bet · GJ01UU13 · 1996-03-07 00:00:00 — Sverigebör därför vid regeringskonferensenstödja förslag som har till syfte attsäkerställa en effektiv tillämpning avden inre marknadens lagstiftning, anserregeringen.Liknande synpunkter redovisas - utansärskilda yrkanden i saken - imotionerna 1995/96:U23 (m) och1995/96:U19 (fp). Även om fullföljandetav den inre marknadens intentionerprimärt inte är en fråga förregeringskonferensen bör det påtalas attgemensamma åtaganden måste genomföras,anförs det i den förstnämnda motionen.EU:s trovärdighet undergrävs ommedlemsstaterna inte uppfyller deförpliktelser som de faktiskt iklättsig. För att snabbare kunna komma tillrätta med medlemsländer som uppenbartbrister i fullföljandet av sinaskyldigheter bör kommissionen, menarmotionärerna, ges möjligheter att ageramer kraftfullt genom att länderna kommeröverens om att införa särskildaytterligare sanktionsmöjligheter.En av EU:s viktigaste framgångar äretablerandet av den inre marknaden, sägsdet i motion 1995/96:U19 (fp). Dennamarknad kräver dock en kontinuerligomvårdnad; det gäller dels att motverkaideliga försök från företag ochorganisationer m.fl. men också frånnationella regeringar att undermineraden inre marknaden, dels att förverkligaprinciperna på några områden somalltjämt är undantagna. Att på etteffektivt sätt fullfölja arbetet med deninre marknaden är av avgörande betydelseför möjligheterna att få nedmassarbetslösheten, anförs det.En motsatt inställning till den inremarknaden kommer till uttryck i motion1995/96:U22 (v). Enligt motionärernamåste den inre marknaden reformeras igrunden, och de framställer ett flertalyrkanden med detta syfte. Till dessa hörett förslag om att möjliggöra nationellkontroll över resurser som skog, malm,vattenkraft och jord. Sådanaförvärvslagar borde kunna upprätthållas.Även viktiga kommunikationer såsomjärnväg och telekommunikation böromfattas av dessa lagar, ansermotionärerna. De är positivt inställdatill ökat samarbete mellan nationer menhävdar att detta samarbete måste byggapå en helt annan ekonomisk-politisk ochsocial grundval än den som dominerarinom EU.Den 1 januari 1992 upphävdesbestämmelserna om kontroll av utländskaförvärv av svenska företag m.m. (prop.1991/92:71, bet. Sådana reglerhade funnits i Sverigesedan år 1916. Förutom att upphävandetinnebar en anpassning till EG:s reglerom etableringsrätt och kapitalrörelservar ett viktigt motiv för reformen attstimulera utländska direktinvesteringari Sverige.Enligt näringsutskottets mening utgörden inre marknaden ett kärnområde i EU-samarbetet. Genom den inre marknaden harsvenska företag och konsumenter fåtttillgång till en hemmamarknad somomfattar ca 370 miljoner invånare. Dennamarknad ger förutsättningar för ökadhandel över gränserna och därmed ocksåför en skärpt konkurrens mellanföretagen. En väl fungerande inremarknad är av avgörande betydelse förSveriges ekonomi och utveckling. Somframhålls i såväl skrivelsen som imotionerna 1995/96:U23 (m) och1995/96:U19 (fp) är det väsentligt atten effektiv tillämpning avlagstiftningen beträffande den inremarknaden säkerställs. I annat falluppstår konkurrenssnedvridningar mellanföretag i olika länder.Näringsutskottet ställer sig därförpositivt till vad som sägs i skrivelsenom att i regeringskonferensenbör stödja förslag som har till syfteatt uppnå denna effektiva tillämpning. Isamband härmed kan det finnas anledningatt pröva om det föreligger behov av attinföra ytterligare sanktionsmöjlighetermot länder som uppenbart brister ifullföljandet av sina skyldigheter. Avdet sagda följer att näringsutskottetavvisar förslaget i motion 1995/96:U22 (v) om införande av rätt tillnationella förvärvskontroller.Flera studier visar att de flestaarbetstillfällena genereras i de mindreföretagen, framhålls det i motion1995/96:U21 (kds). Det är därför avstörsta vikt att det skapas ett gynnsamtklimat för de små och medelstoraföretagen i , anför motionärerna.De menar att den handlingsplan med olikaåtgärder för ökad sysselsättning somantogs