bet · GK01FiU2 · 1996-12-05 00:00:00 — Dessutom har Riksgäldskontorettill uppgift att verka för en godkassahållning inom statsförvaltningen,att utfärda vissa garantier samt att haett samordnande ansvar för den statligagarantiverksamheten.Riksgäldskontorets internkontrollPropositionenRegeringen föreslår att särskildprioritet skall ges åt skärptriskkontroll inom helaRiksgäldskontorets verksamhetsområde(yrkande 4, delvis).Av propositionen framgår attRiksrevisionsverket har påtalat vissabrister i internakontroll och riskhantering.För att få till stånd en bättre internkontroll har Riksgäldskontoretupphandlat ett nytt finansadministrativtsystem och lagt om rutinernaför upplåningsverksamheten. Dessutom harregeringen i Riksgäldskontoretsinstruktion infört nya föreskrifter omriskhantering och intern revision. I ettändrat regleringsbrev för innevarandebudgetår kräver regeringen vidare attRiksgäldskontoret redovisar vilkaåtgärder som vidtas för att förbättraden interna revisionen ochriskkontrollen inom kontorets helaverksamhetsområde. Regeringen avser attfortlöpande granska dessa åtgärder.Mot denna bakgrund anser regeringen attarbetet med att förstärka riskkontrolleninom främst upplåningsverksamheten börges hög prioritet.A 8 Riksgäldskontoret:FörvaltningskostnaderPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget A 8Riksgäldskontoret: Förvaltningskostnaderför skall föras upp med83 (yrkande 9, delvis). Detär en ökning med 6,8 miljoner kronorjämfört med /96 (12månader).Medelsbehovet under budgetåren 1998 och1999 beräknar regeringen till 81,2respektive 84,0 miljoner kronor.I april 1996 beslöt regeringen att utökaRiksgäldskontorets låneram med 18,4miljoner kronor för att ge kontoretmöjlighet att finansiera ett nytt finans-administrativt system.Riksgäldskontorets samlade låneramuppgår därmed till 29,4 miljoner kronor.Den ökade upplåningen väntas leda tillatt kontorets kapitalkostnader ökar med5,under enfemårsperiod.Enligt regeringens bedömning harRiksgäldskontoret små möjligheter attfinansiera nya omfattande satsningar medomprioriteringar och fortsatt kraftigarationaliseringar. Med hänsyn härtillföreslår regeringen attRiksgäldskontorets anslag skall ökas medsammanlagt , räknatfrån realt oförändrad nivå. Härav är 4,2miljoner kronor avsedda att finansierakapitalkostnaderna för det nyafinansadministrativa systemet.Resterande skallenligt propositionen ses som enengångsförstärkning somRiksgäldskontoret bör kunna använda tillatt täcka ökade satsningar påriskkontroll och upplåning påhushållsmarknaden.A 9 : Kostnader förupplåning och låneförvaltningPropositionenRegeringen föreslår att särskildprioritet skall ges åt en intensifieradupplåningsverksamhet påhushållsmarknaden i enlighet med vad somförordas under anslaget A 9 (yrkande 4,delvis),Vidare föreslår regeringen attramanslaget A 9 Riksgäldskontoret:Kostnader för upplåning ochlåneförvaltning för budgetåret 1997skall föras upp med 1 500 miljonerkronor (yrkande 9, delvis). Det är enökning med iförhållande till det väntade utfalletunder kalenderåret 1996.Under såväl som 1999beräknas utgifterna uppgå tilloförändrat 1 500 miljoner kronor.Enligt vad regeringen uppger ipropositionen är upplåningskostnadernapå hushållsmarknaden låga, även omhänsyn tas till deadministrationskostnader somRiksgäldskontoret har i sammanhanget.Tillsammans understiger dessa kostnaderden alternativa upplåningskostnaden påpenning- och obligationsmarknaden.Marginalerna för upplåningen påhushållsmarknaden har emellertid minskatunder senare år, vilket till en delsammanhänger med den blygsammautvecklingen i upplåningsvolymer ochmarknadsandelar.Samtidigt har ocksåprovisionskostnaderna förhushållsupplåningen ökat, vilketsammanhänger med att återförsäljarnaställt krav på ökade försäljnings- ochinlösenprovisioner förpremieobligationer samt ökadeprovisioner för allemansspar. Bl.a. avdetta skäl anser regeringen att det ärönskvärt att upplåningen påhushållsmarknaden intensifieras för attstatens upplåningskostnader varaktigtskall kunna