bet · GJ01FiU15 · 1996-07-05 00:00:00 — Förmånsrätt och lönegaranti (mom.107), , och (alla m) anserdels att finansutskottets yttrande underrubriken och lönegarantibort ha följande lydelse:Finansutskottet delar de uppfattningarsom förts fram i motion A49 (m) om attstatens privilegium i form avförmånsrätt för skatter framförexempelvis leverantörer bör avskaffassamt att den otympliga och för statenkostsamma lönegarantin bör förenklas.Dessa förändringar skulle leda tillomedelbara och påtagliga förbättringarnär det gäller förutsättningar förföretagande.Vad först gäller statens förmånsrättför skatter konstaterar utskottet ilikhet med motionärerna att rättsläget - med de dåliga förutsättningar somgäller för företagande - uppfattas somomotiverat och orättvist. Som anförts imotionen är skatteförmånsrätten enväsentlig omständighet när företag skallräddas genom en rekonstruktion. Statenär regelmässigt den borgenär som harbäst inblick i en gäldenärsbetalningsförmåga. Staten kan därför påett tidigt stadium bli varse tecken påbetalningssvårigheter i ett företag. Omförmånsrätten för skatter och allmännaavgifter togs bort skulle staten få ettincitament att tidigare ingripa i ettföretag som befinner sig i begynnandeekonomiska svårigheter. Staten skullehärvid som likaberättigad med andraoprioriterade fordringsägare få störremöjligheter att verka för lösningar utomkonkurs. Statens företrädare skulle vidackordsförhandlingar inte behöva hävdaatt staten skall ha full utdelning innanexempelvis leverantörer får någonutdelning. Det allmänna kommer därmedatt få ett större intresse av attmedverka till ekonomiska uppgörelsermellan gäldenären och borgenärerna.Detta kommer att främja möjligheternatill företagsrekonstruktion. Ett annatväsentligt skäl att slopa förmånsrättenför skatter är att utdelningen tilloprioriterade borgenärer härigenomskulle komma att öka. Därmed stärksleverantörernas ställning, och antaletföljdkonkurser för dennaborgenärskategori kan förväntas minska.Utskottet vill understryka att en sådanreform väsentligt skulle gynnaborgenärernas ställning i allmänhet iett rekonstruktionsförfarande och därmedskapa betydligt bättre förutsättningarför lyckosamma rekonstruktioner.Enligt utskottets mening behöver någraytterligare utredningar i denna frågainte komma till stånd. Erforderligalagförslag, som har remissbehandlats,finns redan i Insolvensutredningensslutbetänkande (SOU 1992:113) Lag omföretagsrekonstruktion. Regeringen bör,enligt utskottets mening, omgående läggafram ett förslag för omavskaffande av förmånsrätten förfordringar på skatter och allmännaavgifter.När det sedan gäller lönegarantin anserutskottet i likhet med motionärerna attett nytt lönegarantisystem bör utformasefter förebild av den ordning som gällerinom den allmänna sjukförsäkringen.Härigenom skulle hanteringen avlöneersättningen vid konkurs förenklasoch kostnaderna nedbringas. Dearbetsgivaravgifter som är avsedda attfinansiera lönegarantisystemet börsålunda tillföras försäkringskassorna.Försäkringskassan skall utbetalagarantimedel till de anställda vilkaförvaltaren i konkursen har anmält förkassan. Den anställde har sedan, somvarje annan borgenär, att bevaka sinfordran enligt anställningsavtalet medarbetsgivaren. Det åligger förvaltarenatt vid utdelning på lönefordran göraavdrag för vad löntagaren erhållit ilönegarantimedel från försäkringskassan.Systemet bör vidare möjliggöra förförvaltaren att vid avvecklingen avkonkursföretaget eller en rekonstruktionlåta anställda arbeta vidare. Genom detföreslagna systemet bliradministrationen enklare och billigaresamtidigt som möjligheterna tillmissbruk och otillbörligakonkurrensfördelar minskar. Det börenligt utskottets mening ankomma påregeringen att i enlighet med de nuangivna riktlinjerna utforma förslagtill ett nytt lönegarantisystem ochdärefter återkomma till mederforderliga lagförslag.Utskottet anser mot bakgrund av detanförda att motion A49 (m) yrkandena 23och 24 bör tillstyrkas.dels att utskottets hemställan