vid iEssen - de s.k. Essen-punkterna - måste ges en fastinstitutionell ram. I motionen betonasdock att EU inte kan lösa ländernasinhemska finanspolitiska ochnäringspolitiska problem. Denhuvudsakliga ansträngningen för att fåfram fler utvecklingskraftiga företagvilar därmed, påpekas det, på vår viljaatt lokalt förverkliga tillväxtfrämjandeåtgärder.Vid Europeiska rådets möte i ijuni 1995 uppmanades kommissionen attutarbeta en rapport om den politik somförs på småföretagsområdet samt föreslåen strategi för en gemensamsmåföretagarpolitik. En sådan rapportframlades vid iMadrid . I rapportenbetonas särskilt nödvändigheten av attförenkla administrativa formaliteter,säkerställa en bättre tillgång tillinformation, utbildning och forskning,eliminera hinder för de små ochmedelstora företagen på den inremarknaden, främja eninternationalisering av dessa företagsamt förbättra företagens finansiellamiljö. Rådet uppmanade kommissionen attomsätta dessa mål i praktiken så snartsom möjligt inom ramen för nästaintegrerade program för de små ochmedelstora företagen.Förslag till ett sådant nytt flerårigtprogram för de små och medelstoraföretagen (avseende )kommer att läggas fram under år 1996.Programmet kommer att omfatta en radstödåtgärder för små och medelstoraföretag beträffande finansiering,information, gränsöverskridandesamarbete, förbättring av förvaltningensamt anpassning till strukturellomvandling.Näringsutskottet delar de synpunktersom tas upp i motion 1995/96:U21 (kds)om de små och medelstora företagensbetydelse för att en ökad tillväxt ochen minskad arbetslöshet i skallkunna uppnås. Det är väsentligt attnäringspolitiken inriktas både på att gebefintliga småföretag goda möjligheteratt växa och på att underlättaframväxten av nya småföretag.Självfallet påverkas de små ochmedelstora företagens förutsättningarockså av åtgärder inom andrapolitikområden såsomarbetsmarknadspolitiken ochskattepolitiken, vilka utskottet integår närmare in på. Med hänvisning tilldet sagda finns det frånnäringsutskottets utgångspunkt inte skälför till något initiativ medanledning av det nu aktuella yrkandet inyssnämnda motion.I motion 1995/96:U29 (mp) anförs i ettavsnitt om miljön att regeringen inom EUbör driva krav på att industri- ochkonkurrenspolitiken skall förändras såatt den främjar miljövänlig produktion.Miljöpartiet menar att uthålligutveckling bör bli det primära målet iunionsfördraget, sägs det i motionen.Regeringen framhåller i skrivelsen attMaastrichtfördraget innebar enförstärkning av det europeiskamiljösamarbetet. För att man bl.a. skallkunna kombinera tillväxt med miljöhänsynbör ytterligare åtgärder vidtas i syfteatt stärka såväl den gemensammamiljöpolitiken som förpliktelsen attväga in miljön vid beslut inom andrapolitikområden, anförs det. börenligt regeringen vara drivande i EU:smiljöpolitik så att nya miljöreglersätts på en så hög skyddsnivå sommöjligt. Vidare bör miljöreglernahuvudsakligen vara minimibestämmelsersom ger länder möjlighet att gå före imiljöpolitiken.Efter ändring enligtMaastrichtfördraget gäller nu som mål iRomfördraget (artikel 2) att Europeiskagemenskapen skall främja bl.a. enharmonisk och väl avvägd utveckling avden ekonomiska verksamheten samt entillväxt som är bärkraftig och icke-inflatorisk och som är skonsam motmiljön.Det framgår sålunda redan avRomfördraget att gemenskapen skallfrämja en väl avvägd utveckling av denekonomiska verksamheten och en tillväxtsom är skonsam mot miljön. Mot dennabakgrund och med åberopande av vad somsägs i skrivelsen om behovet avytterligare åtgärder för att väga inmiljön vid beslut inom andrapolitikområden avstyrkernäringsutskottet motion 1995/96:U29 (mp)i här berörd del.EnergiEnergi finns inte med i somett gemensamt politikområde. Samarbeteinom energiområdet förekommer emellertidpå flera områden, bl.a. beträffandeforskning och energieffektivisering. i år1992 föreslogs ett gemensamtenergipolitiskt program för EU.Förslaget antogs dock inte, men detbeslöts att frågan skulle behandlas