bet · GK01TU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Även destatliga affärsverken inom området börmöta mer konkurrens. Privatiseringarmåste genomföras på ett sätt som gör attkonkurrensen verkligen främjas. Ettstatligt monopol får dock inte ersättasmed ett privat.3. LTA-anslagets inriktning och mål(mom. 6)() anför:Miljöpartiet de gröna avser attåterkomma till frågan om LTA-anslagetsinriktning och mål i anslutning tillregeringens aviserade proposition om hurinvesteringarna i trafikensinfrastruktur bör inriktas.4. Road pricing (mom. 10)Tom , , och (alla m)anför:Med anledning av diskussionen omvägtullar vill vi klargöra attekonomiska och administrativa styrmedelbör användas för att bygga upp eneffektiv trafikförsörjning somstimulerar en angelägen tekniskutveckling. Vägtrafikens kostnader ochintäkter har dock blivitalltmer osammanhängande och orättvisa.Vi anser därför att vägtrafikensfinansiering i betydligt störreutsträckning bör relateras till detverkliga utnyttjandet av infrastrukturenoch till påverkan på miljön genomvägavgifter eller s.k. road pricing.5. Göteborgsöverenskommelsensgenomförande (mom. 11)() anför:Folkpartiet liberalerna i hartagit ställning mot att utbyggnaden avtrafiksystemet i Göteborgsområdetfinansieras med vägtullar. Dennauppfattning ligger fast. För närvarandepågår överläggningar mellan berördapartier i . Det kanförutsättas att en överenskommelse kanuppnås antingen som majoritetsuppgörelseeller i en uppgörelse där alla partiergemensamt kan finna former förfinansieringen av utbyggnaden avtrafiksystemet i Göteborgsområdet.Folkpartiet har därför ingen erinran motatt den statliga garantiramen utvidgas.6. Fritidsbåtsregister (mom. 23)() anför:Ju fler stora fritidsbåtar vi har runtvåra kuster och i våra sjösystem, destoviktigare är möjligheten att kunnaidentifiera dem. Detta gäller i förstahand av sjösäkerhetsskäl, men också föridentifiering av stöldgods och miljöföro-renare.Miljöpartiet har tidigare motionerat iden här frågan utan att kunna få medmajoriteten i . Vi tyckerfortfarande att den obligatoriskaregistreringen för större fritidsbåtarär det bästa alternativet.Frivilligheten duger lika litet i de härsammanhangen som för t.ex. bilar ochhusvagnar. Kustbevakning,försäkringsbolag och enskilda kan dranytta av ett ordnat register ochsamhället kommer i sin tur att besparasig onödiga utgifter.Våra kuster och kusthav stressas av denya stora fritidsbåtarna (med eller utansegel). Det gäller både fauna och flora.Principen förorenaren skall betala fungerar tyvärr ännu inte, och ofta ärdet kustbefolkningen som får ta hand ommiljöföroreningar som orsakats av båtfolket .Avgiftsbelagd registrering avfritidsbåtar bör, enligt min mening,göras obligatorisk igen av deanledningar som nämnts ovan, och gällabåtar och med motorer på 14hästkrafter eller kraftigare enligt detidigare registreringsreglerna.7. Ansvar för lastägare för inträffadeoljeutsläpp (mom. 39)Tom , , och (alla m)anför:Problemet med oljespill längs vårakuster, vilket berörs i motion T608 (m),beror delvis på att utbyggnaden avmottagningsanläggningar i våragrannländer inte har skett i önskad taktoch att kostnaderna för att lämnaoljerester i hamnarna är hög. Viförutsätter att regeringen iÖstersjösamarbetet aktualiserar fråganså att mottagningsanläggningar iÖstersjöländerna byggs ut medtillräcklig kapacitet. Därmed uppnåsockså en angelägen minskning avmottagningen i de svenska oljehamnarna.Motionärerna tar också upp problemetmed det bristande incitamentet förbefraktare att hyra modernt ochmiljövänligt tonnage. Med den förändringav sjöfartsavgifterna som kommer attgöras skapas ett sådantekonomiskt incitament. Vi förutsätteratt regeringen även aktualiserar dennafråga i sjösäkerhetsarbetet inom EU.8. Upphandling av olönsam trafik (mom.46)Tom , , och (alla m)anför:Moderaterna har inga yrkanden rörandeupphandling av olönsam flygtrafik.Emellertid vill vi peka på att kostnaderför statlig upphandling eller andraekonomiska insatser för