begränsas. OmRiksgäldskontoret skall kunna dra tillsig hushållens sparande bör kontoretarbeta aktivt med produktutbud,försäljningskanaler och marknadsföring,anser regeringen som finner detangeläget att Riksgäldskontoretutvecklar sin internaförsäljningsorganisation i syfte attminska beroendet av konkurrerandeförsäljningskanaler.Trots den osäkerhet som finns omprovisionskostnadernas utveckling anserregeringen att anslagsförbrukningen börkunna begränsas till 1,5 miljarderkronor. Eventuella anslagsöverskridandeskall i första hand täckas av denanslagskredit som fastställs föranslaget.A 10 Riksgäldskontoret:GarantiverksamhetPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget A 10Riksgäldskontoret: Garantiverksamhet skall föras upp med ettformellt belopp på (yrkande 9,delvis).Enligt tidigare uppställda mål skallverksamhetens kostnader täckas av dessintäkter, sett över en längretidsperiod.Under anslaget redovisas delar av denstatliga garantiverksamheten. Anslagetfår användas för att täcka eventuellaförluster dels till följd av statligagarantier till svensk varvsindustri ochbeställare av fartyg, dels till följd avstatliga garantier som inte belastarannat anslag på statsbudgeten. Anslagetfår även användas för att täckaeventuella förluster som uppkommer isamband med utlåningtill statliga bolag.Lönekostnader och andraförvaltningskostnader som rörgarantiverksamheten belastar anslaget A8 Förvaltningskostnader. Övriga utgifteroch kostnader skall emellertid täckas avverksamhetens intäkter, huvudsakligeninflutna avgifter och återvunna medel.Eventuella överskott i verksamheten försmot en inkomsttitel på statsbudgeten.Enligt en av gjordbedömning av kreditvärdigheten hoskontorets garanti- och låntagare uppgickkontorets exponering mot kunder medkreditrisk till den30 . Härav hänförde sig 5 %till kunder som bedömdes ha svagkreditvärdighet.Projekten med svag kreditvärdighetutgörs huvudsakligen av garantierlämnade till östeuropeiska stater samttill projektinvesteringar i olika . Ett nytt högriskprojekt somtillkommit är ett förlagslåntill Holding AB.Det totala subventionsvärdet, dvs.otillräckligt garantiavgiftsuttag iförhållande till en uppskattadmarknadsprissättning, bedöms ligga iintervallet 300-350 miljoner kronor.Statens lokalförsörjningsverkStatens lokalförsörjningsverk fungerarsom stöd åt samtstatliga myndigheter ilokalförsörjningsfrågor. Myndigheten äruppdelad på en anslagsfinansieradstabsdel, vilken stöder regeringen, ochen avgiftsfinansierad servicedel som påmarknadsmässiga villkor tillhandahållertjänster på lokalförsörjningsområdettill statliga myndigheter.A 11 Statens lokalförsörjningsverkPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget A 11Statens lokalförsörjningsverk skall föras upp med17 (yrkande 9, delvis). Detär en minskning med knappt 4 miljonerkronor jämfört med /96(12 månader).Medelsbehovet under budgetåren 1998 och1999 beräknar regeringen till ca 17miljoner kronor för respektive år.I budgetpropositionen redovisarregeringen att anslagssparandet 1994/95är betydande och att prognosen för1995/96 pekar på att myndigheten intekommer att utnyttja tilldeladeanslagsmedel fullt ut. Som en konsekvenshärav har regeringen dragit in 25miljoner kronor av myndighetensanslagssparande som en besparing.Regeringen föreslår vidare attanslagsnivån dras ner. Enligtregeringen visar årsredovisningen för1994/95 att myndigheten kan fullföljasina åtaganden med betydligt mindreresurser än vad anvisade /95.A 12 Täckning av merkostnader förlokalerPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget A 12Täckning av merkostnader för lokaler skall föras upp med19 (yrkande 9, delvis). Detär en minskning med knappt 4 miljonerkronor jämfört med /96(12 månader).Medelsbehovet under budgetåren 1998 och1999 beräknar regeringen till ca 24miljoner kronor för respektive år.De utgifter som belastar anslaget ärhyror för vissa tomma lokaler som statenär tvungen att fortsätta att hyra tilldess avtalen går att avveckla. Dehuvudsakliga faktorer som styrutgifterna