bet · GK01KU2 · 1996-11-21 00:00:00 — Föredragningslistor för såvälnämndens sammanträden som närmastförestående ministerrådsmöten harrutinmässigt sänts över till utskottetskansli liksom ordförandeskapetsplanering av vilka ämnen som skall tasupp vid rådsmötena. Någon kollision avärenden som behandlats inämnden och utskottet har inteförevarit. Frågan huruvida nämnden börmeddela utskottet om den avviker frånutskottets bedömning i en viss fråga somskall behandlas i ministerrådet börprincipiellt besvaras med ett ja. Dockär det, som utskottet ser det, avpraktiska skäl inte möjligt för nämndenatt - med den ordning som för närvarandegäller - efter sitt sammanträde, normaltpå , och före rådssammanträdetdelge sin uppfattning för utskottet, somnormalt sammanträder på tisdagenföljande vecka. Nämndens uppfattningkommer att slå igenom och utskottet fårfinna sig i detta! Därtill kanemellertid läggas att partierna inom sigkan ombesörja att inbördes likartadesynpunkter förs fram i fackutskott ochEU-nämnd.ÖvrigtUtskottet har i sin egenskap avriksdagsorgan inte haft kontakt med desvenska Europaparlamentarikerna ochmotsvarande utskott i Europaparlamentet.Utskottet finner det mest naturligt attsådana kontakter tas genom respektivepartier. - berörsinte av frågor inom andra och tredjepelaren.Frågan ställs huruvida en närmarereglering i riksdagsordningen av arbetetmed EU-frågor, t.ex. föhållandet mellanutskott och nämnd, skulle vara ett stödeller hinder för verksamheten. Utskottetanser att frågan är för tidigt väckt.Erfarenhet av arbetebör ligga till grund för fortsattaöverväganden om sådan reglering.Utskottet vill emellertid redan nu varnaför risken att byråkratisera verksamheten vid en reglering. Utskottetser en fördel i att arbeta genominformella kanaler för ömsesidigpåverkan av ledamöter i ochutskott, exempelvis partigrupperna ochpartigruppernas olika kommittéer.Det har framgått i detföregående att EU-samarbetet berörutbildningsutskottets beredningsområde ibegränsad omfattning. Utskottetserfarenheter efter ett drygt års arbetemed EU-frågorna är tämligen ringa.Frågorna är dock viktiga och utskottetär angeläget om att kunna hantera dem påett klokt och meningsfullt sätt. Redannu, ett stycke in på avmedlemskap i , ser utskottet ökademöjligheter att engagera sig i frågornatill följd av - vilket också harframgått - att kontakter med berördaorgan inom alltmer haretablerats. Utskottet ser också framförsig möjligheterna till direkta kontaktermed skilda organ i , såvälSveriges ständiga representationdärstädes och EU-organ som enskildaintresseorganisationers kontor (t.ex.SAF, LO, TCO), allt i syfte att ökautskottets och möjlighetertill insyn och påverkan när det gällerEU-frågorna.Stockholm den 16 april 1996På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), BengtSilfverstrand (s), (),(), (),(), (), (), (), (),(), (), (), MajléneWesterlund Panke (s), () ochTuve Skånberg (kds).Särskilt yttrandeGunnar () anför:EU satsar stora belopp på utbildning ochforskning inom hårt styrda program.Mycket stora EU-anslag finansierarprojekt med svenska forskare, lärare ochstuderande som mottagare och deltagare.EU-styrda anslag går också tillforskning inom svensk industri.Självfallet kan inte riksdagensplanering av svensk utbildning ochforskning ske utan att EU-verksamheten iSverige beaktas. Sverigesutbytesverksamhet med andra länder inomutbildningsområdet påverkas i mycketstor utsträckning av den verksamhet sombinds upp av EU:s olika program.Frihetsgraderna för nationella beslutminskar genom EU-medlemskapet, det äruppenbart, men desto större anledningfinns det att från bevakasamordningen av det vi har kvar atthantera med det som dikteras av EU.Sverige har möjligheter att påverkadenna användning t.ex. genom att nogastyra den nationella satsning som krävsför att EU-medlen skall beviljas(motpresta- tionen från mottagarlandetligger ofta på upp emot avkostnaden). Det handlar här om en nyform av budgetstyrning som självfalletmåste