bet · GK01BoU1 · 1996-11-28 00:00:00 — Utskottetsställningstagande innebär att ävenförslagen i övriga motioner får ansesvara tillgodosedda.dels att utskottets hemställan under 28bort ha följande lydelse:28. beträffande fördelningen avlänsstyrelseanslaget på länatt med anledning avmotionerna 1996/97:Bo302, 1996/97:Bo303, 1996/97:Bo304 samt1996/97:Bo306 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,Särskilda yttranden1. Anslagsfördelningen inomutgiftsområde 18 budgetåret 1997Knut (), (),() och ()anför:Den 22 november beslutade riksdagensmajoritet bestående av socialdemokrateroch centerpartister att fastställaekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena i den statliga budgetenoch en beräkning av statens inkomsteravseende . beslutades enpreliminär fördelning av statensutgifter på utgiftsområden förbudgetåren 1998 och 1999.Moderata samlingspartiet har i parti-och kommittémotioner förordat en annaninriktning av den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken. Våra förslag syftartill att skapa förutsättningar för ettekonomiskt, kulturellt och socialtväxande . Genom en större enskildsektor och ett starkare civilt samhällekan både företag och människor växa.Massarbetslösheten kan steg för stegpressas tillbaka som densociala tryggheten också i andrabemärkelser kan öka genom att hushållenfår en större ekonomisk självständighet.Vi har föreslagit en långtgåendeväxling från subventioner och bidragtill kraftiga skattesänkningar för alla,främst låg- och medelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi de människor som äri störst behov av gemensamma insatseroch som har små eller inga möjligheteratt påverka sin egen situation. Vi slårockså fast att det allmänna skalltillföras resurser för att på etttillfredsställande sätt kunna genomförade uppgifter som skall vara gemensamma.Rättsväsendet måste fungeratillfredsställande och försvaret skallvara så starkt att kanförsvaras.När majoritet nu genomriksdagsbeslutet omramar för de olika utgiftsområdena valten annan inriktning av politiken, deltarvi inte i det nu aktuella beslutet omanslagsfördelning inom utgiftsområde 18(dvs. moment 1 i hemställan till dettabetänkande). I detta särskilda yttranderedovisar vi emellertid kortfattat dendel av vår politik som berörutgiftsområde 18.För förordar vi i vårparti- respektive kommittémotionbesparingar i förhållande tillregeringsförslaget på de anslag somredovisas nedan. Vi vill i sammanhangeterinra om att besparingarna på bl.a.räntebidragen och bostadsbidragen harkompenserats genom förslag om sänkningarav fastighetsskatten och andra skatter.Dessa frågor behandlas dock inte avbostadsutskottet. Huvudsyftet med våraförslag är att minska den statligaregleringen av bostadssektorn och ökainflytandet för den enskilde. Dagensstatliga styrning genom stöd, bidrag ocholika regelverk skall alltså ersättasmed ett system där det är den boendesönskemål och behov som i första handblir bestämmande. I korthet innebär våraförslag avseende utgiftsområde 18följande.A 1 BoverketVi anser att den avreglering avbostadsmarknaden som den förraborgerliga regeringen inledde börfullföljas. Vi har i vår motion1996/97:Bo230 föreslagit hur detta skallgenomföras.A 2 Räntebidrag m.m.I Moderata samlingspartiets motionerföreslås att besparingar påräntebidragen genomförs kombinerat meden fastighetsskattesänkning. En sådanomställning kan påbörjas ochligger väl i linje med den långsiktigaomläggning av bostadspolitiken som äveni övrigt måste genomföras. Besparingenpå uppnås genom attavtrappningstakten ökar förräntebidraget till fastigheter somuppbär stöd enligt de före år 1993gällande bidragsvillkoren.A 10 BostadsbidragMed den utformning bostadsbidragen har ger de i praktiken inte längre detstöd till barnfamiljernas boende somursprungligen avsetts. Enligt vår meningbör bostadsbidragen därföravvecklas - detta i utbyte mot sänktaskatter. Som ett led i denna växlingfrån ett bidragssystem till ett systemdär människor kan leva på sin lön börbidragen samordnas med övriga socialastödsystem. I avvaktan på attsamordningen kan påbörjas börbostadsbidragen i första hand riktastill barnfamiljer. Därför börbostadsbidragen till hushåll utan barnavskaffas. Den besparing som dettainnebär uppgår till 600 miljoner kronor.Riksdagen fattade beslut omnya regler för bostadsbidragen fr.o.m.