bet · GK01TU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Ibudgetpropositionen talas sålunda om attanpassningen av svenska flygplatser tillSchengensamarbetet kommer att krävainvesteringar i storleksordningen . Utskottetnoterar att dessa investeringar intetäcks av de investeringsplaner förLuftfartsverket som presenteras ibudgetpropositionen. Därmed kan det inteuteslutas att staten tvingas tillskjutamedel till eller medgeen motsvarande sänkning av verketsinleveranser. Förfarandet kan knappastanses stå i överensstämmelse med den nyabudgetprocessen vars kanske viktigastesyfte är att ge statsmakternamöjligheter till en samladbudgetprövning och därmed en förbättradkontroll över statens utgifter. Medhänvisning till det anförda föreslårutskottet att med bifall tillmotion T220 (mp) avslår regeringensförslag rörande anpassning av svenskaflygplatser till krav.dels att utskottets hemställan under 55bort ha följande lydelse:55. beträffande anpassning avsvenska flygplatser tillSchengenavtalets kravatt med bifall till motion1996/97:T220 yrkande 17 avslår vadsom härom anförs ibudgetpropositionen,27. Regional tågtrafik (mom. 63)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 103 börjar med Utskottetövergår och slutar med avstyrksföljaktligen bort ha följande lydelse:Utskottet anser att omställningen tillett miljö- och naturanpassattransportsystem måste drivas kraftfulltoch inledas . Det ärnödvändigt att utredningsarbetet införett nytt trafikpolitiskt beslut blirallsidigt och grundas på kravet attutveckla ett hållbart transportsystem.En viktig utredningsfråga bör därförvara att klarlägga hur järnvägstrafikenskall kunna utvecklas till att bli ettbra alternativ för personresor ävenutanför landets huvudorter.Utskottet tillstyrker därför yrkandet imotion A430 (mp) om attKommunikationskommittén bör få i uppdragatt utreda möjligheterna till attutveckla regional snabbtågstrafik förpersonbefordran utanför huvudorterna.Vad utskottet nu anfört bör geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 63bort ha följande lydelse:63. beträffande regionaltågtrafikatt med bifall till motion1996/97:A430 yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,28. Höghastighetståg (mom. 64)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 103 börjar med Som framhålls och slutar med därför motionsyrkandet bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionT214 (fp) att tågtrafikens hastighet haren väsentlig betydelse för järnvägensmöjligheter att utvecklas i konkurrensmed andra färdmedel påtransportmarknaden. Tidigare studierinom har också visat att ettjärnvägsnät för höghastighetståg kanvara samhällsekonomiskt lönsamt. Enverksam åtgärd för att öka tågetskonkurrenskraft kan därför vara attsatsa på höghastighetståg med en maximalhastighet om . Förbättrade ochdelvis nya banor skulle kunna täcka demest frekventerade sträckornaStockholm-Jönköping-Köpenhamn,(via ) ochKöpenhamn-Göteborg-Oslo. Utskottet ansermot denna bakgrund att möjligheterna attutveckla ett trafiknät medhöghastighetståg bör vara en viktigutgångspunkt i den fortsatta planeringenav järnvägens infrastruktur.Vad utskottet nu anfört - och sominnebär att motion T214 (fp) tillstyrksi behandlad del - bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 64bort ha följande lydelse:64. beträffande höghastighetstågatt med bifall till motion1996/97:T214 yrkande 12 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,29. Kombinerade transporter (mom. 65)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 106 börjar med Utskottetförutsätter och slutar med denna del bort ha följande lydelse:Sedan det trafikpolitiska beslutet år1988 fattades av är det mycketovanligt att utskottet avger yttrandenpå en alltför detaljerad nivå om hurverksamheten inom en myndighet eller ettstatligt företag som affärsverket SJskall utformas. Emellertid anserutskottet i likhet med vad som framhållsi motion T313 (mp) att det ligger isamhällets intresse att minska de tungatransporterna på