bet · GJ01NU17 · 1996-02-20 00:00:00 — 1995/96NU17ÄrendetI detta betänkande behandlas - helteller delvis - nio motioner frånallmänna motionstiden om kärnavfallm.m.Upplysningar i ärendet har utskottetinhämtat i samband med studiebesök vidForsmarks kärnkraftverk och vidanläggningen för låg- och medelaktivtavfall - det s.k. slutförvaret förradioaktivt driftavfall (SFR) - intillkärnkraftverket. I betänkandet behandlas 44motionsyrkanden om olikakärnavfallsfrågor, huvudsakligen frånföreträdare för . Utskottet,som avstyrker samtliga yrkanden, pekarpå den noggranna beslutsprocess somomgärdar prövningen av lagringsmetoderför kärnavfall. Dessutom understryks attnågra bindningar inte finns vad gällervare sig metoder för inkapsling ochslutförvaring av använt kärnbränsle ochkärnavfall eller val av plats förslutförvaret. I en reservation (mp)anförs bl.a. att åtgärder måste vidtassom minimerar den fortsatta produktionenav kärnavfall. Med anledning av yrkandenom de långsiktiga miljökonsekvensernafrån slutförvaret för radioaktivtdriftavfall i Forsmark hänvisarutskottet till den omfattande prövningsom skett från ansvariga myndigheter isamband med tillkomsten av lagret ochtill att lagret uppfyller mycket högtställda säkerhetskrav. Även på dennapunkt följs yrkandena upp i enreservation (mp).När det gäller frågan ombeslutsprocessen angående lokaliseringav kärntekniska anläggningar, vilkenuppmärksammas i tre motioner, betonarutskottet vikten av att berörda kommuneroch kommuninvånare ges största möjligainsyn i de förstudier som utför. Deaktuella yrkandena får stöd i enreservation (mp), i vilken framhållsbetydelsen av att olika värderingartillåts komma fram i beslutsprocessenoch av att statens kontroll över detradioaktiva avfallet förbättras.I betänkandet behandlas vidare ettflertal motionsyrkanden angåendeverksamheten vid ochimporten av anrikat kärnbränsle.Motionärerna yrkar bl.a på attregeringen skall tillsätta en utredningangående lagringen av kärnavfall vidStudsvik och att all import av kärnämneoch kärnavfall till Studsvik skallstoppas. Utskottet hänvisar i denna deltill att enligt ettregeringsbeslut skall upprätta ettprogram föromhändertagande av använt kärnbränsleinnefattande tekniska, ekonomiska ochjuridiska aspekter. Yrkandena följs uppi två reservationer (mp). De motioner som behandlas här ärföljande:1994/95:N401 av () variyrkas att beslutar avvecklaÅgestareaktorn.1994/95:N410 av m.fl. (mp)såvitt gäller yrkandet (2) att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts omskrotningsspecifikation påkärnkraftverk.1994/95:N412 av m.fl. (mp) variyrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attlagring av kärnavfall under havsbottenstrider mot internationella principer,2. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att låg-och medelaktivt avfall bör placeras ilandbaserade lager skilda frånekosystemen,3. hos regeringen begär en utredning avden kärntekniska verksamheten i SFR(slutförvaret för reaktoravfall) med enmiljökonsekvensbeskrivning,4. beslutar att inget ytterligarekärnavfall får föras ned i SFR-lagretutanför Forsmark innan den begärdautredningen presenterats,5. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om derisker de radioaktiva filtermassornautgör,6. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om dettusenåriga perspektivet föravklingningen,7. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om deninformation som SKB delger allmänhetenom SFR, bl.a. om avklingning avradioaktivt avfall.1994/95:N423 av m.fl. (mp)såvitt gäller yrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omverksamheten vid Studsvik,3. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attstoppa forskningsreaktorn,4. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts ommiljökonsekvensbeskrivning förverksamheten,5. hos regeringen begär en utredningangående lager vid Studsvik i enlighetmed vad i motionen anförts,6. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attavveckla servicen tillkärnkraftsindustrin utom vad som anförtsom rivning av de tolv reaktorerna,7. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omhöganrikade kärnbränsleelement HEU ochlösning av detta problem,8. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om låg-anrikade kärnbränsleelement LEU,mellanlagring m.m.,9. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attstoppa all import av kärnämne ochkärnavfall till Studsvik,11. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attkommersiellt ekonomiska intressen gårföre säkerhet, strålskydd och miljö vidStudsvik,12. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att HEUoch LEU skall återgå till USA.1994/95:N428 av och (båda s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts ommedverkan till skyndsam redovisning avallt kärntekniskt avfall i ochdess hantering.1994/95:N431 av Per och (båda mp) såvitt gäller yrkandet (1) attriksdagen hos regeringen begär att densnarast ger klara besked om provborrningoch eventuell förvaring av utbräntkärnbränsle till den vaktandelokalbefolkningen på Kynnefjäll.1994/95:N445 av () vari yrkasatt riksdagen1. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attlagring av kärnavfall under havsbottenstrider mot internationella principer,2. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att låg-och medelaktivt avfall bör placeras ilandbaserade lager skilda frånekosystemen,3. hos regeringen begär att den gör enutredning av den kärntekniskaverksamheten i lagret för slutförvar förreaktoravfall (SFR), där de långsiktigamiljökonsekvenserna skall beskrivas,4. beslutar att inget ytterligarekärnavfall får föras ned i SFR-lagretutanför Forsmark innan den begärdautredningen presenterats,5. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om derisker de radioaktiva filtermassornautgör,6. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om dettusenåriga perspektivet föravklingningen,7. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om deninformation som SKB delger allmänhetenom SFR, t.ex. om avklingning avradioaktivt avfall.1994/95:N450 av m.fl.(mp) såvitt gäller yrkandena attriksdagen2. hos regeringen begär en översyn avden kärntekniska hanteringen enligt vadi motionen anförts,4. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att detinte finns någon godkänd metod attslutförvara använt kärnbränsle,6. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om denformella politiska behandlingen förtillstånd att starta ytterligarereaktorer ur juridisk, teknisk ochmoralisk synvinkel,7. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kritikenfrån myndigheter mot FUD-programmet,8. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attavbryta förstudierna i ochStoruman,9. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att maninte har funnit några sprickfria berg,10. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om SKB,,11. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om statensansvar för kärnavfallet,12. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att endemokratisk process skall utvecklas ochpraktiseras vid all kärntekniskverksamhet,14. hos regeringen begär enmiljökonsekvensbeskrivning för detkärnavfall som producerats,15. hos regeringen begär attproduktionen av kärnavfall stoppas,eftersom ingen godkänd metod förslutförvar har tagits fram,16. vid avslag på yrkande 15, som sinmening ger regeringen till känna attkärnavfallet bör minimeras.1994/95:N452 av () såvittgäller yrkandena att riksdagen7. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om SvenskKärnbränslehantering AB:s propaganda,8. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om medeltill lokalbefolkningen för möjlighet attnyttja oberoende expertis,9. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omkapslarna och inkapslingsstation,12. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lagringav LEU-element. BakgrundLagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet- den s.k. kärntekniklagen - innehållergrundläggande bestämmelser om säkerheteni samband med sådan verksamhet. I dennalag definieras kärnavfall som använtkärnbränsle som har placerats islutförvar, radioaktivt ämne som harbildats i kärnteknisk anläggning,material eller annat som har tillhört enkärnteknisk anläggning och blivitradioaktivt förorenat samt radioaktivadelar av en kärnteknisk anläggning somavvecklas. Med kärnteknisk anläggningavses i lagen förutom kärnkraftsreaktorbl.a. anläggning för utvinning,framställning, hantering, bearbetning,förvaring som avses bli bestående(slutförvaring) eller annan förvaring(lagring) av kärnämne samt anläggningför hantering, bearbetning, lagringeller slutförvaring av kärnavfall.Kärntekniklagen föreskriver (10 §) attden som har tillstånd till kärntekniskverksamhet bl.a. skall svara för atterforderliga åtgärder vidtas för att påett säkert sätt hantera och slutförvarai verksamheten uppkommet kärnavfalleller däri uppkommet kärnämne som inteanvänds på nytt. Även strålskyddslagen(1988:220) innehåller bestämmelser omradioaktivt avfall; i denna lag sägs (13§) att den som bedriver eller harbedrivit verksamhet med strålning skallsvara för att det i verksamhetenuppkomna radioaktiva avfallet hanterasoch, när det behövs, slutförvaras på ettfrån strålskyddssynpunkttillfredsställande sätt.Av kärntekniklagen (5 a §) framgår attdet i är förbjudet att utansärskilt tillstånd slutförvara använtkärnbränsle eller kärnavfall från enkärnteknisk anläggning eller annankärnteknisk verksamhet i ett annat land.Förbudet mot slutförvaring av utländsktkärnavfall i infördes den 1januari 1993 (prop. 1992/93:98, bet.NU11). I propositionen som låg tillgrund för beslutet underströks attundantag från förbudet - när detföreligger synnerliga skäl - skallmeddelas med stor restriktivitet. Enligtvad som redovisades ispecialmotiveringen i propositionen kansynnerliga skäl föreligga om det vid ensamlad bedömning visar sig lämpligastfrån säkerhets- och strålskyddssynpunktatt en liten mängd material slutförvarasi . Det kan gälla fall i sambandmed provning av t.ex. bränslekapslingeller reaktordelar, då mycket småmängder avfall bildas, ellersekundäravfall (filter-massor m.m.) sombildas vid behandling i anläggningar iSverige. En allmän utgångspunkt förtillståndsprövningen skall vara,underströks det i propositionen, att detutländska material som totalt sett kankomma att förvaras i inte medavseende på mängd eller aktivitet fåröverstiga någon procent av det beräknadesvenska kärnavfallet. Utskottet betonadei ställningstagandet till propositioneni denna del angelägenheten av attundantagstillstånden meddelas med storrestriktivitet.I den aktuella propositionenunderströks att det är enannan sak om utländskt kärnämne ellerkärnavfall under en begränsad periodfinns i för undersökning ellersom ett led i en behandlingsprocess,dvs. en process som avser att förändraavfallets egenskaper med avseende påvolym, form, aktivitetsinnehåll ochkemiska egenskaper m.m. Det avfall sombehandlas i skall efterbehandlingen återställas tillleverantören. Vidare framhölls det ipropositionen att den tid under vilkenavfallet får lagras i börbestämmas vid införseltillfället medbeaktande av principen att slutförvaringav avfallet i inte fårförekomma. Förbud råder sålunda inte motatt - efter tillstånd - föra inutländskt avfall och t.ex. behandla avfallet i Sverigeför att därefter återställa detta tillutlandet. Det aktuella förbudet ikärntekniklagen avser alltsåslutförvaring och inte införsel avkärnavfall.Regeringen beslutade i december 1994att bevilja tillstånd attt.o.m. i Sverigenedföra, för slutförvaring från enkärnteknisk anläggning eller annankärnteknisk verksamhet i annat land,högst använt kärnbränsle i form avbl.a. segment