerna med - samverkan med enskildaorganisationer, dels bildar dessaorganisationer en brokig provkarta medhögst varierande intressegemenskap medOSSE.Toppmötet i gavgeneralsekreteraren i uppdrag att utredahur samverkan med enskildaorganisationer skulle kunna förstärkas.Generalsekreteraren redovisade iseptember 1995 ett antal praktiskauppslag vilka dock ännu inte harresulterat i några formella beslut. Dekommer dock att på nytt aktualiserasinför toppmötet i 1996.Ministerrådsmötet i i i december1995 var det femte i ordningen sedantoppmötet i , som stadfästeParisstadgan och lade grunden för ettomorganiserat . Det dominerades delsav diskussioner om situationen i dettidigare i ljuset av i de civila delarna av fredsavtaletför Bosnien och , dels avfrågan om en alleuropeisksäkerhetsmodell för det tjugoförstaårhundradet.Den dåvarande OSSE-ordföranden beskrevi en inledande genomgång det gångna åretpå följande sätt: struktur som enövergripande, allomfattande europeisksäkerhetsorganisation hade ytterligarebefästs genom att verksamheten än merinriktas på konfliktförebyggande,krishantering och normalisering av detcivila samhället, däri inräknatuppbyggnad eller återuppbyggnad avdemokratiska institutioner. verksamhet spänneröver hela detta spektrum. Dessa har sominstrument för preventiv diplomati ochmedling i flera fall bidragit till attfrämja stabiliteten och säkerheten därde är verksamma. Genom att ställamedlare och sakkunskap till förfogandeför parterna i olika konflikter - i formav bl.a. Kontor för demokratiskainstitutioner och mänskliga rättigheter(ODIHR), minoritetskommissarien ()och personliga representanter förordföranden - har medverkat tillökad insyn, bättre samarbetsklimat ochfördjupad demokratisk värdegemenskapinom och mellan OSSE-staterna. De knapparesurser förfogar över försvårardock ibland verkställandet av fattadebeslut.Den efterföljande allmänna debatten vidministerrådet handlade om vilken rollOSSE kunde spela för att bringa fred,demokrati och trygghet till Bosnien ochHercegovina liksom om behovet av attstärka existerande säkerhetsstruktureroch ersätta institutionella revirstridermed samarbete och långsiktigt tänkande -bl.a. i form av en ny säkerhetsmodellför det tjugoförsta århundradet.Alla OSSE-stater som tog till ordaunder dagordningspunkten om det tidigareJugoslavien gav sitt stöd tillfredsavtalet för Bosnien och Hercegovinaoch till de uppgifter som däritilldelats . Organisationen befannsstå inför sin största utmaning hittills.Samstämmigheten återspeglades iministerrådets beslut om att upprätta enrepresentation i Bosnien och Hercegovinaför att ta sig an de uppgifter som OSSEfått i välkomnade det svenskainitiativet att sammankalla ettinternationellt expertmöte i Stockholmför att förbereda valen i Bosnien ochHercegovina.Vad gäller konflikten om den etnisktarmeniskdominerade enklaven i parterna att intensifierasina direktkontakter och beslutade attfortsätta förhandlingarna inom - den s.k. Minskprocessen. Konkretaframsteg i förhandlingarna är enförutsättning för att sända enmultinationell fredsbevarande OSSE-styrka till regionen i enlighet medprincipbeslutet från toppmötet iBudapest 1994.Ministerrådet bekräftade också attDanmark övertar ordförandeskapet förOSSE 1997 efter , som innehardetta . I övrigt kan noterasatt det var första gången som Makedoniendeltog som likaberättigad med övrigaOSSE-stater.OSSE inför toppmötet i inom har sedan det nyaOSSE började ta form ägt rum vartannatår: 1990, 1992,1994 och, härnäst, Lissabon1996. Arbetet inom tenderar