på området äravtalskonstruktionerna samtmöjligheterna att upplåta lokalerna iandra hand. Prognosen för innevarandebudgetår visar att anslaget sannoliktkommer att överskridas.Regeringen anser att besparingsmåletför anslaget - årligenfram - fortsatt böreftersträvas, trots att en minskningbedöms mycket svår att genomföra.Statens lokalförsörjningsverk kommerdärför att få i uppdrag att verka för entidigare avveckling av kontrakt ochytterligare ökning övergripande målen för Nämnden föroffentlig upphandling (NOU) är att verkaför att offentlig upphandling skeraffärsmässigt, effektivt och i enlighetmed lagen om offentlig upphandling(), EG:s rättssystem på området ochWTO-överenskommelsen om statligupphandling.A 13 föreslår att ramanslaget A skall föras upp med6 (yrkande 9, delvis). Det ären ökning med jämfört /96 (12 månader).Medelsbehovet under budgetåren 1998 och1999 beräknar regeringen till 6,3respektive 6,5 miljoner kronor.Ekonomiska rådetEkonomiska rådet är ett organ knutettill . Rådet bestårav nationalekonomiska forskareförordnade på i normalfallet avregeringen. Konjunkturinstitutetsgeneraldirektör och forskningschef äradjungerade medlemmar. Ekonomiska rådetsövergripande mål är att initieraforskning och utredningsarbete avsärskilt intresse för den ekonomiskapolitikens utformning.A 14 Ekonomiska rådetPropositionenRegeringen föreslår att 1 705 000 kranvisas till ramanslaget (yrkande 9, delvis).Det är i stort sett samma tilldelningsom under /96 (för 12månader).Medelsbehovet under budgetåren 1998 och1999 beräknar regeringen till ca 1,7miljoner kronor respektive år.Regeringen anser att Ekonomiska rådetsövergripande mål bör gälla även och att verksamheten börfortsätta i nuvarande omfattning.MotionenI motion Fi510 av m.fl.(v) föreslås att anslaget dras in från den 1januari 1997.Det är enligtmotionärerna ett exempel på ettmellanting mellan ett politiskt styrtutredningsorgan och en grupp opolitisktobundna forskare - en konstruktion somförekommer också inom andraforskningsområden. Den oklarhet somsådana hybrider skapar om vem som isjälva verket ansvarar för resultaten avforskningen är olycklig. Motionärernasuppfattning är att omFinansdepartementet vill få ett visstslags ekonomisk utredningsuppgift medett klart politiskt syfte utförd bördenna utföras inom ramen fördepartementets ordinarie organisation.Handlar det om forskning därallmänhetens förtroende för attresultaten skall vara maximalt politisktneutrala bör uppdragen kunna läggas utsom beställningar på friståendemyndigheter som Konjunkturinstituteteller Statistiska centralbyrån.Kostnader för vissa nämnder m.m.Från anslaget A 15 Kostnader för vissanämnder m.m. betalas utgifter - i regelarvoden till ledamöter och ersättarem.m. - för ,, ivissa trygghetsfrågor, förarbetsmiljöfrågor, ,Offentliga sektorns särskilda nämnd,Kontraktsdelegationen, ,pensionsfrågor,, och . Från anslaget betalasäven bidrag till Nordiskaskattevetenskapliga forskningsrådet.A 15 Kostnader för vissa nämnder m.m.PropositionenRegeringen föreslår att till detobetecknade anslaget A 15 Kostnader förvissa nämnder m.m. skall 1 552 000 kranvisas för (yrkande 9,delvis).För åren 1998 och 1999 beräknasutgifterna bli realt oförändrade.Den huvudsakliga faktorn som styrutgifterna på området är hurarbetsbelastningen påverkar antaletsammanträden vid nämnderna eftersom deflesta arvoden utgår per sammanträde.Regeringen har i sin bedömning avanslagets storlek bl.a. beaktat höjdaarvoden samt attStatstjänstemannanämnden inte längrebelastar anslaget. Dessutom harOffentliga arbetsgivares samarbetsnämndoch övergripande målen förBokföringsnämnden är att främjautvecklingen av god redovisningssed iföretagens bokföring och offentligaredovisningar. Nämnden skall ocksåutarbeta allmänna råd inom sittansvarsområde.A 16 BokföringsnämndenPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget A 1997skall föras upp med (yrkande 9, delvis). Det är en höjningmed jämfört /96 (12 månader).Medelsbehovet under budgetåren 1998 och1999 beräknar regeringen