bet · GJ01JuU13 · 1996-02-15 00:00:00 — Detblir enligt regeringen kanske fråga omen halvering av antalet.Regeringen framhåller i sammanhangetbetydelsen av närheten också tillpolisen för att åklagarnas arbete skallkunna bedrivas effektivt. Polisväsendetsstarka decentralisering, bl.a. tillföljd av den genomfördanärpolisreformen, talar enligtregeringen för att åklagarverksamhetenbör bedrivas på ett förhållandevis stortantal platser i landet. För detta talarockså ambitionen att åklagarna skall taen mer aktiv roll i förverkligandet avde kriminalpolitiska målen.Regeringen påpekar också att åklagarnamåste bedriva sitt arbete i närasamarbete med bl.a. närpoliserna genomt.ex. regelbundna besök pånärpoliskontoren och genom användandetav modern kommunikationsteknik.Beslut om åklagarväsendets indelning påregional och lokal nivå fattas förnärvarande av regeringen. Indelningen ärfastställd i förordningen (1985:492) omrikets indelning i verksamhetsområdenför åklagarväsendet.Enligt vad som anförs i propositionenbör beslut om den regionalaorganisationen, dvs. om indelningen iåklagardistrikt och om de regionalaåklagarmyndigheternas lokalisering,fattas av regeringen, som har dennödvändiga överblicken överstatsförvaltningen i stort.Beslut om den lokala organisationen,dvs. om åklagarkamrarnas antal ochlokalisering, kräver detaljkunskaper ochsköts därför enligt regeringenlämpligare på en nivå närmareverksamheten. Regeringen förordar attsådana beslut fattas av Riksåklagarenefter samråd med åklagarmyndigheten.Riksåklagaren bör även höraDomstolsverket, samtberörda tingsrätter, polismyndigheteroch länsstyrelser.Regeringen anför att kravet påflexibilitet i åklagarorganisationen fåranses tillgodosett genom att bl.a.beslut om åklagarkamrarnas antal ochlokalisering fattas av Riksåklagaren. Ienlighet med principerna om mål- ochresultatstyrning bör emellertid enligtregeringen cheferna på regional nivå hanödvändiga befogenheter att uppfyllaangivna mål. Regeringen förordar därföratt Riksåklagaren bör kunna delegerabefogenheten att besluta omåklagarkamrarnas antal och lokaliseringtill åklagarmyndigheterna.Utskottet anser, som redan framgått,att det är angeläget att så snart sommöjligt genomföra den nödvändigaomorganisationen av åklagarväsendet.Utskottet vill särskilt framhålla attett syfte med reformen är att ökaflexibiliteten i åklagarverksamheten såatt denna lättare skall kunna anpassasig till verksamheten inomdomstolsväsendet och rättsväsendet ivvrigt. När det gäller utformningen avåklagarväsendets regionala organisationvill utskottet särskilt peka på behovetav rimlig samhällsservice och vikten avatt geografiska, demografiska ochekonomiska förhållanden beaktas. I frågaom åklagarkamrarnas antal instämmerutskottet i regeringens bedömning attåklagarväsendets brottsbeivrandeverksamhet i den nya organisationen intekan bedrivas med tillräckligeffektivitet på lokal nivå om inteåklagarkamrarna blir betydligt färre ändagens åklagarmyndigheter. Någonanledning för att ta ställningtill antalet åklagarkammare finns inte.Tvärtom skulle syftet med reformenriskeras om Riksåklagaren ochåklagarmyndigheterna berövas möjlighetenatt utifrån förutsättningarna irespektive region på bästa sättorganisera verksamheten. Utskottetavstyrker med det anförda motion Ju15och tillstyrker punkten 2 i regeringensförslag till nya riktlinjer föråklagarväsendets organisation.Samma synpunkter gör sig gällande vidbedömningen av yrkandet i motion Ju12 omatt åklagarväsendets organisationanpassas till verksamheten inom polisen.Utskottet nöjer sig med att konstateraatt ett effektivtförundersökningsförfarande förutsätteratt det finns en viss närhet mellanåklagarna och polisens utredare.Eftersom polisväsendet är starktdecentraliserat bör därför, som anförs ipropositionen, åklagarverksamhetenbedrivas på ett relativt stort antalplatser i landet. Motion Ju12 avstyrks idenna del.