att stimuleratrafik till och från trafiksvagaflygplatser till en del kommer attkompenseras genom ökade avgiftsintäktervid flygplatser, främstArlanda.9. ekonomiska mål ochresurser m.m. (mom. 53)() anför:Av budgetpropositionen framgår attLuftfartsverket utarbetarett system för miljödifferentieradeavgifter, avsett att träda i kraft år1997. Det är i och för sig positivt attLuftfartsverket på detta sätt sökeruppnå en förbättrad miljöanpassning inomluftfarten. Men systemet med sektorsvismiljödifferentierade avgifter bör enligtMiljöpartiets uppfattning ersättas avett system där avgifterna inom en sektormiljödifferentieras i relation tillalternativa transportmedel. Exempelvisbör det faktum att flyget har enbetydligt större miljöpåverkan änjärnvägen återspeglas iluftfartsavgifterna. Först genom ettsektorövergripande system förmiljödifferentierade avgifter blir detmöjligt att åstadkomma en frånmiljömässiga utgångspunktereftersträvansvärd överflyttning avtrafikantströmmar från flyget till meramiljövänliga transportmedel.10. Mål för (mom. 57)() anför:De följder som SJ:s ekonomiska problemkan ge är högst oroande. Enligt minmening är det av yttersta vikt atttrafikvolymerna på spår ökar på sikt.Kortsiktigt får de dock inte sjunka. SJhar varslat 1 500 personer och enligtuppgifter som framkommit är en stor delav godstrafiken i hotad, inteminst genom att man avser att lägga nedett stort antal taxepunkter ochterminaler. Även för persontrafiken,dvs. den del som inte är lönsam och sominte är upphandlad, har nedläggningaraviserats. Denna utveckling är förståsmycket negativ, och framöver bör manöverväga om ett företagsekonomisktlönsamhetskrav är realistiskt i allalägen för SJ med tanke på att despårbundna transporterna är det renastemasstransportsystem vi kännertill. Järnvägstrafiken kan alltså inteersättas på ett miljöriktigt sätt avandra transportmedel. Emellertid är jaginte beredd att i detta skede föreslåytterligare åtgärder utöveranslagsfördelning som framställts imotion T220 (mp). Jag anser i likhet medutskottet att SJ:s problem bör utredasytterligare, men utgångspunkten förfortsatt utredande bör vara att manvinnlägger sig om att finna lösningarsom kan säkerställa ökade volymer påspår av samhällsekonomiska skäl. Dettabör ske genom att man tillämpar en radolika åtgärder över flera områden, inteminst skattemässigt. Givetvis innebärdetta inte att jag förespråkar en modellutan några som helst företagsekonomiskahänsyn till SJ:s kärnverksamhet. Men manbör ta i beaktande att det kortsiktigtkan finnas en motsättning mellan godekonomi och ökad tågtrafik.11. Bilprovningsanläggning i (mom. 80)() anför:Som framhålls i reservation 33 tordeservicen i fråga om fordonskontroller pålandsbygden kunna förbättras genomlokalt anpassade lösningar och en friareetablering av t.ex. ackrediteradeverkstäder än vad som är möjligtgenom ASB:s monopolställning. Enavreglering av kontrollbesiktningenskulle därför lösa de problem som tasupp i motion T902 (c) yrkande 2.Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer1 000-tal kronorUtskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag tilanslagsfördelning.Utskott Reservanternaets s förslag iförslag förhållandetillutskottetsförslagRes 1 Res 2v mpA Infrastruktur1 : 440 000 -44 -130Administrationskostnader (ram) 000 0002 Drift och underhåll av 6 010 -500 -10statliga vägar (ram) 910 000 0003 Byggande av vägar (ram) 4 314 -1 800 -3 100313 000 0004 Byggande av 1 228 +600länstrafikanläggningar (ram) 000 0005 Bidrag till drift och byggande 610 000 +10av enskilda vägar (obet) 0006 : Kostnader för 371 000registerverksamhet (ram)7 : Sektorsuppgifter 767 828(ram)8 Drift och vidmakthållande av 3 000 +100statliga järnvägar (ram) 000 0009 Nyinvesteringar istomjärnvägar samt ersättning 5 665 +1 266för vissa kapitalkostnader 379 000(ram)1 Statliga järnvägar, kollektiv +9060 länstrafik (nytt anslag) (ram) 227B Sjö- och luftfart1 Ersättning för 44 454 -22fritidsbåtsändamål (obet) 2272 Transportstöd för 