vid1996 års regeringskonferens. I enförklaring till sägsatt frågan skall undersökas på grundvalav en rapport som kommissionen skalllägga fram för rådet senast under år1996.I början av år 1995 presenteradekommissionen en s.k. grönbok om engemensam energipolitik, avsedd som ettunderlag för en bred energipolitiskdiskussion inom EU, och har ens.k. vitbok på området redovisats. sammanfattas nuvarande trenderi energiförsörjningen och prognoser förframtiden. Vidare behandlas ett antalaspekter på energiförsörjning ochenergipolitik såsom integration avmarknaderna, problemen med ett ökatberoende av länder utanför EU vad gällertillförseln av olja och gas samt behovetav forskning och utveckling. Ingakonkreta förslag till gemensamma reglerför energiområdet framläggs i vitboken.Euratom är en av de tre ursprungligaeuropeiska gemenskaperna. Dess tidigasteuppgift var att skapa erforderligaförutsättningar för en snabborganisation och tillväxt avkärnenergiindustrierna och därigenombidra till en höjning avlevnadsstandarden i medlemsstaterna ochtill en utveckling av förbindelserna medövriga länder.Sedan Euratomfördraget undertecknadeshar förhållandena emellertid ändrats,vilket har lett till att det i väsentligomfattning är föråldrat. Delar avfördraget tillämpas därför inte enligtsin lydelse utan enligt en successivtutvecklad praxis. Vissa avsnittbehandlar dock frågor som fortfarande äraktuella. Exempel härpå är skapandet aven gemensam basnivå för strålskydd samtkontrollen för att garantera attkärnmaterial inte används för andraändamål än dem för vilka de är avsedda(s.k. safeguards).Efter anslutningen till EU gällerEuratomfördraget i i enlighetmed lagen (1994:1500) med anledning avSveriges anslutning till Europeiskaunionen. beslutade (prop. 1994/95:118, bet. NU21) om vissalagändringar som en följd avanslutningen till Euratom. I samband medmedlemskapsförhandlingarna förklarade deavtalsslutande parterna gemensamt attdet är varje medlemsstat som iöverensstämmelse med sin specifikanationella politik avgör om den skallproducera kärnenergi eller inte liksomom den politik som skall föras när detgäller slutstegen i kärnbränslecykeln.I den nu aktuella regeringsskrivelsenframhålls att regeringen studerar fråganatt stärka miljöns ställning iEuratomfördraget. Enligt uppgift prövasför närvarande inom Miljödepartementettillämpningen av Euratomfördraget.I motion 1995/96:U25 (c) föreslås enrevidering av Euratomfördraget. Dettafördrag bör enligt motionärernaomvandlas till ett program för engemensam satsning på minskat beroende avändliga och fossila energikällor,utveckling av förnybara energikällorsamt stöd till energieffektivisering ochminskad energikonsumtion. Liknandesynpunkter förs till torgs i motionvecklas. 1995/96:U22 (v). I motion1995/96:U29 (mp) krävs att Euratom skallavSverige bör under regeringskonferensenverka för att det etableras ett nyttenergifördrag inom EU, anförs det imotion 1995/96:U21 (kds). Enligtmotionärerna bör EU:s energipolitikfrämja energieffektivisering ochförnybara energislag, skyddanaturresurser samt målmedvetet minskadagens beroende av icke förnybaraenergislag.Som framgår av den lämnade redovisningenkommer frågan om ett gemensamtenergipolitiskt program för EU attbehandlas under regeringskonferensen.Vidare gäller att tillämpningen avEuratomfördraget prövasinom . Med hänvisningtill det sagda avstyrkernäringsutskottet de här berördayrkandena i motionerna 1995/96:U25 (c),1995/96:U22 (v), 1995/96:U29 (mp) och1995/96:U21 (kds).Stockholm den 13 februari 1996På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: BirgittaJohansson (s), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), () ochFrank ().Avvikande meningar1. Inre marknadenLennart Beijer (v) och ()anser att den del av yttrandet - underrubriken och den inre marknaden- som börjar med och slutar med nationella förvärvskontroller bort haföljande lydelse:Näringsutskottet instämmer i vad somsägs i motion 1995/96:U22 (v) om attEU:s inre marknad måste reformeras