attkoncentreras på förberedelser inför ochgenomförande av beslut från dessahögnivåmöten.Toppmötet i äger rum i börjanav . Av allt att dömakommer dess förlopp och resultat atthuvudsakligen bestämmas av tre centralafrågor.Hur kommer uppdrag i Bosnien ochHercegovina att utfalla? Hur utvecklasOSSE:s operativa roll?Toppmötesdeltagarnas syn på som ett avhuvudinstrumenten i hanteringen avkriser och konflikter i kommeratt starkt färgas av hur ipraktiken lyckas med sitt uppdrag iBosnien och . framtidaroll påverkas givetvis också av hur demilitära bestämmelserna i självafredsavtalet tillämpas och efterlevs.Självklart kommer också övrigaoperativa verksamhet, dvs. främstrepresentationerna, att ha betydelse förhur organisationen värderas. Specielltintressant är därvid hur roll i hur konflikten iTjetjenien kommer att gestalta sig.Vart leder diskussionen inom om ensäkerhetsmodell för det tjugoförstaårhundradet?Den pågående etappen i diskussionen omsäkerhetsmodellen för det tjugoförstaårhundradet är tänkt att avslutas vidtoppmötet i . mån denna diskussion leder tillkonkreta beslutsrekommendationer kommerdessa att handla om att närmaredefiniera roll i den europeiskasäkerhetsarkitekturen och stärka dessoperativa användbarhet. Denna fråga ärintimt förbunden med flertalet central-och östeuropeiska staters strävan attbli medlemmar i . Ett viktigt inslagi säkerhetsmodellen blir att byggaförtroende, inte minst för attöverbrygga den förtroendeklyfta som nuuppstått mellan och . Ävenfrågan om hur förhållande tillinomregionala organ som Östersjörådetutvecklas kommer att ha betydelse.Hur kommer problemen med CFE-avtaletsgenomförande att hanteras under ochefter avtalets uppföljningskonferens imaj?Även om tidsperspektivet kan varaosäkert, bör man enligt regeringen räknamed möjligheten att Lissabonmötetstadfäster mandat för en ny omgångförhandlingar om rustningskontroll ivilken alla OSSE-stater deltar. ,som står utanför , skulle därsannolikt ställas inför känsligaavvägningar. Utvecklingen i denna frågakommer i sin tur att starkt påverkaannan europeisk rustningskontroll ochnedrustning inom ram.Regeringen fäster i föreliggandeskrivelse uppmärksamhet viddessa tre huvudfrågor inför toppmötet iLissabon därför att de har uppenbartsäkerhetspolitisk betydelse för Sverige.Utskottets övervägandenUtskottet har tagit del av regeringensskrivelse /96:164 och denredogörelse som där lämnats beträffandeverksamheten i Organisationen försäkerhet och samarbete i ().Utskottet välkomnar den utförliga ochklara redogörelsen samt anser detvärdefullt att få del av denframåtblickande analysen om defrågeställningar som regeringen bedömerkommer att vara centrala vid toppmötet iLissabon i december 1996.Sveriges riksdag har vid tidigaretillfällen uttalat stöd för roll vad gäller att förebyggaoch hantera kriser och konflikter.Utrikesutskottet vill i detta sammanhangerinra om vad utskottet uttalade ibetänkande 1994/95:UU23 - vilketbehandlar redogörelse förverksamheten i - om vadutskottet uppfattar som särskildastyrka; nämligen dess bredasäkerhetsbegrepp som inte bara omfattarde traditionella säkerhetspåverkandefaktorerna utan även frågor som rördemokratiuppbyggnad och främjande avrespekten för de mänskligarättigheterna. Denna syn har legat tillgrund för de verksamheter och denspeciella kompetens som under enföljd av år har utvecklat för att verkakonflikthämmande inom stater. I dettasammanhang vill utskottet särskiltframhålla den positiva inverkan sommånga av fältrepresentationer harhaft på potentiella