bet · GJ01KU29 · 1996-05-28 00:00:00 — I betänkandet behandlas proposition1995/96:160 Radio- och TV-lag samtmotioner som väckts med anledning avpropositionen. Därutöver behandlas vissamotioner med anknytning till etermediersom väckts under allmänna motionstiden1995.Regeringen föreslår i propositionen attsju av de nuvarande lagarna på radio-och TV-området förs samman till en nylag, radio- och TV-lagen. Syftet är iförsta hand att få en mer överskådliglagstiftning, som kan ligga till grundför de ändrade regler som kan komma attbehövas till följd av den tekniskautvecklingen. Förslaget innehåller ingastora sakliga förändringar.Utskottet tillstyrker propositionen ochavstyrker de till propositionen hörandemotionerna.Utskottet avstyrker även övrigamotioner, bland dem sådana som rörinrättande av en ny markbunden TV-kanal.Utskottet hänvisar därvid till pågåendeberedning.Till betänkandet har fogats 14reservationer och tre särskildayttranden. 1995/96:160 vari yrkas att riksdagenantar regeringens förslag till1. radio- och TV-lag,2. lag om ändring i varumärkeslagen(1960:644),3. lag om ändring i lagen (1960:729) omupphovsrätt till litterära ochkonstnärliga verk,4. lag om ändring i patentlagen(1967:837),5. lag om ändring i mönsterskyddslagen(1970:485),6. lag om ändring iväxtförädlarrättslagen (1971:392),7. lag om ändring i firmalagen(1974:156),8. lag om ändring i lagen (1978:763)med vissa bestämmelser om marknadsföringav alkoholdrycker,9. lag om ändring i lagen (1989:41) omTV-avgift,10. lag om ändring i lagen (1990:886)om granskning och kontroll av filmer ochvideogram,11. lag om ändring i lagen (1991:1559)med föreskrifter påtryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens områden,12. lag om ändring i lagen (1992:72) omkoncessionsavgift på televisionensområde,13. lag om ändring i lagen (1992:1685)om skydd för kretsmönster förhalvledarprodukter,14. lag om ändring i lokalradiolagen(1993:120),15. lag om ändring i tobakslagen(1993:581),16. lag om ändring i lagen (1993:1392)om pliktexemplar av dokument,17. lag om ändring i lotterilagen(1994:1000),18. lag om ändring imarknadsföringslagen (1995:450).Lagförslagen är fogade till betänkandetsom bilaga. Motioner väckta med anledning avpropositionen1995/96:K30 av m.fl.(fp) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en allmän avreglering avradio- och TV-lagen och en översyn avdenna med anledning av den nya digitalatekniken,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning avyttrandefrihetsgrundlagens bestämmelserom fördelning av frekvensutrymmet isyfte att säkra mångfalden i etern,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljning av den praxis somutbildas genom Justitiekanslernsförelägganden och de allmännadomstolarnas tillämpning av lagrummetbeträffande program med ingåendevåldsskildringar av verklighetstrogenkaraktär eller med pornografiska bilder,4. att beslutar om sådanändring i 2 kap. 1 § andra stycket iregeringens förslag till radio- och TV-lag att ingen tidsgräns krävs förtillstånd för sändningar som är särskiltanpassade för syn- eller hörselskadade,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ett inarbetande avlokalradiolagen (1993:10) i denföreslagna radio- och TV-lagen,6. att avslår regeringensförslag till ändring i 7 § förstastycket lagen (1989:41) om TV-avgiftinnebärande en höjning av TV-avgiften.1995/96:K31 av förste vice talman m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om olika tillståndsmyndigheter,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att tillstånd icke fårförenas med villkor som rörprogramutbudets innehåll,3. att beslutar avskaffaförbudet mot åsiktsannonsering ienlighet med vad som anförts i motionen,4. att avslår regeringensförslag att införa en förbudsbestämmelsemot sändning av TV-program sominnehåller våldsskildringar avverklighetstrogen