igrunden. Utskottet är positivt inställttill en friare och rättvisare handelmellan olika länder - men då också medländer utanför EU. menarutskottet att varje land behöver hamöjlighet till kontroll över sinanaturresurser och sin infrastruktur föratt kunna påverka utvecklingen. uppfattning börregeringen därför i regeringskonferensenverka för att det inom EU införs rätttill sådan nationell kontroll. Detanförda innebär att utskottettillstyrker det aktuella yrkandet inyssnämnda motion. Liknande synpunkterhar också redovisats i en motion (mp)med anledning av proposition 1995/96:108om ändring i minerallagen.2. De små och medelstora företagenChrister Eirefelt (fp), (), (), (), () och () anser att den del av yttrandet -under rubriken och den inremarknaden - som börjar med delar och slutar med nyssnämnda motion bort ha följandelydelse:Näringsutskottet instämmer i vad somsägs i motion 1995/96:U21 (kds) om desmå och medelstora företagens betydelseför att en ökad tillväxt och en minskadarbetslöshet i skall kunnauppnås. Dessa företag intar ennyckelroll när det gäller möjligheternaatt åstadkomma den nödvändiga ökningenav sysselsättningen. Som tidigare nämntsantogs vid iEssen en handlingsplanmed olika åtgärder för att främjasysselsättningen. Essen-programmet angerfem huvudrekommendationer förmedlemsländernas politik:- ökad satsning på yrkesutbildning,- främjande av åtgärder för en mersysselsättningsintensiv tillväxt,- minskning av de indirektalönekostnaderna,- tillskapande av en mer effektivarbetsmarknadspolitik,- förstärkning av insatserna försärskilt utsatta grupper.Enligt näringsutskottets uppfattningbedriver inte regeringen en politik sompå nationell nivå följer upphandlingsplanen. Regeringen bör läggafram förslag i denna riktning och i denkommande regeringskonferensen verka föratt sådana åtgärder ges en ökadprioritet inom ramen för EU-samarbetet.Med ett uttalande av ienlighet härmed blir det aktuellayrkandet i motion 1995/96:U21 (kds)väsentligen tillgodosett.3. Industri- och konkurrenspolitikenLennart Beijer (v) och ()anser att den del av yttrandet - underrubriken och den inre marknaden- som börjar med Det framgår ochslutar med berörd del bort ha följandelydelse:I likhet med vad som anförs i motion1995/96:U29 (mp) anser näringsutskottetatt regeringen inom EU bör verka för attindustri- och konkurrenspolitikenförändras så att den främjar miljövänligproduktion. Uthållig utveckling bör blidet primära målet i unionsfördraget.Sverige bör uppfylla den förväntan somär ställd på oss att vi skall varapådrivande i EU:s miljöarbete. Förutommiljövinsterna torde en sådan omläggningav näringspolitiken ochkonkurrenspolitiken också vara positivför svenskt näringsliv. Näringsutskottettillstyrker alltså motion 1995/96:U29(mp) i denna del.4. EnergiKjell (), (),() och ()anser att den del av yttrandet - underrubriken - som börjar med Somframgår och slutar med och 1995/96:U21(kds) bort ha följande lydelse:Som framhållits i det föregående ärEuratomfördraget föråldrat i väsentligomfattning. Enligt näringsutskottetsmening bör regeringen iregeringskonferensen verka för att dettafördrag omvandlas. Politiken börinriktas på avveckling av de ickeförnybara energislagen, på skyddande avnaturresurser, på främjande av förnybaraenergislag och påenergieffektiviseringsåtgärder. Ettuttalande av i enlighet meddet nu sagda innebär att de här aktuellamotionsyrkandena blir tillgodosedda.Arbetsmarknadsutskottets yttrande1995/96:AU3yEU:s regeringskonferens 1996Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har berettarbetsmarknadsutskottet tillfälle attyttra sig över regeringens skrivelse1995/96:30 1996jämte motioner som berörarbetsmarknadsutskottetsberedningsområde.Utskottet yttrar sig i det följandeöver skrivelsens avsnitt 5 Jämställdhet,7.1 Sysselsättning och 7.6Arbetstagarnas rättigheter samtmotionernaU19 av m.fl. (fp),yrkande 4,U20 av (),U21 av m.fl. (kds),yrkandena 5, 43,U22 av m.fl. (v),yrkandena 10, 17, 18, 26, 28, 42, 43,U23 av m.fl. (m),U24 av m.fl. (s), yrkande1,U25 