bet · GJ01AU10 · 1996-04-16 00:00:00 — Det måste som framhålls imotion A13 klart framgå av regeringenshandlingsprogram att de statligaverksamheterna har ett åtagande atterbjuda denna grupp sysselsättning ochatt statliga arbetsgivare har ett mycketstort ansvar att behålla delönebidragsanställningar som finns idag.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande inriktningen av ochmålen för den statligapersonalpolitiken, m.m.att med anledning avRiksdagens revisorers förslag1995/96:RR7 yrkandena 1-4 samt motion1995/96:A13 yrkandena 2 och 4-7 somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,2. Utnämningar av verkschefer ochrekryteringspolitiken iregeringskansliet (mom. 2)() anserdels att utskottets yttrande på s. 11-13under rubriken avverkschefer och rekryteringspolitiken iregeringskansliet bort ha följandelydelse:Utskottet delar revisorernasuppfattning att bristerna iberedningsförfarandet vid rekrytering avverkschefer måste avhjälpas. Breddadrekrytering och ökad konkurrens vidtillsättningen av myndighetschefer börkomma till stånd. Även ökad öppenhet vidtillsättningsprocessen bör övervägas.Introduktionen av verkschefer och deninformella dialogen mellanregeringskansli och verkschefernabehöver förbättras.Revisorernas granskning har vidarevisat att regeringens långsiktigastyrning av myndigheterna brister ieffektivitet. Den nuvarande lågaprioriteringen av regeringskanslietsutveckling medför att arbetssättet intemotsvarar dagens krav på enprofessionell och genomtänkt styrning avförvaltningen. I likhet med revisorernaanser utskottet att en starkare betoningpå ledarförmåga bör införas vidrekryteringen av chefer.Ansvarsfördelningen rörandepersonalfrågor bör ses över. Risken föratt frågorna inte behandlas är storeller att frågornas behandling försenasom det inte finns ett tydligtpersonalansvar.Vad utskottet anfört om utnämningar avverkschefer och frågor som rörrekryteringspolitiken iregeringskansliet bör ges regeringentill känna. Motion A14 får därmed ansesi huvudsak tillgodosedd i aktuelladelar.dels att utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse:2. beträffande utnämningar avverkschefer och rekryteringspolitikeni regeringskanslietatt med anledning avRiksdagens revisorers förslag1995/96:RR7 yrkandena 6 och 7 samtmed avslag på motion 1995/96:A14yrkandena 1 och 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,3. Ansvaret för personalpolitiken iregeringskansliet (mom. 3)() anserdels att utskottets yttrande på s. 13 omansvaret för personalpolitiken iregeringskansliet bort ha följandelydelse:Utskottet anser i likhet medmotionärerna i motion A13 att det inteär rimligt att ansvaret förpersonalpolitiken i regeringskanslietskall ligga hos de politiskt ansvarigastatssekreterarna. Visserligen måste detyttersta ansvaret förrekryteringspolitikens politiskainriktning ligga hos de politisktansvariga. Detta utesluter inte att denpolitiska ledningen har en hög opolitisktjänsteman vid sin sida som har hand omarbetet med personalpolitiken med alladess inslag av kompetensutveckling,rehabiliteringsfrågor, arbetsmiljöarbeteoch rekryteringsfrågor. Vad utskottetmed anledning av motion A13 i denna delanfört bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3bort ha följande lydelse:3. beträffande ansvaret förpersonalpolitiken i regeringskanslietatt med anledning av motion1995/96:A13 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Tidsbegränsade chefsförordnanden ochchefsavveckling m.m. (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under . på s. 15 börjar med Utskottet är och slutar med berörd del bort haföljande lydelse:Utskottet anser att ett lönetak istatlig verksamhet motsvarande lönen förlandets statsminister bör införas. Detär inte meningsfullt att hävda attstatliga chefer har ett mer ansvarsfulltarbete eller