Även påpekandet i motionerna Ju13 ochJu14 om att lokala aspekter måstebeaktas vid kommande beslut omåklagarkamrarnas lokalisering ligger ilinje med vad utskottet uttalat.Inte heller dessa motioner bör därförenligt utskottets mening föranleda någotinitiativ från sida.Motionerna avstyrks.Myndighetsstrukturen inomåklagarväsendetI motion Ju12 (m) anförs att regeringenbör klargöra sina avsikter när detgäller åklagarväsendets framtidamyndighetsstruktur. Syftet medmotionsyrkandet synes främst vara att fåklarlagt om de nya åklagarkamrarna skallanses vara självständiga myndigheter.Utskottet vill först påpeka att detinte finns någon allmänt vedertagen ochuttömmande definition av begreppetmyndighet. Myndighetsbegreppets innebördskiftar beroende på sammanhanget, ochdet kan exempelvis vara olika vidtillämpningen av olika lagstiftning. kan bl.a. skiljas ut genom sinorganisatoriska ställning, genom att deni lagar och andra författningaranförtrotts vissa uppgifter och en visskompetens eller genom att den utövaroffentlig makt. Det finns enligtutskottets uppfattning inte skäl att idetta sammanhang närmare fördjupa sig idenna frågeställning. Utskottetkonstaterar att regeringen anser attåklagarväsendet skall bestå av i principtre myndighetsnivåer och att regeringenockså har angett vilka arbetsuppgifterm.m. som skall ankomma på dess olikadelar. Av propositionen framgår därmed ihuvuddrag vilken ställningåklagarkamrarna kommer att ha i den nyaåklagarorganisationen. Motion Ju12 får ioch med detta anses vara i alltväsentligt tillgodosedd och denavstyrks.Åklagarväsendets ekonomiska resurserI motion Ju12 (m) erinras om attåklagarväsendet måste få tillräckligaekonomiska resurser för att kunnabedriva ett effektivt brottsbeivrandearbete.Riksdagen har för innevarande budgetår() beslutat om besparingarinom rättsväsendet om 400 miljonerkronor. Mot bakgrund av bl.a. denansträngda ekonomiska situationen inomåklagarväsendet och den pågåendeöversynen av åklagarorganisationen ladesingen del av denna besparing ut pååklagarverksamheten. anvisadeför budgetåret ramanslag på dels till Riksåklagaren, dels till åklagarmyndigheterna (prop.1994/95:100 bil. 3, JuU8, rskr. 64).För budgetåren 1997 och på regeringens förslag angettatt inriktningen skall vara attytterligare skallsparas inom Justitiedepartementetsansvarsområde (prop. 1994/95:100 bil. 3,JuU14, rskr. Regeringen anförde iförra årets budgetproposition att denavsåg att återkomma till medde förslag till lagstiftning och dedirektiv som är nödvändiga för attgenomföra den skisserade nedskärningenav utgifterna inom rättsväsendet.I den nu aktuella propositionen (s. 22)konstaterar regeringen attåklagarväsendet inte hardrabbats av nedskärningar och att det ärofrånkomligt att en del avbesparingskraven kommer att avseåklagarväsendet. utgör enligtregeringen ett allvarligt hinder mot attde medel som anvisas för verksamhetenanvänds på ett rationellt och kostnadseffektivt sätt. En organisation somjämförd med den nuvarande är merflexibel, mindre sårbar och mer effektivär därför enligt regeringen en nödvändigförutsättning för att åklagarväsendetskall kunna minska sina utgifter utanatt det sker på bekostnad avverksamhetens kvalitet. De ipropositionen föreslagna riktlinjernager enligt regeringen möjlighet attskapa en sådan organisation. Regeringenbedömer att åklagarväsendets årligabesparing till följd av förslagen ipropositionen blir betydande. Under enövergångsperiod fr.o.m. den 1 juli 1996är det emellertid ofrånkomligt att detuppstår vissa kostnader för självareformen. Sådana kostnader får enligtregeringen belasta åklagarväsendetslöpande anslag.Under beredningen av detta ärende harutskottet som tidigare nämntssammanträffat med statssekreteraren iJustitiedepartementet och med riksåklagaren. Vid sammanträffandet anfördestatssekreteraren att departementet harberäknat att en reformering avåklagarväsendet enligt de ipropositionen föreslagna riktlinjernaskall leda till en årlig besparing om25-50 miljoner kronor. Det går enligtstatssekreteraren inte att i nulägetnärmare precisera beloppets storlek. Enorsak till detta är att det först senarekommer att fattas beslut om det exaktaantalet åklagarmyndigheter ochåklagarkammare i den nya organisationen.Huvuddelen av besparingen förväntasåstadkommas genom en effektivisering avadministrationen och genom minskadelokalkostnader. Statssekreterarenförutser att de första påtagligaekonomiska effekterna av reformen kommeratt märkas under andra halvan och att besparingenkommer att hämtas in till fullo under deföljande två