år 1997. Beslutet innebar bl.a. att ettinkomstprövningssystem med individuellainkomstgränser infördes. Detta beslutvar förhastat. Den individuellainkomstprövningen ger för många hushållhelt orimliga konsekvenser. Det gällerframför allt de hushåll där någon avföräldrarna valt att stanna hemma och tahand om sina barn. Det kan också gällahushåll där en av föräldrarna ärarbetslös, studerar eller arbetardeltid. För många av dessa familjer gerde nya bidragsreglerna en minskning avbostadsbidraget med runt imånaden. Detta är naturligtvis interimligt. Hur makarna i en familjfrivilligt eller ofrivilligt, t.ex. somen följd av situationen påarbetsmarknaden, väljer att fördelayrkesarbetet mellan sig skallnaturligtvis inte styras avbostadsbidragsreglerna eller av någraandra statliga regler. För attåterställa neutraliteten ibostadsbidragssystemet måste därförreglerna om individuell inkomstprövningavskaffas och de tidigare reglerna därbostadsbidraget baseras på densammanlagda hushållsinkomstenåterinföras.C 1 Länsstyrelserna m.m.Under den förra moderatledda regeringenpåbörjades en process mot en ökadavreglering. Denna förändring har nuinte bara avstannat, utan den har genomalla s.k. återställare i stället börjatgå bakåt. Det finns enligt vår meningdärför all anledning att genomföraavregleringar på bl.a. detbostadsadministrativa området.D 1 Förvaltningskostnader förLantmäteriverketÄven om redan i dagfinansierar en betydande del av sinverksamhet genom avgifter är det vårbedömning att det finns utrymme för enökad avgiftsfinansiering inom verketsansvarsområde. Denna ökning bör dockinte komma till stånd genom attavgifterna ökas på de tjänster m.m. somverket erbjuder, utan den bör iförsta hand ske genom avgiftsbeläggningav tjänster som inte är belagdamed avgift. En förutsättning för attdessa tjänster skall kunnaavgiftsbeläggas är att avgiften står irimlig relation till den nytta brukarenhar av den.2. Anslagsfördelningen inomutgiftsområde 18 budgetåret 1997Erling () anför:Folkpartiet liberalerna har tidigare ihöst presenterat ett förslag till ensammanhållen politik i syfte att sanerastatsbudgeten som ett visstutrymme för reformer och angelägnaåtgärder skapas. Beslutet i riksdagennyligen om ramar för de olikautgiftsområdena innebar tyvärr att dettaförslag avvisades. De förslag omutgiftsramarnas storlek som fördes frami partiets ekonomisk-politiska motionhar således fallit. Detta gäller ävenförslag avseende utgiftsområde 18 sombl.a. skulle göra det möjligt att sänkafastighetsskatterna och satsa mer påradonsaneringar i bostäder. Jag anseremellertid att en ökad satsning påradonsanering är så viktig att jag ävenmed de nya förutsättningar som uppkommitgenom beslut omutgiftsområdena sökt finna enfinansiering av ett sådant förslag.Detta är orsaken till att jag i sambandmed utskottets beredning av frågan omanslagsfördelningen inom utgiftsområde18 lagt fram ett förslag om en besparingpå räntebidragsanslaget för attfinansiera en motsvarande ökning avanslaget för bidrag till åtgärder motradon.3. Anslagsfördelningen inomutgiftsområde 18 budgetåret 1997Owe () anför:Jag har avstått från att delta iutskottets beslut om anslagsfördelningeninom utgiftsområde 18 för budgetåret1997. Mitt ställningstagande beror påatt nya ordning förbudgetberedning har gjort det omöjligtför mig att avge en reservation tillförmån för de förslag tillanslagsfördelning som finns redovisade iVänsterpartiets partimotion1996/97:Bo235. Beredningsordningeninnebär att jag för att avge reservationmåste lägga fram ett helt nytt förslagom anslagsfördelningen som utgår frånregeringens sparförslag inombostadsutskottets beredningsområde.Detta är inte möjligt eftersomVänsterpartiet förordar en