under 107bort ha följande lydelse:107. beträffande förmånsrätt ochlönegarantiatt med bifall till motion1995/96:A49 yrkandena 23 och 24 somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,172. Stöd till kulturarbetare (mom. 108)() anserdels att finansutskottets yttrande underrubriken kulturarbetare bortha följande lydelse:Finansutskottet kan konstatera att mångakulturarbetare lever under svåraekonomiska villkor somarbetslösheten i denna yrkesgrupp ärmycket hög. Det stöd som utgår somett särskilt selektivt och individuelltkonstnärsstöd gynnar enligt utskottetsmening konstformer med akademisktradition och missgynnar andra former avskapande och konstupplevelser. Mot denbakgrunden är enligt utskottets meningett mer generellt stöd i form av ettkonstnärstillägg att föredra. Som anförsi motion Fi117 (mp) bör stödet tillkulturarbetare prövas enligt en bredareoch mer allmän grund och utgå som ettkonstnärstillägg med den principiellautformning som anges iKulturutredningens betänkandeKulturpolitikens inriktning (SOU1995:84). Stödet bör, i enlighet med vadsom föreslås i motionen, vara generelltoch motsvara av inkomsten upp till50 och således uppgå tillhögst . Vid en inkomstöverstigande bör stödetavtrappas för att helt upphöra vid enårsinkomst om 150 000 kr.En stor del av kultursektorn erhåller bidrag via AMS. Eftersom det börankomma på kultursektorn och inte på AMSatt avgöra vilka kulturaktiviteter sombör bli föremål för ekonomiskt stöd ärdagens system mycketotillfredsställande. Ettkonstnärstillägg enligt ovan skissadmodell torde även i det avseendet varaatt föredra.Utskottet anser att regeringen böråterkomma till med förslag omett konstnärstillägg i enlighet med vadutskottet här anfört. Motion Fi117 (mp)yrkande 23 tillstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 108bort ha följande lydelse:108. beträffande stöd tillkulturarbetareatt med bifall till motion1995/96:Fi117 yrkande 23 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,Särskilda yttranden1. Utgiftstak och fördelning påutgiftsområden (mom. 4)() anför:Vid behandlingen av vårpropositionenföreslog de gröna attutgiftstaket skulle fastställas till724, 714 resp. föråren 1997-1999. De förslag som vi nulägger fram i motionerna Fi112 (mp) ochFi117 (mp) föranleder ingen ändring avvåra tidigare förslag till utgiftstak.Vad gäller fördelningen påutgiftsområden återkommer vi till dennafråga vid behandlingen av höstensbudgetproposition.2. uppgifter (mom. 7)(), (),(), (),Per () och () anför:En trovärdig och långsiktigt hållbarsanering av de offentliga finanserna ären viktig förutsättning för att bringaned den fortfarande höga räntenivån. Detär också avgörande med en starktrovärdighet för en hållbarinflationsbekämpning. Riksbankensformella oberoende måste därför stärkas.Målet att värna penningvärdet börlagfästas, liksom förbud för fullmäktigeatt ta emot instruktioner.3. uppgifter (mom. 7)() anför:Liksom motionären anser Vänsterpartietatt det är viktigt att värna omRiksbankens ställning som institutionunder . Vi motsätter oss vidareett svenskt medlemskap i den monetäraunionen (EMU). Målen för börförutom att värna ett stabiltpenningvärde vara att främja fullsysselsättning och hållbar tillväxt. Dåriksdagen behandlat yrkanden somrör ställning har vi dockför närvarande inget yrkande i dettaavseende. avseremellertid att i samband med denallmänna motionstiden hösten 1996återkomma till dessa frågor.4. Tillfällig nedsättning avstämpelskatt i vissa fall (mom. 9)() anför:Jag har inget att invända mot attstämpelskatten sätts ned tillfälligt,men finner andra skäl till att biträdaregeringens förslag än de regeringenanför i propositionen.Sänkningen av stämpelskatten är, liksomdet beslutade ROT-programmet, enytterligare skattefavör för bygg- ochfastighetsbranschen, vid sidan avjordbruket mest subventioneradeoch reglerade bransch. Folkpartietgodtar dock förslaget om sänktstämpelskatt vid fastighetsöverlåtelseav den anledningen att det finns godaskäl att försöka underlätta