en mer krävande uppgift änlandets statsminister.Dagens höga löner motiveras med attchefer på en viss nivå ej omfattas avtrygghetslagarna. Kompensationen fördetta har blivit orimliga pensionsavtaloch avgångsvederlag. Tydliga regler bördärför sättas upp. Lagen omanställningsskydd kan vara en modell.Där sägs att lön kan utgå under 3, 6eller 12 månader beroende påanställningens längd. En annan modellkan vara riksdagsledamöternas villkorsom innebär av lönen under ett årefter en mandatperiod i . Enliknande modell bör föras in ihandlingsprogrammet för personalpolitik.Det bör även lämnas som instruktion tillsamtliga företrädare i bolagsstyrelseroch på bolagsstämmor.Vad utskottet med anledning av motionA13 i berörd del har anfört bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4bort ha följande lydelse:4. beträffande tidsbegränsadechefsförordnanden och chefsavvecklingm.m.att med anledning avRiksdagens revisorers förslag1995/96:RR7 yrkande 5 samt motionerna1995/96:A13 yrkande 3 och 1995/96:A14yrkande 2 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,5. Särskild central enhet för policy-och förhandlingsfrågor m.m. (mom. 5)() anserdels att utskottets yttrande på s. 15 omsärskild central enhet för policy- ochförhandlingsfrågor m.m. bort ha följandelydelse:Utskottet anser i likhet medmotionärerna i motion A14 attrevisorernas granskning visar att fleraskäl talar för att en särskild centralenhet bör inrättas för policy- ochförhandlingsfrågor avseendechefsrekrytering och avtal med chefer iregeringskansli, statliga verk ochbolag. Det måste finnas enpersonalpolicy som tillser konsekvensoch fasta riktlinjer för lönesättningoch avtal med chefer på det statligaområdet. Detta bör ges regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 5bort ha följande lydelse:5. beträffande särskild centralenhet för policy- ochförhandlingsfrågor m.m.att med anledning av motion1995/96:A14 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,yttrande1995/96:KU6yRiksdagens revisorers förslag angåendeden statliga personalpolitikenTill arbetsmarknadsutskottetArbetsmarknadsutskottet har berettkonstitutionsutskottet tillfälle attyttra sig över revisorersförslag angående den statligapersonalpolitiken (1995/96:RR7) samt demotioner som väckts med anledning avförslaget. Två motioner har väckts,nämligen 1995/96:A13 av Hans Anderssonoch () samt 1995/96:A14av och ().Konstitutionsutskottet begränsar sittyttrande till att avse följandeyrkanden:Förslag 1995/96:RR7 yrkandena6. att som sin mening gerregeringen till känna vad revisorernahar anfört rörande utnämningar avverkschefer,7. att som sin mening gerregeringen till känna vad revisorernahar anfört rörande rekryteringspolitikenoch ledarskapet i regeringskansliet.Motion 1995/96:A13 yrkande1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ansvaret förpersonalpolitiken inomregeringskansliet,motion 1995/96:A14 yrkandena1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utnämningar av verkschefer,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en särskild central enhet förpolicy- och förhandlingsfrågor avseendechefsrekrytering och avtal med chefer iregeringskansli, statliga verk ochbolag,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om rekryteringspolitiken ochledarskapet i regeringskansliet.UtskottetBakgrundRiksdagen fattade åren 1985 och 1987beslut om en personalpolitisk reform. År1985 lade regeringen fram en propositionom den statliga personalpolitiken(1984/85:219, AU 1985/86:6, rskr.1985/86:48). I propositionen anges tvåviktiga utgångspunkter för utvecklingenav den statliga personalpolitiken. Denena är att personalpolitiken tydligareän tidigare bör vara ett instrument iförnyelsen av den offentliga sektorn.Den andra är decentralisering ochsträvan att bättre anpassapersonalpolitiken i olika