175 000(ram)3 Ersättning till viss 62 660kanaltrafik m.m. (obet)4 Bidrag till sjöfarten (ram) 400 0005 Övervakning av 24 000(res)6 Driftbidrag till kommunala 15 200 +15flygplatser i skogslänen 000(obet)C Post- och telekommunikation1 (ram) 161 345 -100002 Upphandling av särskilda 157 484 +5 000samhällsåtaganden (ram)3 Ersättning till förrikstäckande betalnings- och 200 000kassaservice (ram)4 Kostnader förenade med statensägande i 140 000(ram)5 Informationsteknik: 23 000Telekommunikation m.m. (ram)D , kollektivtrafik och samhällsköptatjänster m.m.1 Ersättning till Statensjärnvägar i samband med 200 000utdelning från AB Swedcarrier(ram)2 Köp av interregional 412 946 +147persontrafik på järnväg (ram) 0003 Ersättning tilltrafikhuvudmännen för köp av 211 059viss kollektivtrafik (ram)4 Viss internationell verksamhet 8 196 -3 000(ram)5 Kostnader för avveckling av 285Styrelsen för riksfärdtjänst(obet)6 Prisstöd till (nytt anslag) (ram) 0007 Nedsättning av banavgifter +345(nytt anslag) (ram) 000E Kommunikationsforskning och meteorologi1 Statens väg- och 32 205transportforskningsinstitut(ram)2 Kommunikationsforskningsberedn 150 771ingen (ram)3 Bidrag till forskning om el- 20 000 +10och hybridfordon (res) 0004 469kommunikationsanalys (ram)5 Bidrag till Sverigesmeteorologiska och 120 338hydrologiska institut (ram)6 EUMETSAT, WMO och ECMWF (ram) 65 600SUMMA 25 063 -1 000 -1 115442 000 000Propositionens lagtextRegeringen har följande förslag tillagtextFörslag till lag om ändring av lagen(1994:2043) om vissa besiktningsorgan påfordonsområdetNäringsutskottets yttrande 1996/97:NU6yNytt system för sjöfartsavgifterTill trafikutskottetTrafikutskottet har beretnäringsutskottet tillfälle att yttra siöver förslag i budgetpropositione(prop. 1996/97:1 utg.omr. 22, avsnit9.2) om nytt sy- stem fösjöfartsavgifter m.m. jämte motioner.Företrädare föKommunikationsdepartementet, , Preem ocAB Svenska har infönäringsutskottet lämnat upplysningar ocsynpunkter i frågan. Vidare har eskrivelse i ärendet inkommit fråSveriges Redareförening.NäringsutskottetGällande systemFör finansiering av Sjöfartsverketverksamhet med säkerheten på farledernm.m. uttas tre olika sjöfartsavgifter phandelssjöfarten, nämligen fyravgifterfarledsvaruavgifter och lotsavgifterRegeringen har utfärdat förordningar avgifter, och Sjöfartsverkemeddelar föreskrifter om hur avgifternskall tas ut.Fyravgift tas ut för fartyg som kommerfrån utrikes ort för att i hämteller lämna passagerare eller godsAvgiftens storlek är relaterad tilfartygets storlek. För lastfartyerläggs avgift för högst 12 resor per åoch för passagerarfartyg ocjärnvägsfärjor för högst 18 resor peår.Farledsvaruavgift tas ut för utrikesgods, dvs. gods som transporteras tileller från med fartyg. Avgifteär differentierad - en högre avgift taut för transporter av importeradmineraloljor. Visst exportgods är helbefriat från avgift, bl.a. mineraloljorstenkol och koks.Lotsavgift tas ut för varje fartyg somanlitar lots. Nivån på avgiften beror pfartygets storlek och den sträcka fövilken lots har anlitats.För samtliga avgifter gäller attSjöfartsverket får medge nedsättning aeller befrielse från avgiften om det äförenligt med verkets ekonomiskintressen eller om det föreliggesynnerliga skäl.Av totala intäkter år1994 på ca svaradfyravgifter för 289 miljoner kronorfarledsvaruavgifter för 463 miljonekronor och lotsavgifter för 118 miljonekronor. Övriga intäkter utgjordes abl.a. statliga anslag.Det nuvarande avgiftssystemet ärutformat efter beslut av å1977 om sjöfartsavgifter (prop1977/78:13, bet. Utformningen asy-stemet baserades på att ett årligunderskott hade uppstått föfarledsverksamheten, varfökostnadsansvaret för denna verksamhebehövde förändras. att farledsvaruavgiften i försthand skulle vara beroende ptransporterad godsmängd men också på hulångt godset transporterades i farledenFarledsvaruavgiften skulle dessutom varhögre för oljetransporter eftersom desspåkallar en högre säkerhet i farleden.Som framgår av den tidigarebeskrivningen uttas inte fyravgifteeller farledsvaruavgifter för inrikesjöfart. Förutom uppbördstekniskproblem var motivet för dessa undantaatt merparten av de inrikesjötransporterna utgjordes aimporterade mineraloljor, för vilkeredan betalts fyravgift ocfarledsvaruavgift. Avgiften föimporterad olja skulle därför sättas pen sådan nivå att den täckte ävekostnaderna för de oljor sovidaretransporterades med inrikesjöfart. Vidare framhölls att övriginrikes gods ofta transporterades kortavstånd och med små fartyg, vilkeinnebär att dess krav på farledsväsendeär begränsat.