annanfördelningspolitisk profil påbesparingarna på statsbudgeten. Vårtekonomisk-politiska förslag omstatsbudgeten för ger såledesutrymme för vissa angelägnabostadspolitiska satsningar.Vänsterpartiet stod från början ensamti sin kritik mot beslutet att införa deformer för beredningen av budgeten somdenna höst tillämpas för första gången.Det har visat sig att vår kritikvarit befogad. Även ledamöter från fleraandra partier har uttryckt sin förvåningvver konsekvenserna av den nyaberedningsordningen. Genom att riksdagenfattar beslut om budgeten i två steg -först bestäms ett utgiftstak förrespektive utgiftsområde och därefteranslagsfördelningen inom utgiftsområdet- kommer i praktiken förslag omsatsningar inom respektive utgiftsområdesom går utöver regeringens förslag intei sak att prövas i fackutskotten. Dennaordning är givetvis heltotillfredsställande. Vad gällerberedningsprocessen i bostadsutskottethar dessutom beslut omutgiftsramar måst föregripas. Depreliminära ställningstagandena iutskottet till olika anslagsförslag harsåledes skett under förutsättning av attregeringens förslag om utgiftstak skallgälla - detta trots att vidutskottets beredning avanslagsfördelningen ännu inte hadefattat beslut i frågan. Riksdagsbesluteti frågan fattades visserligen förejusteringen av detta betänkande, menefter att det faktiska beredningsarbeteti bostadsutskottet avslutats.Mot den redovisade bakgrunden deltarjag således inte i utskottets beslutunder moment 1 i hemställan. Jag vill istället hänvisa till det sammanhållnaoch fullt ut finansierade förslag omanslagsfördelning som finns redovisat iVänsterpartiets partimotion.Sammanfattningsvis innebär detta förslagföljande.- Anslaget för byggforskning ökas med40 i förhållande tillregeringens förslag. för fullskaleprojekt medinriktning mot bl.a. ekologiskt ochenergibesparande byggande.- Anslaget för bostadsbidrag räknasupp med iförhållande till regeringsförslaget. Deextra medlen används för att ge ett ökatstöd till de mest utsatta grupperna. Detsärskilda bidraget till familjer som harfyra eller fem barn höjs. Vidareförbättras stödet till barnfamiljer medlåga inkomster genom attinkomstgränserna för oreducerat bidraghöjs eller genom att gränsen för denlägsta bidragsgrundande bostadskostnadensänks. beslut om att införaindividuella inkomstgränser har visatsig få olyckliga konsekvenser. Deindividuella inkomstgränserna bör därförinte tillämpas för hushåll där någon avde vuxna studerar. Bostadsbidrag börutgå till alla studerande, dvs. äventill personer , i avvaktan påatt studiemedelssystemet ses över. Nyaregler för ungdomsbostadsbidraget införsså att stöd kan utgå på en sådan nivåatt inte bidragstagarna regelmässigtbehöver komplettera med socialbidrag.- Ett nytt anslag om 600 miljonerkronor införs för miljöförbättrandeåtgärder inom byggsektorn. Medlen skallanvändas för förbättringar avinomhusmiljön i bostäder och lokaler.- Anslaget för ökasmed i förhållandetill regeringens förslag. Ökningenmotiveras av att verket under senare tidsatts under hårt omvandlingstryck, bl.a.till följd av sammanslagningen mellanLantmäteriverket och förfastighetsdata.4. Anslagsfördelningen inomutgiftsområde 18 budgetåret 1997Per () anför:Miljöpartiets uppfattning är attanslagen inom utgiftsområde 18 bortändras i följande avseenden iförhållande till förslaget ibudgetpropositionen.- Det allergisaneringsprogram somMiljöpartiet och regeringen tidigareträffat överenskommelse om fullföljsgenom att det för ändamålet förs upp ettnytt ramanslag om 600 miljoner kronor.