utvecklas och ledas från riksdagenpå ett betydligt mer genomtänkt sätt änvad som är fallet.Villkoren för den del av svenskutbildning och forskning som styrs viaEU-anslag och vidhängande regelverk ochvillkor från EU kan visserligen intebestämmas av svenska folkets riksdag,men har som medlem en vissmöjlighet att åtminstone deltaga iutformningen av ochvillkor. En förutsättning för detta ärnaturligtvis att tar initiativoch att kommer in tidigt iberedningen av ärenden. Självfalletmåste utskotten, med sittberedningsansvar i , både fåtillfälle att göra parlamentarisktförankrade bedömningar i EU-ärenden ochatt lämna förslag tillställningstagande. Ärendena utgör judelar av den helhet för vilken riksdagenhar det yttersta ansvaret.Den slutsats som måste dras utifrånerfarenheterna av EU-arbetet i riksdagenså här långt är att i stort settingenting har fungerat. Informationenhar varit otillräcklig och kommit försent. Konsekvensbeskrivningar ochanalyserna av EU-verksamhetens effekterpå olika områden har inte gjorts så attens ett rimligt underlag för riksdagensbeslut föreligger. Försök att påverka EU-politiken inom utbildning och forskninghar lyst med sin frånvaro iutbildningsutskottet. del skulle dettainte ha varit så allvarligt om det intefinns skäl att tro att effekterna av EU-politiken inom utskottets ansvarsområdenär stora. Erfarenheterna visaremellertid att t.ex. de stora EU-anslagsom sysselsätter en stor grupp svenskaforskare har inneburit ett steg i felriktning för svensk forskningspolitik.De förvärrar obalansen mellan tillämpadforskning och grundforskning, de tarresurser från den relativt lilla pool avhögkvalificerade forskare som landetdisponerar och de bryter och minskar detinternationella samarbete som Sverigehaft med andra länder och hindrarsannolikt utvecklingen av framtida samarbete med länder utanför EU.Inom en rad områden innebär EU-medlemskapet försämringar för Sverige.Möjligheterna att kompensera för dylikamissförhållanden är mycket olika förolika områden. Vad gäller t.ex.näringslivet, inte minst småföretagarnainom jordbruket, så är möjligheternastarkt begränsade. För andra områden serdet emellertid ljusare ut. Utbildningoch forskning hör än så länge till deområden där många olägenheter skullekunna minskas avsevärt.Utbildningsutskottet är därför avspeciellt intresse när det gällerriksdagens EU-betingade arbete.Rutiner för information på ett tidigtstadium och möjligheter att påverka iolika led (långt före det beslutandeministerrådsmötet) liksom väl genomfördauppföljningar av EU-politikenskonsekvenser måste utvecklas.Självfallet skall utskottutgöra viktiga noder i det nät somdylika informations- ochpåverkansrutiner utgör.Trafikutskottets yttrande1995/96:TU4yEU-frågornas behandling i riksdagenTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet (KU) har den 14mars 1996 beslutat hemställa omyttranden från övriga utskott samt angående EU-frågornas behandlingi . Som underlag för yttrandenatillhandahålls en inom KU:s kansliupprättad promemoria innehållande bl.a.Frågor till utskotten.Trafikutskottets yttrande i det följandeinleds - i enlighet med det ipromemorian uttalade önskemålet - med enöversiktlig beskrivning av hur utskottetbehandlat EU-frågorna. Härefter följerett avsnitt, vari KU:s frågor ominformation och påverkan, 1a-1i, återgestillsammans med utskottets svar.Frågorna om utskottets relationer med , 2a-2d, ges ett översiktligtkortfattat svar. Ett avsnitt medrubriken synpunkter iövrigt avslutar utskottets yttrande.1 InledningTransporter och kommunikationer ärfrågor som i hög grad harinternationella aspekter. Dessa märksmer och mer i trafikutskottetsverksamhet. och därefter detsvenska medlemskapet i EU harnaturligtvis starkt bidragit till denutvecklingen. Utskottets engagemang i EU-frågorna, i vid mening, kan sägas hainletts . Utskottet ställdesig då bakom regeringens bedömningar ien trafikpolitisk proposition om att densvenska trafikpolitiken borde utvecklasså att den inte avvek