budgetåren. - Riksåklagarenanförde för sin del bl.a. att det inomeklagarväsendet finns ettrationaliseringsbehov om ca 50 miljonerkronor beroende på bl.a. lönehöjningarför åklagarna och ökade lokalkostnader.Utskottet kan naturligtvis instämma isynpunkten i motion Ju12 att det ärviktigt att åklagarväsendet fårtillräckliga ekonomiska resurser för sinverksamhet. Genom den reformering avåklagarväsendet som regeringen angettriktlinjerna för i propositionen skapasenligt utskottets mening förutsättningarför en effektivare åklagarverksamhettill en lägre kostnad än för närvarande.Härigenom skapas utrymme föråklagarväsendet att bära sin del av debesparingar inom rättsväsendet somföranleds av det statsfinansiella läget.Riksdagen får återkomma närmare tillfrågan om anslagen för åklagarväsendet isamband med beredningen avbudgetpropositionen kommande höst. Någotsärskilt initiativ från medanledning av motion Ju12 erfordras inte.Motionen avstyrks i denna del.ÖvrigtUtskottet har i övrigt ingenting attanföra med anledning av propositionenoch motionerna. beträffande åklagarväsendetsorganisationatt med bifall tillproposition 1995/96:110 i denna delgodkänner punkterna 1 och 3 i de nyariktlinjer för åklagarväsendetsorganisation som angetts ipropositionen,2. beträffande åklagarkamrarnasantalatt med avslag på motion1995/96:Ju15 och med bifall tillpropositionen i denna del godkännerpunkten 2 i de nya riktlinjer föråklagarväsendets organisation i propositionen,res. 1 (c)3. beträffande närheten tillpolisens utredareatt avslår motion1995/96:Ju12 yrkande 2,res. 2 (m)4. beträffande de lokalaförhållandenas betydelseatt avslår motionerna1995/96:Ju13 och 1995/96:Ju14,5. beträffandemyndighetsnivåerna iåklagarorganisationenatt avslår motion1995/96:Ju12 yrkande 3,res. 3 (m)6. beträffande åklagarväsendetsekonomiska resurseratt avslår motion1995/96:Ju12 yrkande 1.res. 4 (m)den 15 februari 1996På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: (), (), BirtheSörestedt (s), (),(), (),(), (), (), (), (), Ann-MarieFagerström (s), (), MaudEkendahl (m), (), RolfÅbjörnsson (kds) och (). Åklagarkamrarnas antal (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 10 börjar med Utskottetanser och slutar med åklagarväsendetsorganisation bort ha följande lydelse:Utskottet ser det som betydelsefulltatt polis, åklagare och domstolar gesmöjlighet till ett nära samarbete. Förde enskilde medborgarna är det dessutomviktigt att rättsväsendets olika delarfinns representerade i deras närområde.Med detta som utgångspunkter konstaterarutskottet att regeringens förslag kommeratt innebära en betydande koncentrationav åklagarresurserna. Detta står imotsatsförhållande till utvecklingeninom polisen, där närpolisreformenmedför en dramatisk decentralisering avverksamheten. Omorganisationen avpolisväsendet liksom allmänhetens behovav rättsväsendets service lederutskottet till slutsatsen att den lokalaåklagarverksamheten bör bedrivas på istort sett samma antal orter i landetsom . Härtill kommer att det voreolyckligt att genomföra störreförändringar när det gäller antaletlokala åklagarmyndigheter innanställning har tagits till 1995 årsdomstolskommittés kommande förslag tillomorganisation av domstolsväsendet.Genomgripande förändringar avåklagarväsendet på lokal nivå börsåledes under alla förhållanden anståtill dess detta har skett. Vad utskottetnu har anfört bör medanledning av motion Ju15 och med avslagpå punkten 2 i regeringens förslag tillnya riktlinjer för åklagarväsendetsorganisation godkänna.dels att utskottets hemställan undermoment 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande åklagarkamrarnasantalatt med anledning av motion1995/96:Ju15 och med avslag påpropositionen såvitt avser punkten 2 ide nya riktlinjer för åklagarväsendetsorganisation som anges i denna godkännervad utskottet anfört,2. Närheten till polisens utredare (mom.3), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 10 börjar med Sammasynpunkter och slutar med denna del bort ha följande lydelse:Utskottet anser att åklagarnasmöjligheter att på ett effektivt sättfungera som förundersökningsledare ärstarkt beroende av att polisensutredningsresurser finns tillgängliga pånära håll. I sammanhanget måste beaktasatt