Även den s.k. transoceanalinjesjöfarten är befriad från fyr- ocfarledsvaruavgifter. Till grund födetta undantag låg en kartläggning aGöteborgs hamns konkurrensförmågbeträffande linjetrafikenligt vilken ett bortfall av denntrafik skulle innebära ökadtransportkostnader, risk för sämrservice, länge frakttider m.m.PropositionenNytt system för sjöfartsavgifterEnligt regeringens förslag skalfyravgiften och farledsvaruavgiften slåsamman till en avgift - farledsavgiftDenna avgift skall utgå för såväinrikes som utrikes sjöfart. Avgifteskall vara beroende dels av fartygetstorlek, dels av mängden gods som lastaeller lossas i . Den del aavgiften som baseras på fartygsstorlekeskall vara något högre för oljefartyg äför övriga fartyg. Lotsavgiften berörinte i det nu aktuella förslaget.Bakgrunden till det framlagda förslagettill nytt system för sjöfartsavgifter äatt EFTA:s övervakningsmyndighet undeEES-avtalet, (EFTA SurveillancAuthority), i en skrivelse ( letter oformal notice ) till regeringennovember framhöll att den svenskfarledsvaruavgiften utgör en avgift meliknande effekter som en tull, eftersoavgiften inte är en del av ett interntaxesystem och inte heller kan sägautgöra ersättning för utförda tjänsterFrågan har därefter överlämnats till , som i ett brev i decembe1995 har anfört att de svensksjöfartsavgifterna strider moRomfördraget och anslutningsfördrageeftersom avgifterna motsvarar en tull.Under hösten 1995 utarbetades inomKommunikationsdepartementet epromemoria med förslag till förändringaav det nuvarande avgiftssystemet. Ereviderad version av denna promemoriligger till grund för det förslag soframläggs i budgetpropositionen. Depåpekas i propositionen att förslagenpromemorian har presenterats för och att kommissionen inthar haft några invändningar moförslagen.Enligt regeringen utgör fyravgiften ochfarledsvaruavgiften i princip ersättninför likartade kostnader, dvs. Därför bödessa avgifter slås samman till eavgift, farledsavgift. Regeringebetonar att det nya systemet inte skalinnebära någon förändring aSjöfartsverkets mål och inriktningVidare skall verkets totala intäkter ockostnader vara oförändrade, ocförslagen skall inte ha några effektepå statsbudgeten.Regeringens förslag innebär, somnämnts, att den inrikes sjöfarten skalavgiftsbeläggas. Detta görs dels för atett mer rättvist avgiftsuttagförhållande till den utrikes sjöfarteskall skapas, dels för att en sådaavgiftsbeläggning är en förutsättninför att EU:s krav på avgiftssystemeskall uppfyllas. Dock föreslås att ereduktion av avgiften skall medges dtransporten innebär en kombination aflera sjötransporter, t.ex. efter s.kläktring eller en kortare tids lagringSamtidigt påpekas att reduktion intskall medges i de fall den kan komma atpåverka handeln mellan olikmedlemsländer inom EU. Regeringenförslag innebär vidare atavgiftsbefrielsen för den transoceanlinjetrafiken skall upphöra.Med hänsyn till att det i Vänerområdetråder en speciell konkurrenssituatiomellan sjötransporter oclandtransporter anser regeringen atförutsättningarna för utnyttjandet asjötransporter i området - av bl.amiljöskäl - inte bör försämras. Därföföreslås att sjötransporterVänerområdet - med såväl svenska soutländska fartyg - skall avgiftsbefrias.Det meddelas i propositionen attregeringen anser att riktlinjerna föSjöfartsverkets möjligheter att medgnedsättning av eller vid synnerliga skäbefrielse från sjöfartsavgifter