karaktär ellerpornografi i enlighet med vad somanförts i motionen,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ökat redaktionellt ansvar förden självsanerande verksamheten,6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om annonsvolymen,7. att avslår regeringensförslag att ålägga Justitiekanslern attövervaka efterlevnaden av den nyaförbudsbestämmelsen i enlighet med vadsom anförts i motionen,8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om återkallelse av tillstånd.1995/96:K32 av m.fl. (v)vari yrkas1. att hos regeringen begärsådan ändring i radio- och TV-lagen attde kulturpolitiska målen företermedierna integreras i lagen enligtvad i motionen anförts,2. att beslutar att 7 §första stycket i förslaget till lag omändring i lagen (1989:41) om TV-avgiftfår följande lydelse: TV-avgiften är . Den skall betalasi fyra poster om 400 kronor.1995/96:Kr7 av m.fl. (m) variyrkas12. att beslutar avslåregeringens förslag om höjd TV-avgift ienlighet med vad som anförts i motionen.Motioner väckta 19951994/95:K403 av m.fl. (m)vari yrkas5. att beslutar att geregeringen i uppdrag att omförhandlaavtalet med i enlighet med vad somanförts i motionen,6. att beslutar attkoncessioner för de fjärde och femtemarkbundna TV-kanalerna skall erbjudasfristående intressenter i enlighet medvad som anförts i motionen,7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om den framtida fördelningen avfrekvenser för digital radio.1994/95:K407 av m.fl. (kds)vari yrkas2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om internationellaöverenskommelser i syfte att begränsautbudet av underhållningsvåld,1994/95:K416 av m.fl. (s)vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en lagändringinnebärande att det blir tillåtet försvenska TV-tittare att ta emot svenskaprogram från utländska TV-satelliter.1994/95:K417 av m.fl. (c)vari yrkas7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om etablering av ny markbundenreklam-TV-kanal,8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om svenska initiativ vad gällerregelverket för gränsöverskridande TV-sändningar,9. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts avseende översyn av reglerna ochvillkoren för svensk s.k. public access-television,10. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utredning angående beviljandeav koncessioner för lokal reklamradio,11. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts beträffande villkoren förnärradion.1994/95:K418 av m.fl.(fp) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om digital teknik för TV- ochradiosändningar,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en ny TV-kanal i marknätet,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en ny rikstäckandekommersiell radiokanal,1994/95:K421 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om TV-sändningar inom Norden.1994/95:K427 av (m) variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av lagen omsatellitsändningar av TV-program.1994/95:K434 av m.fl.(s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder förutveckling av icke-kommersiell lokalradio och TV.1994/95:K810 av m.fl.(fp) vari yrkas6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behov av etik på datanäten.1994/95:So294 av m.fl. (c)vari yrkas15. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att funktionshindradestillgång till programutbudet i radio ochtelevision skall beaktas i de privataradio- och televisionskanalernassändningar.1994/95:Kr205 av m.fl.(mp) vari yrkas23. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att följa upp och utvärderaVåldsskildringsrådets verksamhet.1994/95:Kr210 av m.fl. (s)vari yrkas2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om krav på textning avsvensktalade inslag i samband medavtalstecknande mellan svenska statenoch privata TV-bolag.1994/95:Kr231 av ()vari yrkas2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om funktionshindrades tillgångtill radio och television i privatamarksända kanaler.1994/95:Kr232 av m.fl.