till 4,4respektive 4,5 miljoner kronor.Regeringen anser att målen förBokföringsnämndens verksamhet måsteanses uppfyllda. Regeringen har ingainvändningar mot den omprioritering somnämnden behövt göra på grund av bl.a.arbetet med den nya redovisnings-lagstiftningen eller i övrigt mot denbedrivna verksamheten. Medelsbehovet förkommande år har beräknats varaoförändrat, bortsett från den generellabesparingen på statlig av av godredovisningssed har bildats gemensamt avstaten genom ,Föreningen ochSveriges Industriförbund.A 17 Bidrag till Stiftelsen förutvecklande av god redovisningssedPropositionenRegeringen föreslår att det obetecknadeanslaget A 17 Bidrag till Stiftelsen förutvecklande av god redovisningssed skall föras upp med (yrkande 9, delvis). Det är enökning med jämfört /96 (12 månader)har regeringenberäknat oförändrade resurser.Ökningen motiveras med att det skett ochkommer att ske omfattande förändringarpå redovisningslagstiftningens område.UtvecklingsarbeteAnslaget A 18 Utvecklingsarbete användsbl.a. för att bekosta utvecklingsarbeteavseende styrning, budgetering ochredovisning av statens inkomster,utgifter, tillgångar och skulder.A 18 UtvecklingsarbetePropositionenFör föreslås till A 18Utvecklingsarbete ett ramanslag på32 (yrkande 9, delvis). Detär en minskning med 5 miljoner kronorjämfört med /96 (12månader).För budgetåren 1997 och 1998 beräknasoförändrade resurser.Vidare föreslår regeringen attriksdagen medger att den utgåendereservationen från det under sjundehuvudtiteln /96 uppfördareservationsanslaget D 5Utvecklingsarbete förs till detta anslag(yrkande 5).KammarkollegietPropositionenDet övergripande målet förKammarkollegiets myndighetsuppgifter ären konsekvent rättstillämpning samt ensnabb och korrekt handläggning avärenden, med en lämplig avvägning avresurser. För uppdragsverksamheten ärdet övergripande målet att denna skallutföras enligt marknadsmässiga principeroch med full kostnadstäckning.A 19 KammarkollegietPropositionenFör föreslår regeringenatt ramanslaget A 19 Kammarkollegiet skall föras upp med (yrkande 9, delvis). Det ären minskning med knappt 700 000 krjämfört med /96 (12månader).Medelsbehovet under budgetåren 1998 och1999 beräknar regeringen till 22,9respektive 23,7 miljoner kronor.Kammarkollegiet omfattas av regeringenssparkrav på utgifter för statligkonsumtion. /95 haranslaget totalt minskats med 3 miljonerkronor, vilket motsvarar 11 %.Sammantaget bedömer regeringen attKammarkollegiet har åstadkommit etttillfredsställande verksamhetsresultat.De övergripande målen har i alltväsentligt uppnåtts.Kontrollfunktionen i statenA 20 Kontrollfunktionen i statenPropositionenFör föreslås att 100miljoner kronor förs upp på ett nyttreservationsanslag A 20Kontrollfunktionen i staten (yrkande 9,delvis).För åren 1998 och 1999 bör enligtregeringen 120 respektive 125 miljonerkronor beräknas.I den ekonomiska vårpropositionen(1995/96:150) aviserades att regeringenavsåg att föreslå attsärskilda resurser skulle avsättas föratt möjliggöra en förstärkning avkontrollfunktionen i staten. Ibudgetpropositionen anför regeringen attdet för den offentliga sektornslegitimitet är av fundamental betydelseatt de skatter som statsmakternabeslutat om inbetalas, och att bidrag avolika slag utbetalas endast till dem somär berättigade till bidrag och då medrätt belopp. Regeringen har vidtagit ettantal åtgärder för att säkerställa attså sker.För att hålla samman regeringensfortsatta insatser har en arbetsgruppbildats inom Finansdepartementet.