statligaverksamheter till de skilda miljöer ivilka de verkar.Principerna för chefsförsörjningenredovisas i verksledningspropositionen(prop. 1986/87:99, KU 1986/87:29, rskr.1986/87:226). Där understryks regeringens skyldighet att säkerställa denkompetens som behövs i ledningen för denstatliga förvaltningen. Denna uppgiftinnebär - utöver rekrytering ochtillsättning av de högsta cheferna -också uppföljning av deras verksamhetsamt erforderliga utbildnings- ochrörlighetsinsatser i syfte att stärkachefskompetens och verksamhetenseffektivitet. Åtgärderna syftar enligtpropositionen till att göra det möjligtför regeringen att mer effektivt äntidigare utnyttja utnämningsmakten föratt underlätta den ökade styrning avstatsverksamheten som propositionen ärinriktad på.Riksdagens revisorers förslagI sitt förslag till (1995/96:RR7) angående den statligapersonalpolitiken redovisar Riksdagensrevisorer sin granskning av den ovanbeskrivna personalpolitiska reformen.Resultatet av granskningen harpresenterats i revisorernas rapport1994/95:12 Statlig personalpolitik,vilken återfinns som bilaga tillförslaget liksom en sammanfattning avremissyttranden över densamma. Syftetmed revisorernas granskning har varitatt undersöka hur regeringen hargenomfört dessa beslut samt hurmyndigheterna har hanterat sitt vidgadearbetsgivar- och personalansvar påområdet.Utnämningar av verkscheferI rapporten framhålls vikten av attutnämningsmakten fungerar effektivt ochatt de främsta medlen för att tillsedetta är en god framförhållning och högkvalitet i beredningsförfarandet samtmöjligheter till insyn ochefterkontroll. Revisorerna framhåller isitt förslag att man i regeringskanslietinte regelmässigt tar framkravspecifikationer för aktuellachefstillsättningar. Relativt sällanförekommer också professionell assistansvid denna typ av rekryteringar.Revisorerna anför vidare att en breddadrekrytering och en ökad konkurrens vidtillsättningen av myndighetschefer börkomma till stånd. Revisorerna har ocksåövervägt hur öppentillsättningsprocessen skall vara föratt öka bredden och konkurrensen vidverkschefsutnämningar. Revisorerna anseratt regeringen bör se över möjligheternaatt ytterligare förbättratillsättningsprocessen i nämndaavseenden och informera omvilka möjligheter man anser står tillbuds. Revisorerna föreslår att riksdagenger regeringen det anförda till känna(yrkande 6).Rekryteringspolitiken och ledarskapet iregeringskanslietI revisorernas rapport konstateras attkompetensen för långsiktig styrning ochuppföljning av förvaltningen ärbegränsad i och trots detta i första hand rekryteraryngre handläggare utan kvalificeradyrkeserfarenhet och omfattande kunskaperom de verksamhetsområden de skall arbetamed. Vidare menar revisorerna attledarförmåga bör betonas mer vidrekryteringen av chefer.Ansvarsfördelningen i regeringskanslietbeträffande personalfrågor är oklar.Revisorerna anser attrekryteringspolitiken och ledarskapet iregeringskansliet behöver utvecklas ochatt som sin mening bör geregeringen detta till känna (yrkande 7).MotionernaTvå motioner har väckts med anledning avrevisorernas förslag. I motion1995/96:A13 (v) erinras bland annat omatt ansvaret för personalpolitiken i dagligger på de politiskt tillsattastatssekreterarna. I motionen framhållsatt det är en tilltalande ståndpunkt attden högste chefen skall vara enopolitisk tjänsteman. Dock måstegivetvis de politiskt ansvariga ha detyttersta ansvaret förrekryteringspolitikens politiskainriktning (yrkande 1). I motion1995/96:A14 (kds) föreslås att ensärskild central enhet inrättas förpolicy- och förhandlingsfrågor avseendebland annat chefsrekrytering (yrkande3). Vidare anförs att det finnsanledning att andra meriter än depolitiska ges större vikt än vad somsker vid tillsättande av statligaverkschefer. Ett sätt är enligt vad somframförs