(v) vari yrkas2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att vid förhandlingarna omnya avtal mellan staten och friståendeföretag ta upp frågan om att göra TV-programmen mer tillgängliga förfunktionshindrade.1994/95:Kr265 av m.fl.(v) vari yrkas11. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om tågordningen för utarbetandeav en lag om radio och TV,12. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kulturpolitiska mål i enframtida radio-TV-lag,14. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av villkoren fören svensk "public-access"-television,15. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en fjärde markbaserad TV-kanal.1994/95:A807 av m.fl.(c) vari yrkas12. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ökad uppmärksamhet åtreklamgranskning i etermedierna. Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att sju av denuvarande lagarna på radio- och TV-området förs samman till en ny lag,radio- och TV-lagen. Syftet är i förstahand att få en mer överskådliglagstiftning, och förslaget innehålleringa stora sakliga förändringar.Regeringen anser det angeläget att detfinns en samlad och logiskt uppbyggd lagsom kan ligga till grund för de ändraderegler som kan komma att behövas tillföljd av den tekniska utvecklingen.En av de ändringar som föreslås är atttillståndsplikten för sändningarbegränsas något. En annan är ett förbudmot sändningar av TV-program sominnehåller verklighetstrognavåldsskildringar eller pornografi undersådan tid och på sådant sätt att barnkan se programmen, såvida det inte ärförsvarligt att ändå visa programmet.Efterlevnaden av detta förbud skallövervakas av Justitiekanslern. Ettförbud mot TV-reklam för receptbelagdaläkemedel föreslås också. En nysanktion, särskild avgift, föreslås förden som i vissa fall bryter motbestämmelser eller villkor om reklamm.m.BakgrundYttrandefrihetsgrundlagen, m.m.Skyddet för yttrandefriheten i bl.a.radio och television regleras iyttrandefrihetsgrundlagen (YGL). Lagenbygger på samma grundsatser somtryckfrihetsförordningen (TF), vilketinnebär bl.a. att principerna omcensurförbud och etableringsfrihet medvissa undantag gäller för hela detmoderna massmedieområdet.Även om etableringsfrihet ärutgångspunkten för ljudradio ochtelevision, har principen inte heltkunnat genomföras. Radiofrekvensspektrumär en begränsad resurs. Det har därförvarit omöjligt att föreskriva engenerell etableringsfrihet försändningar som utnyttjar det begränsadefrekvensutrymmet. Etableringsfriheten ärnumera grundlagsfäst, men enligt 3 kap.2 § första stycketyttrandefrihetsgrundlagen (YGL) fårrätten att sända radioprogram på annatsätt än genom tråd regleras genom lagsom innehåller föreskrifter om tillståndoch villkor för att sända. Av 3 kap. 2 §andra stycket YGL framgår att detallmänna skall eftersträva attradiofrekvenserna tas i anspråk på ettsätt som leder till vidaste möjligayttrandefrihet och informationsfrihet.Rätten att sända radioprogram på annatsätt än genom tråd får således enligt 3kap. 2 § YGL regleras genom lag sominnehåller föreskrifter om tillstånd ochvillkor för att sända. Bestämmelsenlämnar utrymme för det system med avtalmellan staten och tillståndshavare somfinns såvitt gäller public service-företagen och . Vid lagstiftning ombegränsningar i sändningsrätten gällervad som föreskrivs i regeringsformen ombegränsningar av grundläggande fri- ochrättigheter (3 kap. 3 § YGL).Rätt att sända radioprogram genom trådhar däremot varje svensk medborgare ochsvensk juridisk person enligt 3 kap. 1 §första stycket YGL.Etableringsfriheten hindrar inte attdet i lag meddelas föreskrifter omingripanden mot fortsatt sändning