måstomformuleras, så att det klarare framgåatt sådana medgivanden skall varförenliga med reglerna om statsstöenligt Romfördraget.Regeringen framhåller att denföreslagna avgiftsbeläggningen innebäen något försämrad konkurrenskraft föden inrikes sjöfarten gentemolandtransporterna. Konkurrensen mellade olika transportslagen kommer dockpåpekas det, att belysas av detillsatta kommittén med uppdrag atutarbeta en nationell plan fökommunikationer i - den s.kKommunikationskommittén (K 1995:01)Vidare anförs i propositionen atregeringen är av den uppfattningen atavgiftsbeläggningen för den inrikesjöfarten inte är av den omfattningeatt den bör få någon märkbar negatiinverkan på svensk industrikonkurrenskraft.Enligt regeringen bör det nya systemetmed farledsavgifter träda i kraft ssnart som möjligt med hänvisning tilatt har framförsynpunkter på de svensksjöfartsavgifternas utformning. Frågaom de svenska sjöfartsavgifterna havarit aktuell under en längre tidpåpekar regeringen och anför atbetydande ekonomiska konsekvenser kabli följden om systemet inte förändrasnarast. Därför bör det nya systemet mefarledsavgifter genomföras vid kommandårsskifte.Miljödifferentiering av farledsavgiftenFörslag om införande av etmiljödifferentierat avgiftssysteframlades av i dess betänkande Näring föframtiden (SOU 1995:112). Meutgångspunkt från detta betänkande ocen principöverenskommelse i april 199mellan , SverigeRedareför- ening och om att kraftfullåtgärder skall vidtas för att minsksjöfartens luftföroreningar av främssvavel- och kväveoxider, överlämnadSjöfartsverket tilregeringen en redovisning över hur emiljödifferentiering av statens avgifteför sjöfarten kan genomföras.För att minska sjöfartens negativamiljöpåverkan föreslås nubudgetpropositionen atmiljödifferentierade avgifter skalinföras i farledsavgiftssystemet denjanuari . skall gesuppdrag att närmare besluta om systemetutformning. Som riktlinjer föavgiftssystemet sägs dockpropositionen att kostnaderna föanvändning av katalysator i princiskall täckas via en rabattering afarledsavgifterna samt att erestitution av farledsavgifterna enligsärskild ordning skall utgå för atdelvis täcka katalysatorinstallationeninvesteringskostnader.Enligt regeringen bör Sjöfartsverketges att närmare besluta outformningen av systemet memiljödifferentierade farledsavgifterVidare be-tonas vikten av att de partesom berörs av systemet ges tidsutrymmför att genomföra de eventuellinvesteringar som kan vara nödvändigför att komma i åtnjutande av dreducerade avgifterna. Sammantaget lededetta till att regeringen föreslår atdet miljödifferentierade avgiftssystemeskall träda i kraft, som tidigarnämnts, den 1 januari 1998.MotionernaI nio motioner framställs yrkanden om dnu aktuella förslagen. I tre amotionerna - 1996/97:T619 (s)1996/97:T610 (c) och 1996/97:T616 (fp)föreslås att ikraftträdandet av de bådförändringarna av avgiftssystemen skalsamordnas och genomföras den 1 januar1998. Att strukturera om avgiftssystemevid två nära tillfällen är olyckligt föalla berörda parter, framhålls detmotionerna. Som ett ytterligare skäl föen senareläggning av ikraftträdandet adet nya systemet för sjöfartsavgifteerinras vidare om atKommunikationskommittén våren 199beräknas avlämna sitt slutbetänkande meen belysning av bl.akonkurrensförhållandena mellainrikessjöfarten och landtransporternaSamtidigt med senareläggningen börenligt vad som sägs i sistnämnda motionkonsekvenserna av omläggningeanalyseras ytterligare. Motionärepåpekar att konkurrenssituationen för dsvenska raffinaderierna försämras medet nya systemet eftersom avgiften föimport av varor sänks och det införavgift för inrikessjöfart av bl.araffinerad olja; därmed finns risk föatt importen av färdigraffinerad oljökar och för att de svenskraffinaderierna slås ut. Med hänsyn tilatt avgiftsbefrielsen för detransoceana linjetrafiken skall upphörenligt förslaget befarar motionärevidare att kan gå miste odirektanlöpande linjefartyg. Han menaatt rederierna mycket väl kan