rörlighetenpå bostadsmarknaden i detta katastrofalasysselsättningsläge.Folkpartiet avvisar dock regeringensargumentation för sänkningen avstämpelskatten, nämligen tanken på attskapa förutsättning för nyproduktiongenom att denna väg försöka driva upppriserna på överlåtelser. Skallnyproduktion av framför allt småhuskomma i gång krävs att man i ställetinriktar sig på att sänka kostnadernaför sådan nyproduktion så att det denvägen blir konkurrenskraftiga ochattraktiva bostäder.5. Fastighetsskatt (mom. 10)() anför:Eftersom frågan omfastighetsskattesystemets utformningkommit att aktualiseras i dettabetänkande vill vi från Vänsterpartietssida hänvisa till det ställningstagandevi tidigare gjort i denna fråga.Vänsterpartiet har som del i en enuppgörelse med regeringen biträttförslag om höjd fastighetsskatt. Vi hardock genom motionsyrkanden ochreservationer klargjort att deterfordras särskilda lösningar i sambandmed kraftigt förhöjda taxeringsvärdenför fastboende i särskilt attraktivaområden. Regeringen har deklarerat avser att återkomma med förslag tilllösning på detta problem. Och tidigaresades att det skulle ske en redovisningunder eller som . harklargjort att vi är villiga att medverkai en arbetsgrupp för att finnakonstruktiva lösningar, och vi har ävenredovisat principer för hur lindringarkan ske. Tyvärr har regeringen intetagit fasta på dessa öppningar frånVänsterpartiets sida. Regeringen harinte heller redovisat några förslag. Idagarna har dock meddelats attregeringen avser att återkomma medförslag under hösten 1996.Vänsterpartiet beklagar att regeringenförhalat frågan då detta har förorsakaten omfattande oro bland den bofastabefolkningen i de aktuella områdena. Detär nödvändigt att regeringen lever upptill sina utfästelser och snarastredovisar ett förslag i frågan.Vad gäller behovet av stimulanser förmiljöriktiga investeringar anserVänsterpartiet att förslaget ärintressant men att en mer utförligprövning ligger utanför ramen för detnu aktuella betänkandet. Frågan bör dockaktualiseras i samband med en mergenomgripande reformering avbostadspolitiken ochfastighetsbeskattningen, frågor som förövrigt utreds i särskildordning. avser dock attåterkomma till denna fråga.6. Fastighetsskatt (mom. 10)() anför:En kortfattad redovisning avMiljöpartiets principiella inställning iden fråga om fastighetsskattesystemetsutformning som aktualiserats genomKristdemokraternas motion framgår av detsärskilda yttrande som Miljöpartietsföreträdare avgav i bostadsutskottetsbetänkande /96:BoU10 tidigare i vår.Vad gäller frågan om åtgärder för attminska problemen med kraftigt höjdfastighetsskatt i skärgårdsområdena ochandra särskilt utsatta områden delar jagutskottets uppfattning att ett förslagmåste presenteras . Miljöpartiethar för sin del i olika sammanhangredovisat förslag som kan minskaproblemen.7. Beskattning av royalty och patent,m.m. (mom. 20, såvitt avsernuvärdesavskrivning), , och (alla m) anför:Med tanke på de stora ackumuleradevinster som finns i vissa företag skulledet vara rimligt att införa en rätt tillnuvärdesavskrivning. I motion A49 (m)anförs att en nuvärdesavskrivning iförsta hand bör avse maskiner ochmotsvarande inventarier. Enligt motionenbör man också överväga motsvaranderegler för byggnader. På så sätt kanföretag redan från början se deekonomiska konsekvenserna av eninvestering.Vi instämmer i uppfattningen att dessaförbättringar bör genomföras. Regeringenbör skyndsamt lägga fram förslag till delagändringar som behövs. Om regeringeninte lägger fram förslag med dennainnebörd innan den allmännamotionstiden, avser vi att återkomma ifrågan.8. Energibeskattningen (mom. 25)() anför:När tog ställning tillförslagen om höjda energiskatter yrkadeFolkpartiet liberalerna på en samtidigoch större sänkning avarbetsgivaravgifterna. Vårt förslagavslogs emellertid. Vi avser attåterkomma till frågan om energiskatter,arbetsgivaravgifter etc. vidbehandlingen av höstensbudgetproposition.9. Översyn av reglerna inomtjänstesektorn (mom. 