vägarna och att dessabör föras över till järnväg så långt detär möjligt. SJ:s försöksperiod medkombinerade transporter mellan Strömstadoch har enligt utskottetsbedömning pågått så pass attdet är svårt att göra en rättvisandeutvärdering. Det är av stor vikt för denframtida utvecklingen av de kombineradetransporterna att försöksperiodenförlängs och attspeditörerna får enchans att marknadsföra trafiken ochknyta samarbetspartner till sig. Dettabör som sin mening geregeringen till känna. Motion T313 (mp)tillstyrks följaktligen i denna del.Utskottet förutsätter att de frågor somväckts i de övriga motionerna om enutveckling av kombinerade transporterkommer att behandlas inom ramen förpågående utrednings- ochutvärderingsarbete. Med hänvisning tillvad som anförts är utskottet inte nuberett att ta något ytterligareinitiativ vad gäller utvecklingen avkombinerade transporter och biltåg.Utskottet avstyrker därför motionernaT211 (kd), T213 (kd), T214 (fp) och T518(s) i denna del. Syftet med motion T211(kd) torde dock bli tillgodosett.dels att utskottets hemställan under 65bort ha följande lydelse:65. beträffande kombineradetransporteratt med bifall till motion1996/97:T313 yrkande 2 och med avslagpå motionerna 1996/97:T211 yrkande 3,1996/97:T213 yrkande 6, 1996/97:T214yrkande 14 och 1996/97:T518 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,30. Kostnadsram för upphandling avpersontrafik (mom. 67)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 108 börjar med Utskottetvill och slutar med att tillgodoses bort ha följande lydelse:Utskottet vill erinra om att engrundläggande förutsättning för statenstrafikupphandling är att sådan tågtrafiksom är regionalpolitiskt motiverad mensom inte kan utföras på affärsmässigavillkor skall upphandlas. mening är det därför intemöjligt att bara prioritera sådantågtrafik som bedöms varautvecklingsbar. Det betyder attjärnvägstrafik som har ett stortregionalpolitiskt och socialt värde samtdär alternativ saknas ävenfortsättningsvis bör upphandlas. mening bör det vidareklarläggas att den tågtrafik som i dagupphandlas inte får minska. Riksdagenbör därför uttala att nuvarandeupphandlade trafikvolym skallsäkerställas. Regeringen bör vidareåterkomma i 1997 årskompletteringsproposition med enredovisning av vilken trafik somföreslås upphandlas för 1998.Vad utskottet nu anfört - och sominnebär att motion T208 (c) tillstyrks ibehandlad del - bör som sinmening ge regeringen till känna.Utskottets ställningstagande innebär attsyftet med motion T512 (s) tillgodoses.Motion T220 (mp) avstyrks i denna del.dels att utskottets hemställan under 67bort ha följande lydelse:67. beträffande kostnadsram förupphandling av persontrafikatt med bifall till motion1996/97:T208 yrkandena 22 och 23, medanledning av regeringens förslag ochmotion 1996/97:T512 samt med avslagpå motion 1996/97:T220 yrkande 2 idenna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,31. Kostnadsram för upphandling avpersontrafik (mom. 67)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 108 börjar med Utskottetkonstaterar och slutar med atttillgodoses bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att SJ enligtgällande trafikpolitiska riktlinjerendast utför lönsam tågtrafik. Denekonomiska kris som SJ för närvarandebefinner sig i innebär därför att statenmåste ta ett vidgat ansvar förupphandling av samhällsköpta tjänster.För såväl som 1999 bördärför kostnadsramen för köp avinterregional persontrafik höjas med 147miljoner kronor till sammanlagt 560miljoner kronor.Vad utskottet nu anfört - och sominnebär att motion T220 (mp) tillstyrksi behandlad del - bör som sinmening ge regeringen till känna. Syftetmed motionerna T208 (c) och T512 (s)torde därmed tillgodoses till väsentligdel.dels att utskottets hemställan under 67bort ha följande lydelse:67. beträffande kostnadsram förupphandling av persontrafikatt med bifall till motion1996/97:T220 yrkande 2 i denna del,med anledning av motionerna1996/97:T208 yrkandena 22 och 23 