i motionen att förbättramatchningen genom ordentligakravspecifikationer och en uppsattpolicy på området rekrytering (yrkande1). Avslutningsvis yrkas att krav börställas på en genomtänktrekryteringspolicy i (yrkande 4).Utskottets bedömningUtskottet vill framhålla att det inomregeringskansliet har påbörjats ettarbete som syftar till att åtgärda fleraav de brister som revisorernauppmärksammat. Som revisorerna självapåpekar är detta en följd av bl.a.revisorernas granskning. tillsatt en arbetsgrupp medstatssekreterare som skall se överpersonalpolitiken inomregeringskansliet.Vidare beslutade regeringen den 25januari 1996 - dvs. ungefär en månadefter det att revisorerna avgivit sittförslag till - att en särskildutredare skall tillkallas med uppdragatt utvärdera hur denarbetsgivarpolitiska delegeringen tillmyndigheterna under de senaste tio årenhar fungerat (dir. 1996:2). Utredarenskall därvid bland annat göra en samladbedömning av effekterna av 1985 årspersonalpolitiska proposition. Idirektiven anges vidare att utredaren,mot bakgrund av vad som sägs iRiksdagens revisorers rapport, bör lämnasynpunkter på betydelsen av attregeringen, genom att ange allmännavärderingar och göra policyuttalanden, iviss mån styr den statligapersonalpolitiken.Regeringens chefspolicy presenterasbl.a. i broschyren Statligt ledarskap.Information från Statsrådsberedningenoch från maj 1995och regeringens chefsprogramMyndighetschefer. Det senare programmetfinns presenterat genom ett antalpromemorior daterade mellan åren 1994och 1996. I dokumenten framhålls attrekryteringen av myndighetschefer börske utifrån preciserade krav, ett brettsökförfarande och ett omsorgsfullt urvalbland de slutliga kandidaterna. Särskildvikt läggs vid ledaregenskaper.Enligt riktlinjerna bör en skriftligkravprofil, baserad på myndighetensnuvarande och kommande verksamhet,alltid tas fram innan sökandet efterkandidater börjar. En myndighetschefmåste ha god kunskap om myndighetenssakområde och kunna se det i etthelhetsperspektiv. Att leda en statligmyndighet förutsätter också en rad andraviktiga kvaliteter. Chefen måste ha godförmåga att samarbeta med sinuppdragsgivare i form av regering ochdepartement. Vidare anförs iriktlinjerna att det också krävs förmågaatt analysera, fatta beslut och taansvar för besluten. Chefen måste kunnakommunicera med andra intressenter, inteminst med allmänheten och med massmedia.Språkkunskaper och allmän kompetens förinternationellt arbete får allt störrebetydelse.I regeringens chefsförsörjningsprogramframhålls att kandidater bör sökas bådeinternt inom statsförvaltningen ochexternt. - inte minstmed de förändringar som skett undersenare år - behöver också få in ledaremed erfarenheter från näringsliv,organisationer eller andra verksamheter.Vidare har regeringen uttalat att den irekryteringsprocessen kommer att införaden ordningen att det så långt möjligtalltid skall finnas en kvinnlig kandidatmed i det slutliga urvalet inför ennyutnämning. Vad avser rekrytering avnya myndighetschefer inom den civilastatsförvaltningen skall målet vara attminst hälften av dem är kvinnor. Förstsom sist framhålls ledarskapskompetens iregeringens chefsförsörjningsprogram.Statsrådsberedningen har i samarbetemed Finansdepartementetspersonalpolitiska enhet det övergripandeansvaret för regeringens chefsprogramoch dess genomförande.Det kan påpekas att genom en ändring iöverenskommelsen mellanriksdagspartierna om förmåner förstatssekreterare finns inte längrekravet på att statssekreterare somtjänstgjort skallerbjudas en ny statlig anställningmotsvarande myndighetschef (skr.1994/95:227, 1995/96:KU3).Utskottet konstaterar sammanfattningsvisatt de av revisorerna begärda åtgärdernai stor utsträckning redan vidtagits.Dels har regeringen utfärdat direktivtill en utredning på området, dels