28)() anför:Vänsterpartiet har tidigare genommotioner liksom i en reservation tilldetta betänkande avseende avsnittet omnedsättning av socialavgifter anvisat enmodell för lättnader i beskattningen avden arbetskraftsintensivatjänstesektorn. Vi har dessutom uttalatatt vi gärna ser en bred beredning sombelyser vilka åtgärder som är bästägnade att stärka sysselsättningen itjänstesektorn. vill dockbestämt avvisa tankarna på att viaskattereduktioner eller skatteavdraggynna privata hushållstjänster, genoms.k. pigavdrag och liknande åtgärder.Vänsterpartiet ser det som positivt attregeringen i proposition 222 aviseraratt den avser att i särskild ordninggöra en översyn av reglerna inomtjänstesektorn. är berettatt aktivt medverka till en sådanöversyn. Vi vill dock betona att det ärviktigt att en översyn inte främstriktas in på privata hushållstjänstersom konsumeras i hemmet. EnligtVänsterpartiets mening är det viktigtatt den av regeringen aviseradeberedningen ges en bred inriktning såatt den omfattar hela tjänstesektorn.10. Program för samarbete och utvecklinginom (mom. 33)() anför:Det råder stor oklarhet om det stödavseende livsmedelsexport som aviseras ipropositionen. Jag är kritisk mot dentyp av opreciserade förslag somregeringen lägger fram i propositionen.Ett grundläggande krav är att förslagensinnebörd skall gå att uttyda avpropositionstexten.Regeringens förslag om stöd till svenskexportindustri, bl.a. avseende export avlivsmedel till , har såväl ensakpolitisk som en moralisk dimension.Sverige ingår i EU:s gemensammajordbrukspolitik. Det svenska jordbruketfår därigenom subventioner, liksomexportstöd. Redan mot den bakgrunden ärdet svårbegripligt att regeringenaviserar ytterligare stöd, om än ipropositionen opreciserat, till svensklivsmedelsexport.Estland hör till de länder som hargjort långtgående liberaliseringar avjordbrukssektorn. Att i ett sådant lägeöverväga ytterligare stöd för svensklivsmedelsexport till bl.a. voreatt medvetet söka slå ut bl.a. estnisklivsmedelsproduktion.11. Lokal samverkan iarbetsförmedlingsnämnderna (mom. 67)() anför:Det är positivt att den lokalaarbetsförmedlingens ansvar förverksamheten ökar. Den lokala kännedomenoch närheten kan här vara en storfördel. Dock finns det anledning attpåminna om vad som anförs i Folkpartietsmotion Fi123, nämligen tendensen attkommunalisera arbetsmarknadspolitiken.Arbetsmarknadspolitiken bör förbli enstatlig angelägenhet med ettövergripande nationellt ansvar.12. Arbetsplatsintroduktion, datortek,rekryteringsstöd och beredskapsarbete,utbildningsvikariat, pendlingsstöd(mom. 73-76 och 78), , och (alla m) anför:I Moderata samlingspartiets motion1995/96:Fi78 med anledning avvårpropositionen föreslogs en lägre ramför de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna än regeringen föreslog. Viutgick från att vissa åtgärder skulleavvecklas, ersättas eller ges en annanutformning.I samband med höstens budgetbehandlingkommer vi att närmare precisera vårpolitik bl.a. med avseende påutbildningsvikariat, beredskapsarbete,rekryteringsstöd och pendlingsstöd. Iavvaktan på denna behandling är viberedda att acceptera de stramare reglerregeringen föreslår i fråga om dessaåtgärder.När det gäller datorteken avvisar viregeringens förslag om nyinvesteringar ibl.a. Vi har redan tidigarehaft betänkligheter mot att öppnadatorteken för alla. Verksamheten börenligt vår mening vara riktad till unga,och andra bör komma i fråga endast i månav plats. Vi upprepar också ett tidigareframfört krav att inte bara utrustningenutan även datortekverksamheten skallupphandlas i konkurrens.Vi välkomnar slutligen attanställningskravet vidarbetsplatsintroduktion tas bort. Som vivarnade för redan då anställningskravetinfördes riskerade åtgärden härigenomatt få en alltför begränsad omfattning.13. Nya former för sysselsättning åtarbetslösa (mom. 82)() anför:Regeringen aviserar att den avser attåterkomma med förslag om lokalaarbetscentrer.Förslaget är mycket allmänt hållet ochfrågor om juridisk