av m.fl. (c),yrkandena 4, 7, 17,U29 av m.fl. (mp),yrkandena 12, 18, 32.Skrivelsen, avsnitt 5 JämställdhetVid Europeiska rådets möte i ochCannes underströk stats- ochregeringscheferna att jämställdhetmellan kvinnor och män liksom kampen motarbetslösheten skall vara ett överordnatmål för EU och dess medlemsländer.Sverige avser att arbeta för attRomfördraget förstärks vad gällerjämställdhet mellan kvinnor och män isyfte att bl.a. göra frågan till ettcentralt mål för unionens arbete och attklargöra att jämställdhetsperspektivetmåste beaktas i alla gemenskapensaktiviteter.MotionerModerata samlingspartiet framhåller imotion U23 (delvis) att diskriminering isamhällslivet på grund av nationalitet,kön, ras och religion är ett allvarligtproblem och att det är viktigt att EUklart slår fast principen om icke-diskriminering.Centerpartiet stöder i motion U25 (yrk.7) regeringens ambition att förstärkafördraget utifrån ettjämställdhetsperspektiv. Partiet villsärskilt betona kvinnors möjlighet attkombinera förvärvsarbete ellerföretagande med föräldraskap. Kvinnorsarbetsmarknad måste breddas och görasmer flexibel. Dagens miniminivå förföräldraledighet bör enligtCentern förlängas och omfatta bådaföräldrarna. Kvinnors möjlighet attstarta företag måste stödjas. EU:sutbildningsprogram och strukturstöd böri högre grad riktas till kvinnor somvill starta företag. Det behövs vidarestöd till nätverk för företagandekvinnor och en skattepolitik sombehandlar kvinnor och män lika. Sverigebör överväga en förstärkning ochutvidgning av såväl principen om likalön för lika arbete i artikel 119 somden allmänna principen om jämställdhetmellan kvinnor och män.Jämställdhetsperspektivet bör enligtCentern genomsyra all politik och allaprogram inom EU. Kvinnors representationi EU:s institutioner måste öka. Enpositiv särbehandling bör kunna användasför att utjämna orättvisor mellan könen.Folkpartiet liberalerna förordar imotion U19 att vidregeringskonferensen bör föra framförslag om att unionsfördragetkompletteras med ett stycke ommedborgarnas grundläggande rättigheteroch ett förbud mot all sortsdiskriminering.Vänsterpartiet i motion U22 (yrk. 10)anser när det gäller jämställdhet attkonvergenspolitiken och EMU-förberedelserna försvårar en politik förfull sysselsättning och pressar landettill nedskärningar inom den offentligasektorn. Det innebär enligt motionen ipraktiken en anpassning i riktning motde lägre nivåer på offentlig service,kvinnlig förvärvsfrekvens och socialatrygghetssystem som finns i andra EU-länder. Enligt raserasdärmed grunden för jämställdheten mellankönen. En jämställdhetspolitik somendast inriktas på fler kvinnor ibeslutande församlingar, fler kvinnligachefer, ökade utbildningsinsatser osv.riskerar att bli begränsad tillvälutbildade och välavlönade kvinnor.Regeringens ambitioner påjämställdhetsområdet är enligtVänsterpartiet vällovliga men saknarrealism med hänsyn till den pågåendeutvecklingen inom EU. Det är dock braatt regeringen verkar för förstärktaskrivningar om jämställdhet i fördragen.Miljöpartiet de gröna i motion U29 (yrk.12) är kritiskt till att regeringen iskrivelsen till beträffandejämställdhetsfrågan inte ger konkretabesked i sak om vilka åtgärder man avseratt driva och vilka krav som kommer attställas vid regeringskonferensen.Miljöpartiet anser att bör drivakravet om könskvotering inom EU:sinstitutioner.Utskottets bedömningI regeringens skrivelse sägs i fråga omjämställdhetsarbetet att en centralutmaning för regeringskonferensen är attinrikta EU-samarbetet mer på människorsbehov och problem i vardagen för att påså sätt öka unionens medborgerligaförankring. Utskottet anser att det ären riktig bedömning och att EU bör göramer för att öka jämställdheten mellankvinnor och män.Redan i fastslogs iartikel 119 att kvinnor och män skall halika lön för lika arbete.Likalöneprincipen infördes i fördragetfrämst på grund av attlönediskriminering av kvinnor sågs somen potentiell källa till snedvridenkonkurrens mellan