haruppenbarligen arbetet inomregeringskansliet med dessa frågorintensifierats. Utskottet förutsätteratt de riktlinjer som uttrycks iregeringens chefsprogram om t.ex.rekryteringen av myndighetschefer ocksåtillämpas i praktiken. Mot dennabakgrund är inte något tillkännagivandepåkallat och utskottet anser attyrkandena 6 och 7 i revisorernas förslagbör avstyrkas.Utskottet finner, med hänvisning tillvad som anförts, ingen anledning attföreslå att en särskild central enhetför policy- och förhandlingsfrågoravseende chefsrekrytering bör inrättas.Inte heller finner utskottet skäl attformulera ytterligare krav pårekryteringspolicyn i regeringskansliet.Motion 1995/96:A14 (kds) yrkandena 3 och4 bör därmed avstyrkas.Vidare har det framgått att regeringenschefsförsörjningsprogram innebär att enskriftlig kravprofil alltid bör tas framoch att det finns en explicit policy förrekryteringsarbetet, t.ex. avseendevilka krav som bör ställas på en chef.Med hänvisning till det anförda bör ävenyrkande 1 i motion 1995/96:A14avstyrkas.Beträffande motion 1995/96:A13 yrkande1 har utskottet inhämtat att frågan omhuruvida ansvaret för personalpolitikenbör ligga på statssekreterarnivå (som ) eller på en opolitisk tjänstemanbeaktades under arbetet med revisorernasrapport. Vid det seminarium somrevisorerna anordnade för behandlingenav rapporten framhöllsatt det ofta finns ett klart sambandmellan t.ex. ett visst politikområdesprioritering och organisatoriskaförändringar inom departementet. Vidareär de svenska departementenförhållandevis små i internationelljämförelse. Den begränsade storleken göratt det är naturligt att den som har detoperativa ansvaret också lederpersonalen.Mot bakgrund av denna bedömning, och avatt det är regeringens uppgift att inomde ramar som finns avgöra hurregeringskansliet skall varaorganiserat, anser utskottet att motion1995/96:A13 yrkande 1 bör avstyrkas.Stockholm den 14 mars 1996På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), CatarinaRönnung (s), (), IngvarJohnsson (s), (),(m), (s),(), (), (), (), (), IngerRené (m), (), HåkanHolmberg (fp) och ().Avvikande meningKenneth () anser att den del avutskottets yttrande som börjar med Beträffande motion och slutar med böravstyrkas bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i motion1995/96:A13 (v) att en utveckladpersonalpolitik kräver en hög grad avprofessionalism. ligger ansvaretför personalpolitiken på de politiskttillsatta statssekreterarna. Det är interimligt att kräva att en politiskttillsatt statssekreterare utöver sinakunskaper inom sakområdet också skall hahög kompetens när det gällerpersonalpolitik. I remissvaret från SACOföreslås att den högste chefen förpersonalpolitiken skall vara enopolitisk tjänsteman. Detta är entilltalande ståndpunkt som syftar tillatt garantera långsiktighet ochprofessionalism. Dock måste givetvis depolitiskt ansvariga ha det ytterstaansvaret för rekryteringspolitikenspolitiska inriktning.Mot bakgrund av det anförda anserutskottet att motion 1995/96:A13 (v) börtillstyrkas. Sammanfattning 1Förslaget 1Motioner 2Utskottet 2Bakgrund 2Revisorernas förslag 3Motioner 5Utskottets överväganden 7Inriktningen av och målen förden statliga personalpolitikenm.m. 7Utnämningar av verkschefer ochrekryteringspolitiken iregeringskansliet 11Tidsbegränsade chefsförordnandenoch chefsavveckling m.m. 13Hemställan 15Reservationer 171. Inriktningen av och målen förden statliga personalpolitiken,m.m. (mom. 1), (v) 172. Utnämningar av verkschefer ochrekryteringspolitiken iregeringskansliet (mom. 2), (v) 193. Ansvaret för personalpolitiken iregeringskansliet (mom. 3), (v) 194. Tidsbegränsade chefsförordnandenoch chefsavveckling (mom. 4), (v) 205. Särskild central enhet förpolicy- och förhandlingsfrågor m.m.(mom. 5), (kds) 20Bilaga: Konstitutionsutskottetsyttrande /96:KU6y 22