form ochavgränsningen mellan de kommersiellainslagen och utbildnings- ochpraktikinslagen är inte belysta på någottydligt sätt. Förslaget innehållerenligt min uppfattning risker förinlåsningseffekter, liksom risk för atta-kasseersättning skulle ligga somlönenorm. Det finns anledning att gåigenom alla juridiska och praktiskasvårigheter på ett mer systematiskt sättinnan regeringen återkommer med ettkonkret förslag. Först därefter är detmöjligt att ta ställning till idén omlokala arbetscentrer.14. Avslag på lagförslagen (mom. 91-98), , och (alla m) anför:Moderata samlingspartiet föreslår ireservation 152 att regeringens förslagtill ändringar i och skallavslås i sin helhet. Vi har därföravstått från att i reservationer yrkaavslag på de moment som rörlagförslagens detaljer.15. Avslag på lagförslagen (mom. 91-98)() anför:Vänsterpartiet föreslår i reservation153 att regeringens förslag tilländringar i och skall avslås isin helhet. Jag har därför avstått frånatt i reservationer yrka avslag på demoment som rör lagförslagens detaljer.16. Avslag på lagförslagen (mom. 91-98)() anför:Miljöpartiet föreslår i reservation 154att regeringens förslag till ändringar iALF och KAS skall avslås i sin helhet.Det innebär självklart att vi inteheller står bakom detaljförändringarna iden berörda lagstiftningen som följer avregeringens förslag. Jag har därföravstått från att i reservationer yrkaavslag på de moment som rörlagförslagens detaljer.17. Förtidspensionering (mom. 104)(), (),(), Per () ochBo Lundgren () anför:Vi har från Moderata samlingspartiet ochFolkpartiet liberalerna ingen annanmening än utskottet när det gäller demotionsyrkanden om de s.k. äldrereglernasom behandlas i de nu aktuellamotionerna. Däremot har vi andra förslagtill förändringar iförtidspensionssystemet som framgår avvad vi anfört i våra reservationer omriktlinjerna för den ekonomiskapolitiken.18. Allmänt om behandling avsysselsättningsfrågornaAnne () anför:När det stod klart att internamotsättningar inom regeringspartiet omfrämst arbetsrätten hade stoppat dentill utlovadesysselsättningspropositionen ansågFolkpartiet liberalerna att riksdagenmåste ta initiativet i kampen mot denstigande arbetslösheten. Med stöd avbestämmelsen i riksdagsordningen ommotionsrätt vid händelse av särskildvikt väckte vi därför en motion.Resultatet av denna åtgärd, och andraåtgärder från oppositionen, resulteradei två propositioner från regeringen,dock utarbetade i all hast.Folkpartiet liberalerna harkoncentrerat sitt arbete på att förmåriksdagen att dels anta ett ambitiösaremål för sysselsättningspolitiken än detav regeringen föreslagna, dels förskjutatyngdpunkten i åtgärdspaketet mot fleråtgärder som förbättrarföretagsklimatet.Den mängd aviseringar ochutredningsuppdrag som nämns ipropositionerna avser Folkpartietliberalerna att återkomma till imotioner under den allmänna motionstideneller när regeringen återkommer medpreciserade förslag. Det faktum att jagi reservationer eller särskildayttranden inte kommenterat vissaresonemang kan således inte tas tillintäkt för att jag accepterat dem. Detgäller t.ex. barntillägget i svux/svuxa,fördelningen av högskoleplatser,åtgärder mot buller m.m. Det gällerockså de olika regelförändringar iarbetslöshetsförsäkringen somfinansutskottet påarbetsmarknadsutskottets inrådan - ochmed ändring av regeringens förslag -föreslår. Jag anser attarbetslöshetsförsäkringen bör utformassom en allmän försäkring, till störredel än finansierad medegenavgifter.Lagförslag i proposition 2221 Förslag till lag om ändring i lagen(1996:537) om ändring i lagen (1978:69)om försäljningsskatt på motorfordon2 Förslag till lag om ändring ifordonsskattelagen (1988:327)3 Förslag till lag om ändring ibilskrotningslagen (1975:343)4 Förslag till lag om ändring i lagen(1994:1563) om tobaksskatt5 Förslag till lag om tillfällignedsättning av stämpelskatt i vissa fall6 Förslag till lag om ändring i lagen(1984:404) om stämpelskatt vidinskrivningsmyndigheter7 Förslag till lag om