en stor del av brottsligheten iframtiden kommer att utredas avnärpoliser. Detta innebär att åklagareoch utredande närpoliser kommer att haett mycket stort behov av att i sittdagliga arbete kunna konferera medvarandra. Det är mot den angivnabakgrunden enligt utskottets mening avavgörande betydelse för att denföreslagna nya åklagarorganisationenskall fungera i praktiken att detinrättas ett tillräckligt antalåklagarkammare och att dessa lokaliserasnära polisens utredningsresurser. Dettabör regeringen beakta i det fortsattareformarbetet. Vad utskottet här haranfört bör med anledning avmotion Ju12 i denna del som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan undermoment 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande närheten tillpolisens utredareatt med anledning av motion1995/96:Ju12 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Myndighetsnivåerna iåklagarorganisationen (mom. 5), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 11 börjar med Utskottet vill och slutar med den avstyrks bort haföljande lydelse:Utskottet konstaterar att regeringenanger att åklagarväsendet skall bestå av i princip tre myndighetsnivåer.Regeringens skrivning skapar oklarhet omåklagarkamrarnas framtida ställning,inte minst som det i propositionenendast översiktligt anges vilkabefogenheter m.m. som åklagarkamrarnaskall ha. Frågan om åklagarkamrarnasställning tillmäts stor betydelse av deåklagare m.fl. som kan förväntas få sintjänstgöring förlagd till dessa. Enbestående ovisshet i detta hänseende kandärför antas komma att få en negativinverkan på viljan att genomföra denföreslagna reformen. Utskottet anser motdenna bakgrund att regeringen pålämpligt sätt bör klargöra sinaavsikter när det gällermyndighetsnivåerna i den framtidaåklagarorganisationen. Detta börriksdagen med anledning av motion Ju12 idenna del som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan undermoment 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande myndighetsnivåerna iåklagarorganisationenatt med anledning av motion1995/96:Ju12 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottetanfört,4. Åklagarväsendets ekonomiska resurser(mom. 6), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 12 börjar med Utskottet kan och slutar med denna del bort haföljande lydelse:Utskottet noterar att regeringen utannärmare preciseringar förutskickarkommande nedskärningar av anslagen tillåklagarväsendet. Det är enligtutskottets uppfattning inte acceptabeltatt åklagarväsendet inför engenomgripande omstrukturering får såoklara besked i en fråga som är avavgörande betydelse för såväl detpraktiska genomförandet av reformen somresultatet av denna. Enligt utskottetsmening kan brottsligheten inte bekämpaspå ett effektivt sätt om inte varje ledinom rättsväsendet har tillräckligaresurser. Om åklagarväsendet skall kunnafylla en mer aktiv roll iförverkligandet av samhälletskriminalpolitiska mål är det intetillräckligt med en reformering avåklagarväsendet. Det krävs också sådanaekonomiska resurser att åklagarna kanbedriva ett effektivt brottsbeivrandearbete. Vad utskottet nu har anfört börregeringen beakta i arbetet med denkommande budgetpropositionen. Detta börriksdagen med anledning av motion Ju12 idenna del som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan undermoment 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande åklagarväsendetsekonomiska resurseratt med anledning av motion1995/96:Ju12 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottetanfört.InnehållsförteckningSammanfattning 1Propositionen 1Motionerna 1Utskottet 2Inledning 2Bakgrund 2Åklagarväsendets nuvarandeorganisation 2Senare års reformarbete rörandeåklagarväsendet 3Reformarbetet inomstatsförvaltningen i övrigt 4Brotts- och ärendeutvecklingen 6Propositionens huvudsakligainnehåll 6Utskottets överväganden 7Allmänt 7Åklagarkamrarnas antal ochlokalisering, m.m. 8Myndighetsstrukturen inomåklagarväsendet 10Åklagarväsendets ekonomiskaresurser 11Övrigt 12Hemställan 12Reservationer 131. Åklagarkamrarnas antal (mom. 2) 132. Närheten till polisens utredare(mom. 3) 143. Myndighetsnivåerna iåklagarorganisationen (mom. 5) 144. Åklagarväsendets ekonomiska resurser(mom. 6) 15Gotab, 1996