av ettutbud som inriktas påvåldsframställningar, pornografiskabilder eller hets mot folkgrupp (3 kap.1 § andra stycket YGL).Radiosändning definieras i 1 §radiolagen som ljud, bild eller annatmeddelande som sänds med hjälp avelektromagnetiska vågor vilkasfrekvenser är lägre än 3 000 gigahertz(Ghz) och vilka utbreder sig i rymdenutan särskilt anordnad ledare. Förtrådlösa marksändningar av ljudradio-och TV-program krävs således tillståndom sändningarna sker på frekvenser somär lägre än 3 000 Ghz. Om sändningensker över satellit fordras intetillstånd.Europarådets konvention och EG:s konvention omgränsöverskridande television öppnadesför undertecknande den 5 maj 1989.Sverige har tillträtt konventionen.EG:s ministerråd antog den 3 oktober1989 ett direktiv (89/552/EEG) omsamordning av vissa bestämmelser somfastställts i medlemsstaternas lagar ochandra författningar om utförandet avsändningsverksamhet för television, dets.k. TV-direktivet.Sverige åtog sig redan genomundertecknandet av att följadirektivet. Det gäller för iförhållande till EU-länderna och deländer som ingår i EES-området. Detgenomfördes i svensk rätt genom lagen(1992:1356) om satellitsändningar avtelevisionsprogram till allmänheten.Konventionens regler är endasttillämpliga i förhållande till de ländersom inte är medlemmar av EU eller ingåri EES-området och som har tillträttkonventionen.TV-direktivet reglerar TV-sändningaravsedda för allmänheten oavsett medvilken teknik sändningen sker. Ävenkodade sändningar, som betal-TV-kanaler,omfattas av regelverket.Såväl konventionen som TV-direktivetinnehåller regler som syftar till attfrämja, reglera och förbjuda vissa typerav program. Även om dokumenten har mångagemensamma drag, finns viktigaskillnader som har att göra med derasolika folkrättsliga status.En viktig skillnad gäller hur reglernaskall följas upp. Enligt konventionenskall en permanent kommitté med uppgiftatt tolka konventionen verka för attlösa konflikter och behandla förslag omändringar i konventionen. När tvisterinte går att lösa, tillgrips ettskiljedomsförfarande. För EU gäller attEG-domstolen fastställer tolkningen avEG-rätten. I direktivet föreskrivs enrapporteringsskyldighet tillkommissionen om de åtgärder somvidtagits för att implementeradirektivet i den nationellalagstiftningen.En annan viktig skillnad mellankonventionen och TV-direktivet gällervilket land som har ansvaret för ensändning.Konventionen innebär när det gällermarksändningar att det land där denursprungliga sändningen har ägt rumansvarar för att sändningen följerkonventionens regler. Försatellitsändningar är det i första handdet land som svarar för upplänk tillsatellit som bär ansvaret. I andra handansvarar det land som tillhandahållitfrekvens eller sändningskapacitet frånen satellit och därefter det land därprogramföretaget har sitt säte.Direktivets ansvarsregler utgår iförsta hand från att det land därprogrambolaget har sitt säte skall setill att sändningarna är i enlighet meddirektivets bestämmelser (den s.k.sändarlandsprincipen). I andra hand, omprogrambolaget inte är baserat i ett EU-land, ansvarar det EU-land (genom även EES-land) som upplåtitfrekvens, upplänk ellersatellitkapacitet.En TV-sändning skall normalt tas emot ialla medlemsländer om den är laglig idet land den utgår från.I direktivet framhålls 1950 årsEuroparådskonvention om mänskligarättigheter som central och särskiltdess artikel 10 om yttrande- ochinformationsfrihet. nämns deregler som medger att stater får beslutaom vissa inskränkningar iyttrandefriheten.Vad gäller sändningarnas innehåll kanbestämmelserna delas in i tre gruppermed sinsemellan olika karaktär, somsyftar till att främja, reglera ellerförbjuda vissa typer av program.Den första gruppen avspeglar ett avdirektivets huvudsyften, nämligen attfrämja distribution och produktion aveuropeiska