av bränslestavar ochbränslerester, inklusive sådantsekundäravfall som uppstår i samband medtestverksamhet, samt högst 250 kglågaktivt kärnavfall. I beslutetframhöll regeringen att det avfall somomfattas av ansökan passar in i detsvenska avfallssy-stemet och att denavfallsmängd som avses är utomordentligtliten i förhållande till den mängdkärnavfall som kan komma atttillföras det svenska slutförvaret.Finansieringen av omhändertagandet avkärnkraftens restprodukter regleras ilagen (1992:1537) om finansiering avframtida utgifter för använt kärnbränslem.m. - den s.k. finansieringslagen.Riksdagen har efter förslag frånregeringen (prop. 1995/96:83, bet. NU10)beslutat om förändringar i denna lag, ivilket bl.a. ingick en skärpning avreaktorinnehavarnas finansiella ansvarför kärnavfallet. beslutinnebär också dels attreaktorinnehavarnas avgift till statenför ändamålet skall förvaltas i den s.k.Kärn-avfallsfonden med placering iRiksgäldskontoret, dels attreaktorinnehavarna skall ställa sådanasäkerheter till staten att framtidakostnader för avfallshanteringen kantäckas även om fonderingen iKärnavfallsfonden visar sig varaotillräcklig. De kostnader som skalltäckas omfattar hantering ochslutförvaring av använt kärnbränsle,avveckling och rivning avreaktoranläggningar samt forsknings- ochutvecklingsverksamhet inomkärnavfallsområdet m.m.Statens kärnkraftinspektion () ärcentral förvaltningsmyndighet meduppgift att övervaka säkerheten vidkärnteknisk verksamhet. () är centralförvaltningsmyndighet för frågor omskydd för människor, djur och miljö motskadlig verkan av joniserande och icke-joniserande strålning. Dessa myndighetersvarar för tillsynen både vad gällerdriften vid kärnkraftverken ochavfallshanteringen. Knutet tillMiljödepartementet finns förkärnavfallsfrågor (KASAM), med uppgiftbl.a. att till regeringen avge en egen,självständig bedömning av kunskapslägetpå kärnavfallsområdet.Fyra kraftföretag i producerarel med kärnkraft: Forsmarks KraftgruppAB, , ochBarsebäck . Dessa fyra företaghar bildat ett gemensamt bolag, (), meduppgift att svara för hanteringen avkärnbränslet och kärnavfallet.Kärntekniklagen ålägger (12 §) den somhar tillstånd att inneha eller driva enkärnkraftsreaktor att i samråd medövriga reaktorinnehavare upprätta ettprogram för den forsknings- ochutvecklingsverksamhet och de övrigaåtgärder som krävs för ett säkertomhändertagande av kärnavfallet.Programmet skall insändastill regeringen, eller den myndighet somregeringen bestämmer, för att granskasoch utvärderas. Arbetet med att upprättaifrågavarande program ombesörjs av SKB.Programmen benämns FUD - Program förforskning, utveckling och demonstration.Det första programmet presenterades år1986. Handläggningsordningen är sådanatt programmen först granskas av SKI,som därefter remitterar programmet tillberörda myndigheter, universitet,tekniska högskolor etc. Efterremisstidens utgång skriver SKI ett egetyttrande över programmet och bifogarremissvaren till regeringen. Dennaprocess tar vanligtvis . FUD-programmet 92 inlämnades till SKI hösten1992, och fattaderegeringen beslut med anledning av SKI:syttrande över programmet. Ett nyttprogram - FUD-program 95 - har nyligenutarbetats och inlämnats till SKI förgranskning.Kärnavfallet indelas dels i hög-, medel-och lågaktivt avfall, dels i kort- ochlånglivat avfall. I består dethögaktiva avfallet i första hand avutbränt kärnbränsle. Detta har en högandel långlivat avfall. I låg- ochmedelaktivt avfall är oftast andelenlånglivade radionuklider låg. Exempel pålåg- och medelaktivt avfall är filtersom använts för att rena vatten ellerluft i en reaktor, utbytta reaktordelar,överdragskläder och verktyg. Låg- ochmedelaktivt avfall - i vilket ocksåinkluderas avfallet från rivningen avkärnkraftverken - beräknas svara för ca95 % av den totala kärnavfallsvolym somdet svenska kärnkraftsprogrammet väntasge upphov till.Det låg- och