medlemsländerna. Efterhand har artikel 119 utvecklats till enviktig bas för EU:sjämställdhetspolitik.Jämställdhetsfrågan som är en del avEU:s sociala dimension omfattar numeradirekt lagstiftning (direktiv) men ocksårekommendationer inom olika områden samtinsatser av olika slag inom ramen förolika jämställdhetsprogram.Europeiska unionens råd antog idecember 1995 ett nytt - det fjärde -handlingsprogram för jämställdhet mellankvinnor och män för perioden 1996-2000.Det syftar främst tillerfarenhetsutbyte, stöd till projekt ochtill att sprida goda exempel. Därutöveraviseras bl.a. ökade insatser för attövervaka att befintlig lagstiftning påjämställdhetsområdet genomförs imedlemsländerna. Programmet syftar ocksåtill att främja attjämställdhetsaspekter genomsyrar allapolitikområden.Genom avgöranden har enrelativt omfattande rättspraxis vuxitfram kring artikel 119, och genomavgörandena har likalöneprincipen givitsdirekt effekt i medlemsländerna. Artikel119 i grundar såledesrättigheter och skyldigheter inte baraför medlemsländerna utan också förenskilda människor.EU:s lagstiftning påjämställdhetsområdet omfattar ett antaldirektiv. En särställning bland dessaintar det s.k. likalönedirektivet(75/117/EEG) som ger ytterligareriktlinjer för hur medlemsländerna skallnärma sin nationella lagstiftning tilllikalöneprincipen i artikel 119.Övriga direktiv behandlar frågor omlikabehandling av kvinnor och män närdet gäller anställning, yrkesutbildning,befordran och arbetsvillkor(76/207/EEG), likabehandling påsocialförsäkringsområdet (79/7/EEG) samti fråga om kollektiva försäkringar iarbetslivet (86/378/EEG) och, slutligen,likabehandling av kvinnliga och manligaegenföretagare (inklusive jordbrukare)(86/613/EEG). Tilljämställdhetsdirektiven får även anseshöra direktivet (92/85/EEG) om åtgärderför att förbättra säkerhet och hälsa påarbetsplatser för arbetstagare som ärgravida, har fött barn ellerammar.Den lagstiftning som finns inom EU påjämställdhetsområdet utgörs avminimikrav, och det är i många fallfullt möjligt för enskilda länder attföra en politik med längre gåendeambitioner. Utskottet bedömer att detfinns betydande skillnader mellan EU:smedlemsländer i fråga om jämställdhetoch att det allmänt sett finns goda skälför att verka för en höjning avambitionsnivån.I ett internationellt perspektivbetraktas ofta och övriganordiska länder som föregångare iarbetet för att nå jämställdhet mellankvinnor och män. Det gäller denförhållandevis höga andelen kvinnor ipolitiska och andra beslutandeförsamlingar liksom de mycket godamöjligheterna för kvinnor att kombineraförvärvsarbete med föräldraskap.Sveriges starka ställning i dessafrågor ställer krav på insatser i detinternationella samarbetet - inte minstinom ramen för EU-samarbetet. Det skaparenligt utskottets mening ocksåförväntningar bland många medlemsländerom att aktivt skall bidra tillutvecklingen på social- ochjämställdhetsområdet i . Detta kanske på många olika sätt, i det politiskasamarbetet liksom genom Sverigesdeltagande i EU:s expertkommittéer,nätverk m.m. Det kan också ske genom atttydligare markera jämställdhetsfrågansbetydelse i EU:s fördrag.Utskottet ser med tillfredsställelseatt vid den kommanderegeringskonferensen kommer att arbetaför att öka samarbetet påjämställdhetsområdet genom att förstärkafördragen i detta hänseende och genomatt verka för att jämställdhet blir ettcentralt mål för unionens arbete ochgenom att det klargörs attjämställdhetsperspektivet måste beaktasi alla gemenskapens aktiviteter (s.k.mainstreaming). Aktiva åtgärder och jämställdhetmellan kvinnor och män är inga EG-rättsliga begrepp. Enligt utskottetsuppfattning bör artikel 119 iRomfördraget om lika lön ändras så attden omfattar också andra frågor iarbetslivet. Det viktigaste är dock attartikeln slår fast att jämställdhetmellan kvinnor och män skall främjas ochatt aktiva åtgärder därvid är tillåtna.En fördragsändring enligt denna modellskulle enligt utskottets mening höjajämställdhetsfrågornas status ochtydliggöra dem.