program. Dessa regler harutformats som bestämmelser omprogramandelar för europeiska program.Direktivet har också regler om att enviss andel av programutbudet skall varaframställt av fristående producenter.Den andra gruppen avser regleringen avreklamens utformning, omfattning ochinplacering.Den tredje gruppen regler rör förbudmot vissa typer av program. Det gällerpornografi, våld och sändningar som kanframkalla hat på grundval av ras, kön,religion och nationalitet. Restriktionermot pornografi och våldsskildringarkopplas till behovet att skydda barn ochunga.Dessutom finns vissa ordningsregler ochbestämmelser om rapportering ochuppföljning.För närvarande pågår en översyn av TV-direktivet.Aktuella utredningar m.m.Till grund för de förslag somregeringen nu lägger fram liggerRadiolagsutredningens slutbetänkande Nylagstiftning om radio och TV (SOU1994:105).Radiolagsutredningen tillsattes år 1985med uppgiften att lämna förslag till nyradiolagstiftning. Arbetet bedrevs av ensärskild utredare. Utredningen haröverlämnat sex delbetänkanden:Kabelsändningarna och videocensuren (DsU 1985:12), Försöksverksamhet mednordisk TV från rymden, rättsliga frågor(Ds U 1987:2), Vidaresändning avsatellitprogram i kabelnät (SOU1987:63), Vidgad etableringsfrihet förnya medier (SOU 1989:7), Lagstiftningför reklam i svensk TV (SOU 1990:7) ochLagstiftning om satellitsändningar av TV-program (SOU 1992:31). Förslagen harlett till omfattande ny lagstiftning.En särskild utredare (1991:10) avgavnyligen betänkandet Från massmedia tillmultimedia (SOU 1996:25). I betänkandetredovisas olika modeller för hurtelevision i digital form skulle kunnadistribueras till allmänheten: digitalasändningar i marknätet,satellitsändning, sändning i kabel- ochtelenät, telenät och övriganätmöjligheter. Utredaren föreslår attdigitala TV-sändningar i marknät skallbyggas ut i . En första etappskulle enligt utredaren kunna varaslutförd och gesändningsmöjligheter för åttarikstäckande marksända kanaler, dvs. femkanaler utöver de nuvarande tre.Betänkandet remissbehandlas förnärvarande.Samme utredare avgav år 1994betänkandet Tekniskt utrymme förytterligare TV-sändningar (SOU 1994:34).Lokal- och närradiokommittén (Ku1995:04, dir. 1995:123) är enparlamentariskt sammansatt kommitté meduppdrag att lägga fram förslag omändrade regler för lokalaljudradiosändningar. De nya reglernaskall enligt direktiven förbättramöjligheterna att förverkliga deursprungliga intentionerna i fråga omlokalradions mångfald och lokalaförankring samt möjliggöra att närradionutvecklas till en livskraftig radio medlokal anknytning och demokratiskförankring.Regeringen tillsatte ett rådför mångfald inom massmedierna (Ku1995:01, dir. 1995:13). Rådet har iuppgift att överväga och föreslååtgärder för att stärka mångfalden ochmotverka skadlig ägar- ochmaktkoncentration inom massmedierna.Rådet skall följa utvecklingen avförhållanden som har betydelse förmångfalden och utreda behovet avlagstiftning och/eller andra åtgärdersom kan begränsa skadlig koncentrationav ägandet av massmedierna.Rådet skall bl.a. följa deninternationella utvecklingen, särskiltinom EU och samt de nordiskaländerna. Rådet skall vara svenskt kon-taktorgan till den expertkommittérörande mediekoncentration och mångfaldsom upprättat och som skallha korrespondenter i allamedlemsstaterna.En parlamentariskt sammansatt kommitté(Ju 1994:13, dir. 1994:104 och 1995:14)har ett uppdrag att se över frågor omnya medier och grundlagarna m.m. Iuppdraget ingår att analyseratryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens tillämplighetpå nya medier som används vid förmedlingav yttranden och annan information tillallmänheten. Mot bakgrund av denanalysen skall kommittén undersökafrågan om ett grundlagsskydd för modernamedier som inte har ett sådant skydd.Kommittén skall då utifrån sin