medelaktiva avfallet fråndriften deponeras i det s.k.slutförvaret för radioaktivt driftavfall(SFR) intill Forsmarks kärnkraftverk.Förvaret består av bergrum mer än 50meter under havsbotten. Detta avfallkräver en förvaring under maximalt ca500 år, varav huvuddelen dock kräver enförvaring under betydligt ,eller maximalt 100 år.Det långlivade och högaktiva avfalletutgörs huvudsakligen av det användakärnbränslet. Huvudinriktningen i SKB:splan för att ta hand om det högaktivaavfallet är att detta skall isolerasgenom inkapsling samt förvaras ca 500meter ned i berg. Det är dock ännu intebestämt huruvida det skall byggas ettslutförvar eller om avfallet skallomhändertas på annat sätt. Efter driftförvaras det använda kärnbränslet underca i reaktoranläggningen. Sedanförs det vidare till enmellanlagringsstation, det s.k. centralamellanlagret för använt kärnbränsle(CLAB), som ligger vid Oskarshamnskärnkraftverk. I CLAB skall bränsletlagras . Med en planeradutbyggnad av CLAB avses bränslet frånhela det svenska kärnkraftsprogrammet,ca , kunna mellanlagras i CLAB.SKB planerar att upprätta eninkapslingsanläggning intill CLAB. Någotformellt beslut om anläggningenslokalisering och utformning haremellertid ännu inte fattats. Inteheller har vare sig SKI eller regeringenslutligt godkänt kapselkonstruktioneller metoden för tillverkning. Efterinkapsling avser SKB att transporterakapslarna till enslutförvaringsanläggning. I dennaanläggning planerar SKB att förvaraavfallet ned i berggrunden.Det finns ännu inga beslut om vare sigmetoden för förvaring av kapslarna ellerlokalisering av denna anläggning. Totaltplanerar SKB att genomföra förstudier ifem till tio kommuner för dennalokalisering.Av kärntekniklagen framgår (5 b §) attregeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer får föreskriva attdet skall upprättas enmiljökonsekvensbeskrivning som skallmöjliggöra en samlad bedömning av deninverkan som en planerad anläggning kanha på miljön och hälsan. Prövning enligtstrålskyddslagen sker i anslutning tillprövningen enligt kärntekniklagen.Inkapslings- ochslutförvaringsanläggningarna skall ocksåprövas enligt lagen (1987:12) omhushållning med naturresurser m.m. - dens.k. Prövningen enligtdenna lag skall vara allsidig och avseövergripande frågor, såsomanläggningarnas lokalisering, art ochomfattning samt frågor om bl.a.markanvändning, miljö, energi ochtransporter. Vad gällerslutförvaringsanläggningen skall dennaockså prövas enligt miljöskyddslagen(1969:387), vattenlagen (1983:291) samtplan- och bygglagen (1987:10).Lagring av kärnavfall, m.m.I motion 1994/95:N450 (mp) riktas kritikmot att SKB söker alternativa platserför slutförvaret av högaktivt avfalltrots att det inte finns någon godkändmetod för sådan lagring. Varje dagproduceras vid kärnkraftverken 700-800kg högaktivt avfall, en produktion sominnebär ett oöverskådligt miljöhot,anför motionärerna. De påpekar att endel av kärnavfallet har en halveringstidpå drygt 24 . Var finns denmiljöbeskrivning som kan garantera ettsäkert förvar för denna tidsrymd, frågarsig motionärerna.Med hänvisning till en framlagddoktorsavhandling sägs vidare i motionenatt det inte existerar sprickfria bergoch att det inte finns någon garanti föratt sprickor inte skall uppstå som ett slutförvar av avfalletkräver. Det påpekas också att SKB:s FUD-program 92 utsatts för kritik från debåda tillsynsmyndigheterna SKI och SSIsamt från universitet.I motionerna 1994/95:N412 (mp) och1994/95:N445 (mp) - som är nära nogidentiska - erinras om att flera tusenkubikmeter avfall med lägrekoncentration av radioaktivitet varje årproduceras vid våra kärnkraftverk. Inteheller för detta avfall finns det någondeponeringsmetod som i verklig meninggör det ofarligt för framtidagenerationer, menar motionärerna. Detlåg- och medelaktiva avfallet bestårtill väsentlig del av kärnkraftverkensvattenreningsfilter, som har så högaktivitet att