från huvuddragen iEG:s trafikpolitik. Hösten 1991tillstyrkte utskottet regeringensförslag om godkännande av ettluftfartsavtal mellan , ochEG. och i maj 1994yttrade sig utskottet över propositionerom , resp. tilläggsavtalettill . I november 1994yttrade sig utskottet över propositionenom tillträde till EU. Ifebruari 1996 yttrade sig utskottet överregeringens skrivelse omförberedelsearbetet införregeringskonferensen i Turin.Som en följd av ochSveriges medlemskap i har utskotteti ett flertal betänkanden behandlatfrågor med EG/EU-anknytning. I dessabetänkanden har utskottet ställt sigbakom regeringsförslag om införlivandeav diverse rättsakter med svensk rätt.Rättsakterna har avsett datoriseradebokningssystem för luftfart,kompensation till passagerare som nekasombordstigning på luftfartyg iregelbunden lufttrafik, redovisning avvissa infrastrukturkostnader,teleterminalutrustning, avskaffande avdiskriminering såvitt avser fraktsatseroch befordringsvillkor, överflyttning avfartyg mellan fartygsregister, säkerhets-och miljökrav på fritidsbåtar samtkörkortsbestämmelser.Det bör understrykas att de EU-frågorsom utskottet behandlar i sinabetänkanden endast utgör en del av deinternationella frågor som utskottet tarställning till. Det händer också att EU-frågor behandlas med andrainternationella frågor. Såvitt gällerutskottets betänkanden är det därförsvårt att uppskatta den tid somuteslutande ägnas åt EU-frågor. En annansak är naturligtvis att åtskillig tidägnas EU-frågor som inte föranledernågot betänkande eller yttrande. Dettaframgår av utskottets svar i detföljande på KU:s frågor.2 Frågor och svar2.1 Information och påverkanFråga 1a: I betänkandet 1994/95:KU22anförs att det är viktigt att utskottensledamöter och tjänstemän håller sig välinformerade i fråga om vad som händer påderas område inom EU. I vilkenutsträckning har utskottet erhållitinformation om och kunnat påverka vadsom är på gång inom det egna området?Har försök gjorts att informera sig omvad som är på gång redan innankommissionen har lagt fram sina förslag?Svar: ochKommunikationsdepartementet har kommitöverens om en fortlöpandekontaktverksamhet i samband medhanteringen av olika EU-frågor.Överenskommelsen finns nedtecknad i enPM. Avsikten är att information,skriftlig eller muntlig, skall lämnas såtidigt som möjligt. ochhittills har statsråd,statssekreterare ochdepartementstjänstemän vid ett flertaltillfällen informerat utskottet omaktuella EU-frågor. Utskottet tillämparockså en ordning som syftar till attfördjupa dess EU-kunskaper inom vissaområden. Inom ramen för denna ordninghar sjösäkerhets- ochtelefrågor behandlats medstatssekreteraren som främste talesmanför departementet. Det har därvid ivissa fall varit möjligt att bilda sigen uppfattning om vad som är på gångredan innan kommissionen har lagt framsina förslag . kommerytterligare något ämne att studerasnärmare.Fråga 1b: Utskotten erhåller bl.a.viktigare redogörelser som lagts fram avkommissionen och faktapromemorior omförslag till viktigare rättsakter fråndepartementen via kammarkansliet. Hurhar informationsflödet fungerat, settfrån utskottets perspektiv? uppfattat att det fåttrelevant information? Har det varitmöjligt att bedöma vad i materialet somär viktigt? Finns det upparbetaderutiner för att tillgodose att utskotteterhåller information? Vilka är i så falldessa rutiner och kan de förbättras? Harmaterial från EU överlämnats avregeringen utan att dess innehåll ochinnebörd förklarats på etttillfredsställande sätt?Svar: Den nämnda överenskommelsen mellanutskottet ochKommunikationsdepartementet syftar tillatt etablera rutiner för utskottetsinformationsinhämtning. Utskottet haringen anmärkning mot det sätt på vilketKommunikationsdepartementet fullgör sinaåtaganden enligt överenskommelsen.Pappersflödet är dock så omfattande -och ofta så svårtillgängligt - att detär svårt att bedöma vad som ärväsentligt.Fråga 1c: Regeringen behöver inte göranågra faktapromemorior rörande derättsakter