studie avde nuvarande grundlagsreglernastillämpningsområde och deras betydelseför den nya tekniken överväga behovet avjusteringar i detta hänseende. Kommitténskall vidare analysera den särskildafrågan om förhållandet mellantryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens bestämmelserom beslag och konfiskering å ena sidanoch offentlighetsprincipen å den andra.Arkivfrågor och processrättsliga frågorskall ingå i analysen.Kommittén skall föreslå degrundlagsändringar och andralagändringar som den finner motiverade.Enligt det ursprungliga uppdragetskulle kommittén även överväga enändring i YGL som bättre ger uttryck förden i praktiken allt friareetableringsrätten för trådlösa radio-och TV-sändningar än vad som gällerenligt 3 kap. 2 § YGL. Detta uppdraghar dock med hänvisning till att fråganom förändringar av reglerna ometableringsfrihet i YGL nyligenanalyserats av Radiolagsutredningenåterkallats genom tilläggsdirektiv.Kommitténs utredningsarbete skall varaavslutat senast vid utgången av år 1996.Kommittén om kulturpolitikensinriktning, (Ku1993:03, dir. 1993:24 och 1994:146),avgav betänkandetKulturpolitikens inriktning (SOU1995:84).TillståndsskyldighetenTillståndsskyldigheten och den nyateknikenGällande ordningSom framgår av beskrivningen ovan byggerskyddet i YGL för yttrandefriheten ibl.a. radio och television på principenom etableringsfrihet, men principen harinte helt kunnat genomföras, eftersomradiofrekvensspektrum är en begränsadresurs. Rätten att sända radioprogramgenom tråd är däremot inte begränsad avresursskäl.Radiolagen innehåller ingabestämmelser om vem som kan få etttillstånd att sända rikstäckanderundradioprogram. Däremot är det imotiven förutsatt att regeringen inteutan att underställa fråganskall ge någon tillstånd till sådanasändningar (se prop. 1977/78:91 ochprop. 1985/86:109).För närvarande har fem juridiskapersoner tillstånd till TV-sändningaroch till ljudradiosändningar som riktarsig till hela landet eller tillutlandet. De är ,, , ochSverigefinska Riksförbundet.Ett tillstånd att sända lokalradioomfattar endast ett sändningsområde.Ingen kan få mer än ett tillstånd, varesig direkt eller genom företag där manhar ett bestämmande inflytande.Tillstånd får inte ges till någon somger ut en dagstidning eller har ettbestämmande inflytande över ett företagsom ger ut en dagstidning eller till ettföretag i vilket någon som ger ut endagstidning eller har ett bestämmandeinflytande över ett dagstidningsföretaghar ett bestämmande inflytande.I propositionen påpekas att det förnärvarande är svårt att avgöra vilkasärskilda lagstiftningsbehov som den nyadigitaltekniken kan komma att medföra.Genom att frekvensutrymmet kan utnyttjasmer effektivt med den nya tekniken ärdet tänkbart att principen ometableringsfrihet kan utvidgas tillytterligare områden. Å andra sidan kandigitaltekniken komma att föra med signya regleringsbehov, t.ex. när detgäller krypteringssystem eller sändaroperatörernas verksamhet. Regeringenåterkommer enligt propositionen tilldessa frågor i samband med att ställningskall tas till förslagen i det nämndabetänkandet.MotionI motion 1995/96:K30 av . (fp) yrkande 1 begärs etttillkännagivande om en allmänavreglering av radio och TV och enöversyn av radio- och TV-lagstiftningenmed anledning av den nya digitalatekniken. Motionärerna vill understrykaatt den nya digitaltekniken kommer attinnebära att frekvensutrymmet kommer attkunna utnyttjas mer effektivt, och deanser det självklart att lagen, när dennya tekniken införs, måste ses över påså sätt att principen ometableringsfriheten vidgas. Det bördärför finnas en beredskap för att i detsammanhanget se över behovet avdetaljregleringar.I samma motion yrkande 2 begärs enutredning av yttrandefrihetsgrundlagensbestämmelser om fördelning avfrekvensutrymmet i syfte att säkramångfalden i etern.