- En fortsatt angelägen radonsaneringav våra bostäder säkras genom attanslaget för Bidrag till åtgärder motradon i bostäder tillförs ytterligare 5miljoner kronor jämfört med förslaget ibudgetpropositionen.Detta förutsätter emellertid attytterligare medel anslås tillutgiftsområdet, vilket haravslagit. Jag har inte funnit detmöjligt att inom den alltför snäva ramsom nu gäller för utgiftsområdetprioritera fram ytterligare medel tillallergi- och radonsanering.Vi i avser att återkommamed nya förslag till utökademiljösatsningar inom utgiftsområdet isamband med vårpropositionen 1997.5. Hyresgästernas självförvaltningErling () och ()anför:Vi anser att det är självklart attskattelagstiftningen inte skall få läggahinder i vägen för hyresgästernasmöjlighet att medverka ibostadsförvaltningen. Som utskottet harframhållit kan denna verksamhet ledatill en rad positiva effekter påtrivseln i ett bostadsområde. Samtidigtkan givetvis också möjligheten att genomeget arbete minska boendekostnadernainnebära en välkommenbesparingsmöjlighet för många hushåll.Utskottets ställningstagande innebäratt regeringen ges en möjlighet attskyndsamt återkomma med ett förslag omhur de uppkomna problemen skall lösas.Vi har valt att acceptera dettaförfaringssätt men vill samtidigtframhålla att vårt ställningstagandeskett under den förutsättningen att ettförslag till lösning verkligen läggsfram för senast i början av år1997. Det får förutsättas att regeringeni samband med att man presenterar sittförslag i frågan även redovisar vilkaandra lösningar som är tekniskt möjligaatt genomföra.6. Villkoren för vissa stimulansstödOwe () och Per ()anför:Vi har anslutit oss till en reservationtill förmån för en motion (kd) omvillkoren för vissa stimulansstöd.Innebörden i reservationen är atttidsgränserna för stöden skall ändras såatt pågående byggen inte skall behövaforceras fram för att stödvillkorenskall uppfyllas. Erfarenheten visar attpressade byggtider har lett till en radproblem. Inte minst problemen med s.k.sjuka hus beror till stor del på att maninte tillåtit att byggfukten fått tidatt torka ut.Som framhålls i motionen innebär ocksåde nuvarande reglerna att detillgängliga medlen för stimulansstödeninte kommer att gå åt. Att så är falletbekräftar även regeringen indirekt ibudgetpropositionen eftersom man pekarpå de outnyttjade medlen som enfinansieringskälla för ett nytt stödtill studentbostäder. Detta väckeremellertid också frågan om möjlighetenatt finansiera fortsatt stöd till s.k.allergisanering med outnyttjade medelfrån andra stöd som finansieras medarbetsmarknadspolitiska medel.Bakgrunden är att regeringen ochMiljöpartiet 1995 träffade enöverenskommelse om att ett stöd tillallergisanering skulle inrättas inom enram om . Ramenbegränsades senare till 1 miljard kronoreftersom regeringen vid denna tidpunktgjorde bedömningen att alla ansökningarskulle kunna tillgodoses inom denna ram.När senare eferfrågan på stödet visadesig kraftigt överstiga den nya ramenbegärde vid fleratillfällen att ramen åter skulle vidgas.Detta krav avvisades av regeringen medmotiveringen att inga medel fanns atttillgå. Vad ovan redovisats pekar på attdetta påstående inte var med sanningenhelt överensstämmande. Vi förutsätterdärför att regeringen nu omprövar sitttidigare ställningstagande ochåterkommer med ett förslag om en utökadram för bidraget för förbättring avinomhusmiljön (allergisaneringsbidraget)med minst 600 miljoner kronor.Vi vill i sammanhanget även erinra omatt både och Vänsterpartieti motioner lagt fram förslag om ett nyttanslag för allergisanering m.m. inomutgiftsområde 18. Dessa förslag haremellertid i praktiken redan avvisats aven riksdagsmajoritet genom det redanfattade beslutet om ramar för respektiveutgiftsområde.7. Utvärdering av bostadsbidragenKnut (), (),() och ()anför:Som framhålls i de båda moderatamotionerna 1996/97:Bo201 och 1996/97:Bo231 var vårens beslut om att införaindividuella inkomstgränser vidbestämningen av bostadsbidragenförhastat. För många barnfamiljer fårdet orimliga konsekvenser. Det gällerframför allt de hushåll där någon avföräldrarna är hemmavarande för attsjälv ta hand om sina barn eller pågrund av studier, arbetslöshet m.m. Vihar därför i de nämnda motionerna lagtfram förslag om att upphäva riksdagensbeslut i denna del och återinföra dentidigare inkomstprövningen som baseraspå hushållets samlade inkomst. Förslagetpåverkar inte statsbudgetens omfattningeftersom det finansieras genom engenerell sänkning av det fastabidragsbeloppet med