som regeringen bedömer varaav mindre vikt. Har utskottet kunnatgöra en av regeringen oberoendebedömning av dessa ärendens vikt?Svar: Utskottet har inte gjort någrasådana bedömningar.Fråga 1d: Utskotten har möjlighet attpåkalla information av regeringen ifråga om arbetet inom EU på utskottetsområde (4 kap. 10 § RO). I vilkenutsträckning har utskottet utnyttjatdenna möjlighet? Har det förekommit attregeringen lämnat information på egetinitiativ? Vilka erfarenheter harutskottet av omfattningen och kvalitetenpå den information som regeringenlämnat?Svar: Utskottet hänvisar till den nämndaöverenskommelsen. Inom ramen för dennasker en fortlöpande dialog om hurutskottet skall informeras i olikafrågor. Som redan framhållits harutskottet ingen anmärkning mot det sättpå vilket Kommunikationsdepartementetfullgör sina åtaganden enligtöverenskommelsen.Fråga 1e: Det finns ungefär 200arbetsgrupper under rådet som behandlarkommissionens förslag innan Coreper ochrådet tar upp ärendena. I vilkenutsträckning har utskottet följt ochkunnat påverka ärendena mellan det attkommissionen kommit med sitt förslagoch det att ministerrådet tagit uppfrågan på ett rådssammanträde? haft information om ärendenasbehandling i rådets arbetsgrupper ochöverblick över vad som är på gång idessa arbetsgrupper?Svar: Utskottet har kunnat informera sigom innehållet i vissa policydokumentfrån kommissionen av typen grön- ochvitböcker. Utskottet följer dock intearbetet i de nämnda arbetsgrupperna ochkan inte heller sägas ha någon överblicköver vad de sysslar med. Utskottet haremellertid tillgång till en förteckningöver tjänstemän som deltar i olikaarbetsgrupper.Fråga 1f: I vilken utsträckning harutskottet erhållit rapporter om vad somförevarit i ministerrådet? Vilka kravanser utskottet att återrapporteringenfrån ministerrådsmötena bör uppfylla?Uppfylls dessa krav?Svar: Utskottet erhåller regelmässigtrapporter om vad som förevarit iministerrådet. Se i övrigt avsnitt 3 avdetta yttrande.Fråga : I vilken utsträckning harinformation och synpunkter inhämtatsfrån andra än regeringen? Har t.ex.intressegrupper varit i kontakt medutskottet? På vems initiativ har i såfall kontakterna tagits? Anser utskottetatt information i ökad utsträckning börinhämtas via utfrågningar? Bör dessautfrågningar vara offentliga?Svar: Utskottet har anordnat ettsammanträde gemensamt medEuropaparlamentets utskott förtransporter och turism. På dagordningenstod sjösäkerhetsfrågor. I sammanträdetmedverkade också företrädare förSveriges redareförening. Vidare harutskottet och skatteutskottet ordnat engemensam hearing med generaldirektören iLuftfartsverket ochgeneraltulldirektören om vissaflygplatsfrågor med EU-anknytning.Fråga 1h: Utskottens kanslier erhållerinformation om EU-frågor bl.a. viakammarkansliet och från EU-nämnden.Vilka rutiner finns för att tillgodoseatt utskottets ledamöter kan ta del avinformationen? Skiljer sig kanslietsroll när det gäller EU-ärenden frånövriga, icke EU-relaterade, ärenden?I så fall hur?Svar: ledamöter delgesall den information inom trafikområdetsom överlämnas av regeringen tillkammarkansliet och . Viktigarefaktapromemorior, grön- och vitböckerm.m. delges ledamöterna i sin helhet.När det gäller övriga dokumentinformeras ledamöterna om rubriken pådokumentet, som i sin helhet förvaras påutskottskansliet.Kommunikationsdepartementet inbjudervidare utskottets ledamöter tillseminarier som departementet anordnar omolika EU-frågor.När det gäller kansliets roll i frågaom EU-ärenden får man skilja mellanfrågor som föranleder betänkanden elleryttranden och övriga EU-frågor. Deförstnämnda frågorna presenteras förutskottet på sedvanligt sätt. I svaretpå fråga 1d har utskottet framhållit atten fortlöpande dialog sker medföreträdare förKommunikationsdepartementet om hurutskottet skall informeras i olika EU-frågor. Kansliet är självfalletengagerat i den dialogen. I svaret påfråga ges andra exempel på kanslietsengagemang i vad som här kallas övrigaEU-frågor.Fråga 