upphävande avlagen (1994:1851) om skattelättnader försparande i allemansfond8 Förslag till lag omarbetslivsutvecklingHärigenom föreskrivs följande.1 § Den som av länsarbetsnämndenanvisats till verksamhet förarbetslivsutveckling skall inte ansessom arbetstagare när han deltar iverksamheten. När sådan verksamhetbedrivs på en arbetsplats, skall handock likställas med arbetstagare vidtillämpning av 2 kap. 1-9 §§, 3 kap. 1-4och 7-14 §§, 4 kap. 1-4 och 8-10 §§ samt7-9 kap. arbetsmiljölagen (1977:1160).Därvid skall vad i arbetsmiljölagen sägsom arbetsgivare gälla den som upplåtiten arbetsplats för verksamhet förarbetslivsutveckling.2 § Den tid under vilken en arbetslösdeltagit i verksamhet förarbetslivsutveckling i enlighet medlänsarbetsnämndens anvisning utgör sådantid som enligt 7 § lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring eller 7 § lagen(1973:371) om kontant arbetsmarknadsstödkvalificerar för en ny ersättningsperiodinom samma ersättningstid. Vidbestämmande av ramtid enligt samma lagarräknas inte tid då den arbetslöse varithindrad att arbeta på grund avdeltagandet, i den mån tiden intejämställs enligt vad som sagts.Denna lag träder i kraft den 1 januari1997 och gäller till utgången avdecember månad 1997.9 Förslag till lag om offentligatillfälliga arbeten för äldre arbetslösaHärigenom föreskrivs följande.1 § Den som av länsarbetsnämndenanvisats en arbetsmarknadspolitiskåtgärd i form av ett offentligttillfälligt arbete för äldre arbetslösaskall inte anses som arbetstagare hosden arbetsgivare som tillhandahållerplatsen. Han eller hon skall docklikställas med arbetstagare vidtillämpning av 2 kap. 1-9 §§, 3 kap. 1-4§§ och 7-14 §§, 4 kap. 1-4 och 8-10 §§samt 7-9 kap. arbetsmiljölagen(1977:1160).2 § Den tid under vilken en persondeltagit i ett offentligt tillfälligtarbete i enlighet med länsarbetsnämndensanvisning utgör sådan tid som enligt 7 §lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring eller 7 § lagen(1973:371) om kontant arbetsmarknadsstödkvalificerar för en ny ersättningsperiodinom samma ersättningstid. Vidbestämmande av ramtiden enligt sammalagar räknas inte tid då personen varithindrad att arbeta på grund avdeltagandet, i den mån tiden intejämställs enligt vad som sagts.Denna lag träder i kraft den 1 januari1997 och gäller till utgången avdecember 1998.10 Förslag till lag om ändring i lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkringHärigenom föreskrivs att i fråga omlagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring1dels att 31 § skall upphöra att gälla,dels att 6, 7, 8, 14, 15, 20, 29 och 30§§ skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse6 §2Rätt till ersättning vid arbetslöshetföreligger, för försäkrad som eftersenaste inträdet i arbetslöshetskassan,1. varit medlem i kassan , om han haft sinhuvudsakliga försörjning genom avlönatarbete för annans räkning, eller underminst 24 månader, om han haft sinhuvudsakliga försörjning somsjälvständig företagare(medlemsvillkor),2. under en ramtid 2. under en ramtidav av tolv månaderomedelbart före före detarbetslöshetens att han eller honinträde utfört anmält sig somförvärvsarbete i arbetssökande hosminst den offentligafördelade på minst arbetsförmedlingen,utfört(arbetsvillkor). förvärvsarbete iEndast dag då minst nio månaderförvärvsarbete har (arbetsvillkor).utförts i minst tre Endast månad dåtimmar får här förvärvsarbete harräknas in. Med utförts i minstutfört fårförvärvsarbete här räknas in. Medavses även tid då utförtden försäkrade haft förvärvsarbetesemester eller avses även tid dåannars varit ledig den försäkrade haftav någon annan semester elleranledning än annars varit ledigsjukdom, av någon annantjänstgöring enligt anledning änlagen (1994:1809) sjukdom,om tjänstgöring enligttotalförsvarsplikt lagen (1994:1809)eller barns födelse ommed helt eller totalförsvarspliktdelvis bibehållen eller barns födelselön. med helt ellerdelvis bibehållenlön.Vid prövning av arbetsvillkoret bortsesfrån förvärvsarbete som1.