ochhushåll.Trots att fem av utskottets sju partierunder utskottsbehandlingen förklarat sigstå bakom vårt förslag i denna del hardet avvisats av utskottets majoritet (s)och (c). Vi har i den situation somhärigenom uppkommit som ettandrahandsalternativ valt att ställa ossbakom förslaget om en snabb utvärderingav bostadsbidragen. En sådan utvärderingkan enligt vår mening rimligen intekomma till någon annan slutsats än attsystemet med individuella inkomstgränsermåste ersättas med en inkomstprövningsom baseras på den samladehushållsinkomsten. En förutsättning förvårt ställningstagande har dock varitatt utredningen genomförs med denskyndsamhet som utskottet har förutsattoch att de nya reglerna kan träda ikraft under år1997.8. Utvärdering av bostadsbidragenErling () anför:Redan vid behandlingen avförslaget till nya regler förbostadsbidragen föreslog vi frånFolkpartiets sida att reglerna skullerevideras i vissa avseenden för attmildra effekterna för vissa hushåll.Denna vår uppfattning står fast. Jag hardärför i min reservation avseendeanslagsfördelningen för utgiftsområde ställt mig bakommotionsförslag som innebär att systemetmed individuella inkomstgränser inteinförs. Under utskottsbehandlingen harjag också tillsammans med fyra av deövriga partierna i utskottet stött ettinitiativ för att göra en sådanförändring. Trots att förslaget intepåverkade budgetens ellerutgiftsområdets totala omfattningavvisades det av utskottets majoritet(s) och (c).Jag har mot denna bakgrund valt att somett andrahandsalternativ ställa migbakom förslaget om att snabbt utvärderade nya bostadsbidragsreglerna. Det ärmin bedömning att utvärderingen inte kanleda till annat resultat än att reglernamåste revideras bl.a. med avseende på deindividuella inkomstgränserna ochytgränserna. För att skadan för berördahushåll skall bli så liten som möjligtförutsätter jag att utvärderingen kanpresenteras så skyndsamt atterforderliga regeländringar kan träda ikraft mycket snart.9. Utvärdering av bostadsbidragenOwe () anför:Redan när beslutet om debostadsbidragsregler som skall gällafr.o.m. 1997 fattades fördevi från sida framförslag om att de ekonomiskakonsekvenserna av förändringarna skulleutredas. Tyvärr avvisades detta förslagav . Med utgångspunkt i vad somi dag är känt kan jag konstatera att omen sådan analys hade genomförts hade viredan nu haft ett underlag för att vidtaåtgärder i syfte att motverka vissa avde effekter som de nya reglerna gerupphov till. har också imotion 1996/97: Bo235 (v) fört fram ettförslag om att skallåterföras till bostadsbidragssystemetför att motverka en del av effekterna avde nya reglerna. Detta förslag haremellertid avvisats avutskottsmajoriteten. Den nya ordningenför budgetbehandlingen har dessutom -som framgår av mitt särskilda yttrandeovan - gjort det omöjligt för mig attföra förslaget vidare genom enreservation.Trots min inställning i huvudfrågan -att bostadsbidragen skall reviderasenligt motionsförslag -har jag i den situation som rådervalt att som ett andrahandsyrkandestödja förslaget om en snabb utvärderingav bostadsbidragen. Jag har därvidförutsatt att utvärderingen kommer attske snabbt och att resultatet av denkommer att leda till skyndsammaändringar av bidragen i enlighet med deförslag som jag redovisat ovan.10. Utvärdering av bostadsbidragenPer () anför:Jag delar majoritetens uppfattning attde nya reglerna för bostadsbidrag börutvärderas. Däremot är det minuppfattning att det borde ha skett genomen ingående analys av konsekvenserna förenskilda och för samhället innan deträtt i kraft. Den riktiga ordningen vidregelförändringar av en sådan omfattningsom det nu är fråga om vore alltså attförst utvärdera och analysera och sedanförändra. Genom att utskottets majoritet(s) och (c) nu väljer att låta de nyareglerna träda i kraft innan de fullaeffekterna av dem är klarlagda harordningen i stället blivit den motsatta.Detta är naturligtvis inte en rimligbeslutsgång. Det enda riktiga hadeenligt min mening varit att skjuta regel-ändringarna . Denregeländring