Åtgärder som initieras skall utmynna iförslag till konkreta förändringar iregelverk, organisations- ochsystemändringar, försöksverksamhet ochliknande. För att snabbt uppnå önskvärdaresultat bedömer regeringen detnödvändigt att särskilda medel i form avprojektbidrag tillförs berördaorganisationer för att stärkakontrollfunktionen.Tidsbegränsade åtagandenB 1 Statlig kreditgaranti förbostadsanskaffningslånEnligt förordningen (1973:499) ombostadsanskaffningslån med statliggaranti till statstjänstemän m.fl. harunder vissa förutsättningar lån medstatlig garanti kunnat medges förförvärv av bostadsrätt eller förkontantinsats vid villaköp. Frånanslaget betalas de kostnader som kanuppkomma till följd av att den statligagarantin behöver tas i anspråk. Anslagetdisponeras av Kammarkollegiet.Regeringen har upphävt förordningen ombostadsanskaffningslån. Fr.o.m. den 1januari 1992 beviljas inga nya lån.Förordningen gäller dock för lån som harbeviljats dessförinnan.PropositionenRegeringen föreslår att det obetecknadeanslaget B 1 Statlig kreditgaranti förbostadsanskaffningslån för budgetåret1997 skall föras upp med (yrkande 9, delvis).Medelsbehovet beräknas vara oförändratunder budgetåren 1998 och 1999.B 2 Åtgärder för att stärka detfinansiella systemetAnslaget Åtgärder för att stärka detfinansiella systemet infördes i sambandmed finanskrisen. Det belastas medkostnaderna för bankstödet samt med dekostnader som kunnat uppstå till följdav att staten måste infriagarantiåtaganden gentemot StatensBostadsfinansieringsaktiebolag, ,samt Venantius. Även inkomster i form avgarantiavgifter m.m. bokförs påanslaget.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget B 2Åtgärder för att stärka det finansiellasystemet för skall förasupp med (yrkande 9,delvis).Medelsbehovet under budgetåren 1998 och1999 beräknar regeringen till 140miljoner kronor respektive år.Medel anvisades tidigare över ett s.k. 1000-kronorsanslag, men föreslås täckas av ett ramanslag ienlighet med de nyabudgeteringsprinciperna.Intäkterna under budgetåret har uppgåtttill ca och utgörsi huvudsak av utdelning från Nordbanken.Kostnaderna, ca ,består till övervägande del avräntekostnader på lån iRiksgäldskontoret avseendefinansieringen av och Retriva.Intäkterna från försäljningen av aktieri Nordbanken motsvarande 6,4 miljarderkronor har redovisats underinkomsttitel.Vid beräkningen av anslaget har bl.a.beaktats en rad förändringar som har attgöra med det nya garantisystemet istaten, bruttoredovisningsprincipen samtmed nya former för förvaltningen avstatens ägande i Nordbanken och Securumoch för förvaltningen av lämnadegarantier avseende (inkl.Retriva).B 3 Statliga ägarinsatser m.m. iNordbankenAnslaget Statliga ägarinsatser m.m. iNordbanken belastas med kostnader somuppkommer vid förberedelser för ochgenomförande av försäljning av statensaktier i föreslår att ramanslaget B 3Statliga ägarinsatser m.m. i Nordbankenför skall föras upp med100 (yrkande 9, delvis).Medel anvisades tidigare över ett s.k. 1000-kronorsanslag, men föreslås täckas av ett ramanslag ienlighet med de nyabudgeteringsprinciperna.Under hösten 1995 såldes avstatens aktier i . För detfall att beslut fattas om ytterligareförsäljning under budgetåret 1997budgeteras för dettaändamål.B 4 Försäljning av aktier i föreslår att ett nyttramanslag B 4 Försäljning av aktier iStadshypotek AB för budgetåret 1997skall föras upp med (yrkande 9, delvis).Anslaget är avsett att användas förkostnader som uppkommer vidförberedelser för och genomförande avförsäljning av statens aktier iStadshypotek AB.B 5 Bidrag till kapitalet i medlemskap i följer automatisktmed medlemskap i unionen.Sveriges kapitalandel uppgår till 2 026miljoner ecu vilket motsvarar 16 998miljoner kronor.De sammanlagda inbetalningarna somSverige skall göra till banken uppgårtill drygt 508 miljoner ecu vilketmotsvarar , avvilket 402,4 miljoner ecu (motsvarande ) har avsatts underbudgetåren 1994/95 och 1995/96.Inbetalningarna skall vara avslutade vidutgången av 1998.Under skall tvådelbetalningar om sammanlagt ca 102,4miljoner ecu göras. Med hänsyn tilleventuella förändringar i kronans värdei förhållande till ecu föreslårregeringen att ett ramanslag på anvisas för detta ändamål(yrkande 9, delvis). Medelsbehovet för1998 beräknar regeringen till 3,6miljoner ecu vilket motsvarar 30miljoner kronor.Riksdagens revisorerC 1 revisorerRiksdagens revisorer har till uppgiftatt på vägnar granska statligverksamhet. Uppgiften är tillövervägande delen avförvaltningsrevisionell karaktär, ochsyftet