1i: Har utskottet entillfredsställande överblick över EU-frågorna inom det egnaberedningsområdet? Anser sig utskottetväl informerat om arbetet inom EU?Svar: Som utskottet redan framhållit hardet ingen anmärkning mot det sätt påvilket Kommunikationsdepartementetinformerar utskottet om EU-frågor.Utskottet har emellertid ocksåframhållit att det inte följer arbetet inågon av de 200 arbetsgrupperna underrådet samt att pappersflödet är såomfattande - och ofta såsvårtillgängligt - att det är svårt attbedöma vad som är väsentligt. Utskottetvill vidare framhålla att det efter bara15 månaders medlemsskap är svårt attskaffa sig en överblick över EU-frågorna. Det finns därför behov avytterligare utvärderingar av riksdagensEU-arbete.2.2 relationer med EU-nämndenSom framgår av svaren i det föregåendeär det utskottets ambition att informerasig om viktigare EU-frågor på ett såtidigt stadium som möjligt ibeslutsprocessen. Utskottet finner detemellertid angeläget att hålla siginformerat också om nära föreståenderådsmöten och rådsbeslut. Införrådsmötena har utskottet tillgång tillde promemorior somKommunikationsdepartementet tillställerEU-nämnden. För att intekommunikationsministern skall belastasmed dubbelarbete föredras de ipromemoriorna behandlade frågorna avtjänstemän i departementet. Vid dessaföredragningar har det i första handvarit fråga om att inhämta information.Det har därför inte rått någon oklarhetom var kompetensgränsen mellantrafikutskottet och går.I nästa avsnitt av detta yttrandeföreslås att regeringen för utskottetredovisar sina proriteringar inom EU-arbetet, såvitt avser utskottetsberedningsområde, på något års sikt.Utskottets ställningstaganden medanledning av sådana redovisningar bördelges EU-nämnden.3 synpunkter i övrigtpå EU-frågornaSom framhållits i det föregående ärinformationsflödet i EU-frågor såomfattande att det är svårt förutskottet att bilda sig en uppfattningom vilka frågor som är viktiga ochmöjliga att påverka. Härtill kommer attinformationen domineras av frågor sombefinner sig i långt framskridna skedenav EU:s beslutsprocess. Bl.a. dessaomständigheter har lett till attutskottet inte haft någon mera ingåendebehandling av frågan om prioriteringar idet EU-arbete som avser utskottetsberedningsområde. Utskottet finner detmycket angeläget att få till stånd endiskussion i den frågan. För att skapaförutsättningar för diskussionen voredet värdefullt för utskottet att fåinformation från regeringen om dessstrategi för arbetet inom EU medtransport- och kommunikationsfrågor pånågot års sikt. Av informationen börframgå vilka frågor som regeringen avseratt prioritera samt regeringensbedömning av möjligheterna att inom EUfå gehör för sina förslag. Utskottetskulle därvid kunna lämna synpunkter påregeringens prioriteringar.Fler fördelar synes kunna vinnas medett sådant förfarande. Det torde sålundavara till fördel för regeringens egetarbete att veta att den vid regelbundetåterkommande tillfällen måste formuleraoch motivera arbetets inriktning ochprioriteringar. Det torde också vara avbetydelse för regeringen att veta attdess prioriteringar har stöd iutskottet. Vidare skulle partierna fåmöjlighet att på ett mer organiseratsätt än nu framföra sina synpunkter påEU-arbetet.En arbetsmetod enligt de angivnariktlinjerna innebär också att det blirlättare för utskottet att på ett tidigtstadium särskilja viktigare frågor ochbedöma möjligheterna att via regeringenpåverka EU:s beslutsprocess. Härigenomförbättras även möjligheterna attsamordna EU-frågor och inrikespolitiskafrågor, något som utskottet finnerangeläget. Vid regelbundet återkommandetillfällen bör regeringen också förutskottet redovisa hur den lyckas medatt inom EU få gehör för de prioriteradefrågorna.Utskottet vill vidare framhålla att detvore värdefullt om regeringen på etttidigt stadium informerade utskottet omviktigare direktiv som skall införlivasmed svensk rätt.Stockholm den 16 april 1996På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), Per (), (), Per (), Tom (), (), KarinStarrin (c), (), BirgittaWistrand (m), (), (), (), LarsBjörkman (m), (),(), Claes-GöranBrandin (s) och ().Avvikande meningKarl-Erik () och () anser att följande tvåmeningar bort avsluta utskottets svar påfråga 1a:Utskottet kan utifrån överenskommelsenmed intebedöma i vilken utsträckning utskottetlyckats påverka vad som är på gång inomdet egna beredningsområdet. Det ärtveksamt om informationstillfällenaockså inbegripit en dialog mellanutskottet ochKommunikationsdepartementet, därutskottet kunnat utöva sådan påverkan.Jordbruksutskottets yttrande1995/96:JoU5yEU-frågornas behandling i riksdagenTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har den 14 mars1996 hemställt om yttrande från samtligaövriga utskott samt från EU-nämndenangående EU-frågornas behandling iriksdagen. Som underlag för dessayttranden har upprättats en promemoriamed frågor till utskotten m.m.UtskottetInledningUtskottet anser det lämpligt att inledayttrandet med en allmän beskrivning avarten och omfattningen av utskottetsarbete med EU-frågorna. Utmärkande förjordbruksutskottets beredningsområde äratt så gott som samtliga ärenden istörre eller mindre utsträckning berörsav . Det gäller framförallt jordbruksfrågorna, men äventrädgårdsnäring, skogsbruk, fiske, jaktoch viltvård, djurskydd,utsädeskontroll, veterinära ochfytosanitära frågor, genteknik samtmiljö- och naturvård. Regelverket ärsynnerligen omfattande ochsvåröverskådligt. Inom t.ex.Jordbruksdepartementets ämnesområdefinns uppskattningsvis 20 000 sidorförfattningstext i form av direktiv ochförordningar. Den gemensammajordbrukspolitiken (CAP, CommonAgricultural Policy) svarar förungefär av utgifterna på EU:sbudget eller ca 315 miljarder kronor.Också miljöfrågorna har varit ettviktigt inslag i samarbetet med EU.Antalet rättsakter som berörmiljöfrågorna är över 200. Det kantilläggas att regeringen i skrivelsertill lämnat särskildaredogörelser för inriktning ochgenomförande av det svenska miljöarbeteti EU.Under riksmötena /95 och 1995/96har utskottet avgett /kommer att avge/sammanlagt 47 betänkanden. I dessa harEU-frågorna varit aktuella i sammanlagt35 betänkanden och därutöver i treyttranden till andra utskott.I de angivna ärendena har utskottet ihuvudsak behandlat förslag av följandeslag, nämligen om anpassning av svenskarättsregler till , ommedelsanvisning för nationellastödåtgärder som godkänts av EU förmedfinansiering eller för genomförandemed enbart svenska budgetmedel samt omutformningen av nationella stöd- ochhandlingsprogram m.m. med utgångspunkt igemenskapens regler. Vid behandlingen avfristående motioner harberedningsarbetet främst koncentreratspå förekomsten av eventuella direktivoch förordningar i de ämnen sommotionerna tagit upp. Därvid har detvarit angeläget för utskottet att finnaett system som garanterar attdetaljkunskaperna om samtliga aktuellarättsakter kommer utskottet till del.Arbetet med EU-frågorna har såledeskrävt betydande resurser i form avsammanträdestid samt berednings- ochinformationsinsatser. somhittills förflutit efter Sverigesanslutning har utskottet av flera skälnödgats prioriteraimplementeringsfrågorna, särskilt påjordbruksområdet. Några belysandeexempel på tyngre jordbrukspolitiskafrågor är struktur- och regionalstödettill de areella näringarna samtmjölkkvoterna. Det har varit en bådeangelägen och tidskrävande uppgift attinhämta nödvändig information ianslutning till dessa ärenden och tilllöpande ärenden i övrigt. Denrutinmässiga informationen angåendeaktuella EU-frågor har successivtutökats genom ett fortlöpande samarbetemed ochJordbruksdepartementet. Denna verksamhetkan nu sägas ha fått en viss stadga. Inågra fall har utskottet tagit egnainitiativ i viktigare frågor medanknytning till bl.a. EU:s jordbruksstödoch anslutningsfördraget (se t.ex.1994/95:JoU13 och 1995/96:JoU16). Dessainitiativ har föregåtts av grundligagenomgångar och utfrågningar rörandetillämpliga EU-regler.