en person som uppehållersig vid dem kan fåhela den årsdos som tillåts för personali radiologiskt arbete, heter det imotionerna. Där kritiseras SKB ochkraftindustrin för att dessa talar omatt radioaktiviteten i avfallet kommeratt avklinga till fullständig ofarlighetinom . I själva verket,sägs det i motionerna, handlar det omett problem i flertusenårsperspektiv.Utskottet vill inledningsvis peka påden beslutsprocess som äger rumbeträffande SKB:s FUD-program. Det sker,enligt utskottets uppfattning, engrannlaga bedömning från ansvarigamyndigheters och frånvetenskapssamhällets sida av detmaterial som SKB underställer regeringenför prövning. I det beslut somregeringen fattade i december 1993angående FUD-program 92 framhölls attSKB inte bör binda sig för någonspecifik hanterings- och förvaringsmetodinnan en samlad och ingående analys avtillhörande säkerhets- ochstrålskyddsfrågor redovisats. Dendåvarande regeringen beslutade vid dettatillfälle att SKB skulle komplettera FUD-program 92 genom att redovisa:- de kriterier och metoder som kan bildaunderlag för val av platser lämpliga förslutförvar,- ett program för beskrivning avförutsättningar för konstruktion avinkapslingsstation och slutförvar,- ett program för de säkerhetsanalysersom SKB avser att upprätta,- en analys av på vilket sätt olikaåtgärder och beslut påverkar senarebeslut inom slutförvarsprogrammet.SKB redovisade kompletteringen till SKIi . inkomSKI med sitt yttrande till regeringen,jämte remissynpunkter, över SKB:skompletterande rapport. I februari 1995avgav SKB ett yttrande till regeringenmed anledning av de framfördasynpunkterna, och inkom SKBmed kompletteringar till detta yttrande.I mars 1995 avlämnades en skrivelse tillMiljödepartementet från cheferna förBoverket, SKI, Statens naturvårdsverkoch SSI samt från KASAM om förfarandeför prövning av slutförvar av använtkärnbränsle.Allt detta material bildade underlagför regeringens bedömning redovisat iett omfattande regeringsbeslut den 18maj 1995. Med stöd av 12 §kärntekniklagen - i vilken sägs attregeringen i samband med granskningenoch utvärderingen får meddela de villkorsom behövs avseende den fortsattaforsknings- och utvecklingsverksamheten- beslutade regeringen att SKB i sittfortsatta forsknings- ochutvecklingsprogram skall redovisa sinaplaner och program för framtagning avtekniska krav på barriärer, delsystemoch komponenter grundade på funktions-och säkerhetsanalyser avslutförvarssystemet samt förundersökning av tänkbaraslutförvarsplatser. Vidare skallöversiktsstudier samt platsanknutnaförstudier samlat presenteras i kommandeforsknings- och utvecklingsprogram.I beslutet framhåller regeringen vidareatt ansökningarna om tillstånd enligtnaturresurslagen och kärntekniklagen attuppföra ett slutförvar för använtkärnbränsle och kärnavfall bör innehållamaterial för jämförande bedömningar somvisar att platsanknutna förstudier ienlighet med SKB:s redovisning bedrivitspå fem-tio platser i landet och attplatsundersökningar bedrivits på minsttvå platser samt skälen för valet avdessa platser.Utskottet vill med denna redogörelsevisa på den mycket noggrannabeslutsprocess som omgärdar prövningenav lagringsmetoder för kärnavfall. Detbör understrykas att vare sig regeringeneller de ansvariga myndigheterna ännuhar tagit ställning tillförvaringsmetoder eller till vilkaplatser som kan bli aktuella förlokalisering av slutförvarsanläggningen.Utskottet finner ingen anledning att nuta ställning till de aktuella yrkandenai här berörda motioner, vilket ipraktiken skulle föregripa den prövningsom senare kommer att ske vad gällerutformning av lagringsmetoder ochavfallsanläggningar etc. och som kommeratt utföras av ansvariga myndigheter medbistånd av tillgänglig nationell ochinternationell vetenskaplig expertis.Utskottet anser det naturligt att defarhågor som framförs i här berördamotioner ingår som förutsättningar idenna prövning.