med revisorernas granskning äratt främja ett effektivt utbyte av destatliga insatserna. Dessutom granskarrevisorerna som externrevisorerRiksbanken, den inreriksdagsförvaltningen, Riksdagensombudsmän och Stiftelsen föreslåratt revisorer för budgetåret1997 beviljas ett ramanslag om (yrkande 9, delvis).Förslaget innebär en höjning med jämfört med /96års anslag (räknat ). Ihöjningen har inräknats kompensation förhöjda arvoden till revisorerna. Vidareföreslås kompensation för ökadhyreskostnad.För och 1999 beräknasmedelsbehovet till 16,7 respektive 17,2miljoner kronor.Utskottets ställningstagande tillanslagen inom utgiftsområde 2Utskottet gör i detta avsnitt en samladbedömning av fördelningen av medel påanslag inom utgiftsområdet samtredovisar sitt ställningstagande tillhär aktuella förslag. Ställningstagandetskall enligt riksdagsordningen 5 kap.12 § göras genom ett beslut.Utskottet vill erinra om att riksdagensbeslut om ram för utgiftsområde 2 (bet.1996/97:FiU1, rskr. 53) innebär enrestriktion för behandlingen avanslagen. Utgifterna får högst uppgåtill 3 807 556 000 kr.I betänkande 1996/97:FiU1 kundeutskottet konstatera (s. 153) att demyndigheter och insatser som finansierasinom utgiftsområdet har en mycketbetydelsefull roll för en väl fungerandeoch effektiv statsapparat. Eftersomantalet myndigheter är stort och derasverksamhet har skiftande karaktärhänvisas i propositionen till deresultatbedömningar som görs underrespektive anslag. En utveckladsammanfattande resultatredovisning förutgiftsområdet i sin helhet finnssåledes inte i propositionen. Utskottetuttryckte i betänkandet förståelse föratt detta heller inte kan göras på ettenkelt sätt. Detta förhållande försvåraremellertid ställningstagandenatill såväl den totalaresurstilldelningen för utgiftsområdetsom till avvägningen mellan olika anslaginom utgiftsområdet. Enligt utskottetbör strävan i det fortsattautvecklingsarbetet vara att taytterligare steg mot att belysa hur välde insatta resurserna uppfyller de målsom ställer upp för olikaverksamhetsområden inom utgiftsområdetliksom för de olika myndigheterna ochderas verksamhet.Utskottet har ingen erinran motregeringens förslag till anslag förStatistiska centralbyrån (SCB), men villi anslutning härtill göra följandetillägg.Av propositionen framgår att EU kommeratt ställa ytterligare krav på enutvidgning av EU-statistiken. Det äremellertid svårt att angehur stor del av SCB:s anslag som kankomma att utnyttjas för detta ändamål.SCB beräknar att produktionskostnadenför EU-statistiken för kan kommaatt öka med . EnligtFinansdepartementet pekar den senasteinformationen mot att detta belopp kanvara något för högt. Vid bestämningen avförslaget till anslag för SCB haremellertid inte några medel avsatts förnytillkommande EU-statistik. Regeringensförslag innebär att kraven på ny EU-statistik måste mötas med besparingarinom andra statistik- områden. Utskottetutgår ifrån att regeringen informerarriksdagen ifall SCB tvingas tillpåtagliga kvalitetsförsämringar inomviktiga områden av den officiellastatistiken.Utskottet vill med anledning avyrkandena om könsuppdelad statistik imotionerna Fi212 (v) och Fi509 (mp)anföra följande.De i motionerna framställda kraven påen utbyggd jämställdhetsstatistik kan geintryck av att denna statistik ärlågprioriterad. Så är dock inte fallet.1994 års nationella handlingsplan förjämställdhetspolitik (prop. 1993/94:147)resulterade för statistikens del i att:- Jämställdhetsstatistik klassificeradessom officiell statistik våren 1994.- I förordningen om den officiellastatistiken (ändring 1994:1108) infördesen ny paragraf, 10 §, med lydelsen Individbaserad officiell statistikskall, när inte särskilda skäl talardäremot, vara könsuppdelad .Vid SCB har ett särskilt programinrättats bestående av fyra handläggaresom arbetar medjämställdhetsstatistiken. Arbetetfinansieras till hälften via anslag (ca1,) och till hälftenvia uppdrag. Inom anslagsramenfinansieras programmet Information ochuppföljning vad gäller tillämpningen av10 §.