samt1996/97:T512 samt med avslag påregeringens förslag som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,32. Självständigare ställning förStatens väg- ochtransportforskningsinstitut (mom. 70)Tom , , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 110 börjar med I proposition och på s. 111 slutar med motion T904(m) bort ha följande lydelse:I proposition 1996/97:5 Forskning ochsamhälle presenteras regeringensforskningspolitik för åren 1997-1999.Där uttalas att den reform avkommunikationsforskningens organisationsom påbörjades genom 1993 årsforskningspolitiska beslut börfullföljas. Den nu gällande fördelningenav ansvar för övergripandekommunikationsforskning bör bibehållas.Utskottet delar regeringens uppfattningatt reform bör fullföljas.Detta gäller bl.a. principen attkommunikationsforskning, liksom annansektorsforskning, bör utföras ikonkurrens. Universitet, högskolor ochandra utförare skall ses som en samladresurs. Emellertid tvingas utskottet, ilikhet med bl.a. ochregeringen, konstatera attforskningsbeställarna, främst Vägverketoch , inte har kunnat leva upptill sitt ansvar för finansiering avsamhällsmotiverad forskning på det sättsom förutsattes i 1993 årsforskningspolitiska beslut. Statens väg-och transportforskningsinstitut (VTI)har inte givits de förutsättningar fören långsiktig utveckling som krävs föratt VTI skall kunna fylla rollen som ettkvalificerat . Om inte VTI ges möjlighet attutvecklas på ett sätt som motsvararbeställarnas krav finns enligtutskottets bedömning risk för attVägverket och börjar bygga uppegna forsknings- ochprovningsanläggningar, alternativtvänder sig till andra utförare med sinabeställningar. Enligt vad utskottet harinhämtat har införtbeställningsstopp i samband med ensamlad översyn av verketsforskningsengagemang, vilket harinneburit vissa svårigheter för intresse för VTI ärbegränsat. av VTI:sforskningsbudget utgör beställningarfrån Banverket.För att bli mer attraktivt på marknadenhar VTI föreslagit en uppbyggnad av nyaforskningsmiljöer inom områdenatätorternas trafik- ochtrafiksäkerhetsproblem,informationsteknik (trafiksimulering ochkörsimulator) samt trafik, transporteroch luftföroreningar. Regeringenkonstaterar i 1996 årsforskningsproposition att insatser inomsamtliga dessa områden är angelägna menanser att finansieringen av insatsernaär en fråga främst för KFB, Vägverketoch . Med hänsyn till att dethär rör sig också om tunga investeringarifrågasätter utskottet, i likhet medmotionärerna, om det är möjligt förforskningsbeställarna att bidra tillfinansieringen genom beställningar sommestadels avser begränsad tid.Nödvändiga investeringar torde krävalånefinansiering med långaavskrivningstider. Men VTI:s möjligheteratt ta upp stora lån är begränsade ochden återstående möjligheten, att erhållamedel över statsbudgeten, är stängd tillföljd av det statsfinansiella läget. Motden bakgrunden anser utskottet attförutsättningarna för en försäljning avVTI bör utredas. Vad utskottet haranfört beträffande VTI, vilket innebäratt motion T904 (m) tillstyrks, börriksdagen med anledning av motionen T904(m) ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 70bort ha följande lydelse:70. beträffande självständigareställning för Statens väg- ochtransportforskningsinstitutatt med bifall till motion1996/97:T904 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,33. Fortsatt ensamrätt för AB SvenskBilprovning att utförakontrollbesiktningar (mom. 75)Tom (), (),(), (), () och TorstenGavelin (fp) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 119 börjar med Som utskottet och slutar med T902 (c) yrkande 1 bortha följande lydelse:Riksdagen beslutade attden del av fordonskontrollen som utgörsav kontrollbesiktning och som utförs avAB skulle öppnas förkonkurrens. Detta var ett klokt beslutsom grundades såväl på omfattandeutredningsinsatser som påinternationella erfarenheter.Enligt utskottets mening har detfortsatta utredningsarbetet ochproblemen för ASB att klarakundtillströmningen inför