komma atlossa sin destinerade last till Sverigpå kontinenten, för senare omlastnintill matarfartyg med tidsutdräkter ocfördyringar som följd. I denna motioliksom i motion 1996/97:T610 (c) påpekaatt frågan om införande av emiljödifferentiering av farledsavgiftehar aktualiserats efter de senastkontakterna med angåendinförande av ett nytt system fösjöfartsavgifter fr.o. m. den 1 januar1997.Det bör uppdras åt regeringen attompröva förslaget till nytavgiftssystem med en sådan inriktninatt de konkurrenssnedvridande effekternför de i raffinerande bolageelimineras, anförs det i motio1996/97:T617 (s). Den i propositioneföreslagna förändringen aavgiftssystemet medför kraftigkonkurrenssnedvridande effekter tilnackdel för raffinaderiindustrinSverige i förhållande tildirektimporterande oljebolag, sägs detmotionen.I motion 1996/97:T214 (fp) yrkas avslagpå regeringens förslag om införande aavgifter på inrikes sjöfart. Det skullvara oerhört miljöstörande osjötransporter tvingas över tillandsvägstransporter, menar motionärernoch anför att de uteblivna intäkternbör finansieras genom att Sjöfartsverkeomdisponerar medel inom sina ramar.Också i motion 1996/97:T602 (v) görs enjämförelse mellan sjötransporter oclandsvägstransporter. Motionärernhävdar att avgiftssystemen är orättvis- sjöfarten tvingas betala avgiftemedan en lastbil eller en järnvägsvagsom kör fram till samma kaj frålandsidan slipper undan, heter detmotionen.Det föreslagna nya systemet försjöfartsavgifter kommer att innebärklara nackdelar för svensk rederinärinoch gynna landtransporterna, sägs detmotion 1996/97:T622 (mp). Enligmotionärerna bör inom EU arbetför att få till stånd ett undantag. Mehänvisning till den svenska sjöfarteninternationella konkurrensvillkoföreslår de vidare en utvärdering aförändringarna av sjöfartsavgifterninom en tvåårsperiod.I två motioner aktualiseras effekternaav det föreslagna avgiftssystemet fönäringslivet på . Med regeringenförslag till förändringar kommekonkurrenskraften hos gotländska företasom producerar för avsalu utanföGotland att försämras, påpekas detmotion 1996/97:T609 (s). Enligmotionärernas mening bör därföfarledsavgift inte utgå fösjötransporter till och från . Pmotsvarande sätt sägs i motio1996/97:T618 (c) att det nya systemeför sjöfartsavgifter inte får försämrnäringslivets konkurrenskraft pGotland. Det är svårt att se hur handemellan EU-länderna skulle påverkas oavgiftsbefrielse skulle gälla för allsjötransporter - inklusive utländskatill och från , anförs det.Näringsutskottets ställningstagandeRegeringens förslag innebäsammanfattningsvis att ett nytt systeför sjöfartsavgifter - mefarledsavgifter - skall införas per de1 och att emiljödifferentiering av farledsavgifteskall träda i kraft , denjanuari . Vidare skall den nuvarandavgiftsbefrielsen för den transoceanlinjetrafiken upphöra. Enligt det nyavgiftssystemet skall, till skillnafrån vad som gäller för närvarandeavgift utgå även för inrikesjötransporter. totalintäkter från avgifterna skall i princivara oförändrade, varför införandet aeller höjning av avgifter för visstransporter i princip motsvaras asänkningar för andra transporter. I nimotioner ifrågasätts regeringens förslafrån delvis skilda utgångspunkterVidare gäller enligt uppgift atliknande sjöfartsavgifter inte debiteraför transporter till kontinentalhamnar, utan att verksamheten däfinansieras på annat sätt - t.ex. viskatter.Enligt näringsutskottets uppfattningsaknar de föreslagna förändringarna intbetydelse för konkurrenssituationen födelar av svenskt näringsliv. Det äuppenbart att avgiftsbeläggningen föden inrikes sjöfarten är till nackdeför de svenska raffinaderiernakonkurrenssituation i förhållande tildirekt-importerande oljebolag. Dennavgiftsbeläggning kan också komma atförsämra förutsättningarna fönäringslivet i regioner som fönärvarande är beroende asjötransporter, t.ex. på . Vidarkommer införandet av avgifter för detransoceana linjetrafiken att leda tilkostnadsökningar för svensexportindustri.