konflikter. Exempelhärpå är det arbete som utförs av OSSE-representationen i (dentidigare jugoslaviska republikenMakedonien) för att förhindra enspridning av konflikten i det fornaJugoslavien och den positiva roll somrepresentationen i bl.a. kundespela vid kommunalvalens genomförande.Minoritetskommissariens verksamhet harutvecklats till att bli ett värdefulltmedel för att förhindra konflikter.Utskottet noterar den uppskattning somdetta ämbete rönt för det viktiga arbetesom - ofta i det tysta - utförs för attförhindra att spänningar i nationellaminoritetsfrågor trappas upp och orsakarkonflikter. Ett annat viktigt initiativav , värt att omnämnas, är detarbete som den s.k. Minskgruppen utförför att få till stånd en lösning påkonflikten om Nagorno-Karabach.Utskottet anser det vara av störstavikt att de olika internationellainsatserna som genomförsi Bosnien och i syfte attgenomföra avtalet om fred i f.d.Jugoslavien samordnas på ettändamålsenligt sätt, särskilt i ljusetav de kommande valen. Utskottet utgårfrån att valövervakningen kommer att skebl.a. med hjälp av parlamentariskaobservatörer.OSSE:s styrka som organisation - därförutom vad som ovan anförts kan nämnasdess flexibilitet och allomfattandekaraktär med och sommedlemmar - gör den till en viktig aktöri den europeiska säkerhetsarkitekturen.Utskottet anser att komparativafördelar bör ytterligare utvecklas ochdess operativa användbarhet stärkas. Detsammansatta utrikes- ochförsvarsutskottet framhöll i betänkande1995/96:UFöU1 den betydelsefulla rollsom kan spela som forum för deneuropeiska säkerhetsdialogen och somfaktor i uppbyggandet av en alleuropeisksäkerhetsordning, där varje stat kan fåsina säkerhetsintressen tillgodosedda.Utskottet delar det sammansattautskottets uppfattning härvidlag.Vad gäller uppföljning ochen eventuell kommande nyförhandlingsomgång om rustningskontrollnoterar utskottet de synpunkter somframfördes av utrikesministern i ett talden vid i vilket detlångsiktiga målet för den svenskaregeringen uppgavs vara att somfullvärdig part skall delta i enalleuropeisk säkerhetsordning, vilkentäcker hela kontinenten och som byggerpå arrangemang för vapenkontroll av CFE-typ. Utrikesministern framhöll isammanhanget den stora vikt för svensksäkerhet som utgör.Utrikesutskottet vill här även hänvisatill de synpunkter som det sammansattautskottet framförde i ovan nämndabetänkande 1995/96:UFöU1. Därpoängterades det avgörande svenskaintresse som ligger i tillämpningen avCFE-avtalet - i synnerhet vad gällerfrågan om begränsningar av styrkor inordvästra och andra faktorer somreducerar förmågan till överraskandeanfallsoperationer - och en kommandeutvecklad rustningskontrollregim iEuropa. delarutrikesministerns och det sammansattautskottets uppfattning i denna viktigaoch komplexa fråga.Utskottet föreslår därmed att riksdagenlägger regeringens skrivelse 1995/96:164Redogörelse för verksamheten inomOrganisationen för säkerhet ochsamarbete i () under år 1995till handlingarna. Utskottet hemställer beträffande regeringensskrivelse /96:164 om OSSEatt lägger regeringensskrivelse /96:164 Redogörelse förverksamheten inom Organisationen försäkerhet och samarbete i () tillhandlingarna.Stockholm den 28 maj 1996På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: ViolaFurubjelke (s), (),(), (), (), (), (), BertilPersson (m), (),(), (),(), (), BodilFrancke (), () och ().Förkortningslista Sammanfattning 1Utskottet 1Skrivelsens huvudsakliga innehåll 1Utskottets överväganden 15Hemställan 17Bilaga: Förkortningslista 18