somrarna visatatt det är nödvändigt att snarastkonkurrensutsätta fordonsprovningen.Utskottet anser att desamhällsekonomiska kostnaderna genom enavmonopolisering av fordonsbesiktningenkan nedbringas och verksamheten få enbättre kundanpassning utan attkvalitetsförluster uppstår. Det betyderbättre service till ett lägre pris förfordonsägarna. Genom lokalt anpassadelösningar och en friare etablering,exempelvis av ackrediterade verkstädersom får utföra kontrollbesiktningar, kanockså servicen på landsbygdenförbättras.Utskottet anser det därför väsentligtatt ASB:s monopol beträffandekontrollbesiktningen avskaffas.Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om avreglering ienlighet med tidigare beslut.Vad utskottet nu anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Av det anförda följer att utskottetavstyrker regeringens lagförslag ochförslag om att bör godkännadet som regeringen förordar om fortsattensamrätt för ASB att utförakontrollbesiktningar.Utskottets ställningstagande innebäratt syftet med följande motionsyrkandentorde få anses tillgodosett: T208 (c)yrkande 24, T213 (kd) yrkande 25, T214(fp) yrkande 9, T222 (m) yrkande 12 ochT902 (c) yrkande 1.dels att utskottets hemställan under 75bort ha följande lydelse:75. beträffande fortsattensamrätt för AB Svensk Bilprovningatt utföra kontrollbesiktningaratt med anledning avmotionerna 1996/97:T208 yrkande 24,1996/97:T213 yrkande 25, 1996/97:T214yrkande 9, 1996/97:T222 yrkande 12och 1996/97:T902 yrkande 1dels avslår regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1994:2043) omvissa besiktningsorgan påfordonsområdet,dels avslår regeringens förslag attriksdagen godkänner det somregeringen förordar om attAktiebolaget () skall ha fortsatt ensamrätt attutföra kontrollbesiktningar,dels som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,34. Utglesning av den periodiskafordonskontrollen (mom. 76)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 120 börjar med Utskottetanser och slutar med berörd del bortha följande lydelse:En ordning som innebär att flygandekontrollbesiktningar används i störreutsträckning än nu och att en ny bilinte skall behöva inställas förkontrollbesiktning förrän den är fem årgammal synes utskottet bättre än den somregeringen förordar. Mot bakgrund av EU-regler om en första kontrollbesiktningför bilar torde dock ensådan ordning inte kunna genomföras utanvidare. Regeringen bör därför enligtutskottets mening inom EU verka för attreglerna ändras så att förstakontrollbesiktning av nya bilar skallske när de är . sålunda anfört - och som tordetillgodose syftet med motion T208 (c)yrkande 25 i nu berörd del - börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna.Motion T220 (mp) yrkandena 19 och 20avstyrks.dels att utskottets hemställan under 76bort ha följande lydelse:76. beträffande utglesning avden periodiska fordonskontrollenatt med anledning av motion1996/97:T208 yrkande 25 i denna delsamt med avslag på motion1996/97:T220 yrkandena 19 och 20 somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,35. Premiering av skötsamma fordonsägare(mom. 77)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 121 börjar med Vadregeringen och slutar med behandladdel bort ha följande lydelse:Utskottet delar den i motion T208 (c)uttalade uppfattningen att uppskov medkontrollbesiktningar på sätt somregeringen föreslår inte är förenligtmed de höga krav på trafiksäkerhet somvi med rätta ställer på våramotorfordon.Vad utskottet nu anfört - och sominnebär att syftet med motion T208 (c)yrkande 25 i nu berörd del torde fåanses tillgosett - bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 77bort ha följande lydelse:77. beträffande premiering avskötsamma fordonsägareatt med anledning av motion1996/97:T208 yrkande 25 i denna delsom sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Anslag inom utgiftsområde 22Kommunikationer (mom. 1)Tom , , och (alla m)anför:Den 22 november 1996 beslutaderiksdagens majoritet, bestående