som innebär attbostadsbidraget utgår som ettpreliminärt bidrag som sedan justerasmed hänsyn till den taxerade inkomstenför bidragsåret bör dock genomförasredan fr.o.m. år 1997 - detta eftersomde nya reglerna i denna del inte innebärnågonting annat än att bidragen anpassastill hushållets verkliga inkomst.I den situation som råder har jagvalt att ställa mig bakom förslaget omen utvärdering. En snabb utvärdering avde nya reglerna är trots allt bättre änatt inte göra någonting alls. Jag hardock förutsatt att utvärderingen kangenomföras så skyndsamt att deregeländringar som den föranleder kanträda i kraft utan någon tidsutdräkt.Målet bör sålunda vara att de nyareglerna skall kunna tillämpas underhela 1997 t.ex. genom att de vidinförandet ges retroaktivitet.11. Utvärdering av bostadsbidragenUlf () anför:Redan när regeringen lade framförslaget till nya regler förbostadsbidragen riktade vi frånkristdemokratisk sida invändningar motviktiga delar av förändringarna.Kristdemokraterna var vid denna tidpunktockså det enda av partier sommotsatte sig införandet av individuellainkomstgränser liksom den ytterligarebegränsning av den bidragsgrundandebostadsytan som tillkom vidutskottsbehandlingen av förslaget.Som framhålls i min reservationavseende anslagsfördelningen inomutgiftsområde 18 innebärett system med individuellainkomstgränser att många familjer därnågon av föräldrarna t.ex. ärhemarbetande får sitt bostadsbidragminskat med per månad.En följd av detta är att mångasmåbarnsföräldrar mot sin vilja tvingasut i förvärvsarbete, om det med tanke pådagens arbetsmarknad över huvud tagetfinns något arbete. I då barnenssituation liksom deras välbefinnande kansättas i fråga är detta naturligtvishelt felaktigt.Även om det kan finnas skäl attbegränsa den bostadsyta som kan liggatill grund för bostadsbidraget bör integränserna sättas så snävt som riksdagensbeslut innebär. Redan de hyresgränsersom gäller innebär i praktiken en vissbegränsning av bostadens storlek genomdet samband som normalt finns mellanbostadens storlek och bostadskostnaden.De ytgränser som bör gälla fr.o.m. 1997bör i stället motsvara dem somregeringen ursprungligen föreslog, dvs.de bör för alla hushåll ökas med 10 m2.I samband med utskottets behandling avårets budget har flera andra partier nukommit till insikt om att särskiltreglerna om individuella inkomstgränserfår helt oacceptabla följder för mångahushåll. Trots att fem av utskottets sjupartier nu delar uppfattningen attregeländringen i denna del inte börgenomföras förhindrar den nya ordningenför budgetbehandling att ettsådant förslag förs fram även omförslaget är neutralt med avseende påanslagsbelastningen. Ett försök från minsida att få till stånd ett initiativ föratt upphäva de nya reglerna innan deträder i kraft harsålunda stoppats av en utskottsmajoritet(s) och (c) - detta med hänvisning tillatt en utvärdering av de nyabidragsreglerna först bör göras.I den situation som uppkommit harjag, trots min ovan redovisadeinställning avseende bl.a. deindividuella inkomstgränserna, valt attsom ett andrahandsalternativ ställa migbakom förslaget om att skyndsamtutvärdera de nya bidragsreglerna. Det ärmin fasta övertygelse att utvärderingenmycket snabbt skall komma till sammaslutsats som vi kristdemokrater redantidigare gjort - att reglerna omindividuella inkomstgränser och omytgränserna för bostadsbidrag måsteändras i enlighet med våra förslag. Enförutsättning för mitt ställningstagandei denna del är dock att utredningenverkligen genomförs med den skyndsamhetsom utskottet har förutsatt och att denya reglerna kan träda i kraft så snartsom möjligt under år 1997.12. Bosparande och ungdomsbosparandeUlf () anför:Det är min bestämda uppfattning attbosparandet måste öka. En betydande egeninsats kommer att vara enabsolut förutsättning för den som villskaffa sig ett småhus eller enbostadsrätt. Ett eget bosparande redanfrån unga år är då den bästa lösningen.Det är därför bra att denungdomspolitiska utredningen nu skall seöver ungdomsbosparandet.