avSocialdemokraterna och ,att fastställa ekonomiska ramar för deolika utgiftsområdena i den statligabudgeten och en beräkning av statensinkomster avseende . Samtidigtbeslutades om en preliminär fördelningav statens utgifter på utgiftsområdenför budgetåren 1998 och 1999.Moderata samlingspartiet har i parti-och kommittémotioner förordat en annaninriktning av den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken. Våra förslag syftartill att skapa förutsättningar för ettekonomiskt, kulturellt och socialtväxande . Genom en större enskildsektor och ett starkare civilt samhällekan både företag och människor växa.Massarbetslösheten kan steg för stegpressas tillbaka som densociala tryggheten också i andrabemärkelser kan öka genom att hushållenfår en större ekonomisk självständighet.Vi har föreslagit en långtgåendeväxling från subventioner och bidragtill kraftiga skattesänkningar för alla,främst låg- och medelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi om de människor somär i störst behov av gemensamma insatseroch som har små eller inga möjligheteratt påverka sin egen situation. Vi slårockså fast att det allmänna skalltillföras resurser för att på etttillfredsställande sätt kunna genomförade uppgifter som skall vara gemensamma.Rättsväsendet måste fungeratillfredsställande och försvaret skallvara så starkt att kanförsvaras.När majoritet nu genomriksdagsbeslutet den 22 november 1996valt en annan inriktning av politikendeltar vi inte i detaljbesluten. I dettasärskilda yttrande redovisar vi dock dendel av vår politik som berörutgiftsområde 22 Kommunikationer och somockså framgår av motion T222 (m). Vårttrafikpolitiska alternativ innebärbesparingar på sammanlagt 1,9 miljarderkronor jämfört med regeringens förslag.InfrastrukturVi anser att anslagen under dettaavsnitt kan reduceras med 1 450 miljonerkronor. Byggandet av vägar, byggandet avlänstrafikanläggningar ochnyinvesteringarna i stomjärnvägar kanminskas med 250, 100 respektive 650miljoner kronor. Investeringarna börupphandlas i konkurrens. Vidare bör enöversyn av planerade nyinvesteringargöras. De projekt som utifrån trans-porteffektivitet samt miljö- ochsäkerhetsskäl har den störstasamhällsekonomiska lönsamheten börprioriteras före andra vars genomförandekan behöva senareläggas.Genom en lägre investeringsnivå ochökad konkurrensupphandling avunderhållsinsatserna kan anslagen förväg- och järnvägsunderhåll minskas med200 respektive 100 miljoner kronorjämfört med regeringens förslag. Enlägre investeringsnivå och en ökadeffektivisering gör att anslagen tillVägverkets och administrationkan minskas med sammanlagt 150 miljonerkronor.SjöfartAv skäl som vi närmare redovisar iavsnitt 13 Sjöfartspolitik anser vi attanslaget Bidrag till sjöfarten för nästabudgetår kan reduceras med 100 miljonerkronor jämfört med regeringens förslag.Vi anser vidare att anslaget helt böravvecklas sikt.När det gäller anslaget Transportstödför har i enreservation till betänkande 1996/97:TU4konstaterat att avtalet mellan statenoch (u.b.) ligger påen för hög nivå. En annan trafikteknisklösning hade blivit billigare förstaten.Ersättning till förrikstäckande betalnings- ochkassaservicePosten AB hävdar att det krävs extraersättning för viss service. Inte minstRiksrevisionsverket, Konkurrensverketoch har pekat påatt det är mycket oklart om så ärfallet. Postens ekonomiska redovisningär fortfarande sådan att det inte gåratt klargöra om viss grundläggandeverksamhet verkligen behöver statligasubventioner. Intill dess att Posten ABkunnat belägga behovet av stöd anser viinte att någon ersättning bör utgå.Köp av interregional persontrafik påjärnvägDe olika transportmedlen bör tillåtasatt konkurrera på lika villkor. Dåutvecklas de färdsätt som ärsamhällsekonomiskt mest effektiva. Köpav olönsam järnvägstrafik kan intemotiveras så länge inga andra lösningartillåts eller prövas. Enkonkurrensutsättning av persontrafikenpå järnväg kan mycket väl leda till attnya trafikutövare, som kan köra nuolönsamma sträckor på kommersiellavillkor, etablerar sig. En avregleringav långväga busstrafik kan ocksåmöjliggöra resor på sådana sträckor utanstatliga subventioner. Av dessa skälanser vi att anslaget kan reduceras med100 jämfört medregeringens förslag.Bidrag till SMHIMindre än hälften av verksamhetär anslagsfinansierad. Vi anseratt det är angeläget att successivtbedriver sin verksamhet i meraffärsmässiga former. Därför böranslaget kunna minskas med 20 miljonerkronor i förhållande till regeringensförslag.2. Anslag inom utgiftsområde 22Kommunikationer (mom. 1)() anför:Folkpartiet liberalernas förslag tillbudget innebär i sina huvuddragsänkta skatter för företagande ochtillväxt med en stark rättviseprägelgenom en tydligare omsorg om de mestutsatta i och utanför . För enutförligare redovisning hänvisas tillreservation nr 48 i betänkande1996/97:FiU1. Vårt förslag tillutgiftsram för utgiftsområde 22, som var1 lägre änSocialdemokraternas och Centerpartietsförslag, har emellertid avslagits avriksdagen i budgetprocessens förstasteg. Då budgetförslag ären helhet är det i detta andra steg intemeningsfullt att fullfölja våraanslagsyrkanden.Den grundläggande förändring som vivill ha inom trafikpolitiken är avre-glering. Som liberaler är vi motståndaretill alla former av monopolbildning varesig de är offentliga eller privata. Viär övertygade om att både den enskildeoch miljön vinner på om det gesmöjlighet till mer konkurrens inom allatransportslag. Individen gynnas genomlägre priser och bättre service ochmiljön genom att miljövänligatransporter blir billigare genomkonkurrens.Vi liberaler vill skapa ett samhälledär människor, idéer och varor kan resa,förmedlas och transporteras snabbt ocheffektivt. Kommunikationer ärsamhällskroppens blodomlopp ochnervsystem. Väl utbyggda kommunikationerinom är nödvändigt förnäringsliv och sysselsättning i alladelar av landet. Resor till och frånarbetet, serviceställen ochfritidsaktiviteter är viktiga för ettfungerande vardagsliv. Godakommunikationer med utlandet är enförutsättning för våra ökandeinternationella kontakter.Principerna i riksdagenstrafikpolitiska beslut stod bl.a.Folkpartiet liberalerna bakom. Viförutsåg i en reservation redan då attde åtgärder för att förverkliga beslutetsom föreslogs av den dåvaranderegeringen inte skulle komma att ledatill målet. Det har dessvärre visat sigvara sant.Staten har ett övergripande ansvar förkommunikationernas goda funktion.Insatser i kommunikationssystemen är iprincip av två slag: dels åtgärder föratt undanröja flaskhalsproblem, delsoffensiva insatser för att stimulera enönskvärd utveckling. Trafikensmiljöpåverkan varierar starkt. Rättutformade ekonomiska styrmedel kan påsikt leda till lägre totalmiljöbelastning. Den fria konkurrensengaranterar lägsta kostnad förtrafikanten på efterfrågad kvalitet.Monopol bromsar utvecklingen och börundanröjas. Statens övergripande ansvarinnebär inte att staten har någotförsteg som trafikutövare. Tvärtom ärdet angeläget att rollerna som ansvarigmyndighet och operatör klart skiljs åt.Säkerhetsarbetet måste bli effektivare.Hela trafikpolitiken ses för närvarandeöver av den parlamentariskaKommunikationskommittén. Efter det attkommitténs arbete har slutförts kommerriksdagen att få ta ställning till denframtida trafikpolitiken.I dagens ekonomiskt ansträngda läge ärdet viktigt att alla sektorer avsamhället är med på besparingar. Vividhåller därför vårt förslag i vårmotion med anledning av vårbudgeten attramen för utgiftsområdet skall minskasmed . Denna minskningfördelas så att 1,1 miljard kronorsparas genom långsammare takt iinvesteringarna i infrastruktur och 200miljoner kronor på anslaget Bidrag tillsjöfarten.Trafiksektorn kännetecknas fortfarandeav alltför många regleringar ochmonopolbildningar. Folkpartietliberalerna vill främja konkurrensmellan olika företag för attkonsumenternas behov skall tillgodosestill rimliga priser. Som det ser ut är priserna inom mångatransportgrenar alltför höga eftersomkonkurrensen är eftersatt.