bet · GJ01TU18 · 1996-04-23 00:00:00 — sektorsansvar inom vägtransportsystemet m.m. I betänkandet tillstyrker utskottetregeringens förslag i proposition1995/96:131 om sektorsansvarinom vägtransportsystemet. Riks- dagenbör enligt förslaget godkänna attVägverket såsom statens företrädare påcentral nivå skall ha ett samlat ansvar,s.k. sektorsansvar, förvägtransportsystemets miljöpåverkan,trafiksäkerhet, tillgänglighet,framkomlighet och effektivitet samt förfrågor som rör väginformatik, fordon,kollektivtrafik, handikappanpassning,yrkestrafik och tillämpad forsknings-,utvecklings- ochdemonstrationsverksamhet inomvägtransportsystemet. Vidaretillstyrker utskottet regeringensförslag att bör godkänna attförarprövning enligtkörkortslagstiftningen ävenfortsättningsvis bedrivs inom ramen förVägverkets organisation.I betänkandet behandlas och avstyrksyrkanden i en m-motion om bolagiseringav och omregeringens bedömning av hur Vägverketsansvar för att stärka kollektivtrafikenskonkurrenskraft bör preciseras.Vidare behandlas och avstyrks - medhänvisning till pågåendeutredningsarbete o.d. - yrkanden i enfp-motion om eventuella förändringar avmyndighetsstrukturen inom trafiksektorn,om att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om hurresmöjligheterna för funktionshindradesnabbt kan förbättras och omcentralisering av ledningsansvaret förtrafikövervakningen.Till betänkandet är fogat fyrareservationer. I den första av dessayrkar mp-ledamoten avslag påpropositionen. Vidare reserverar sig m-,c- och fp-ledamöterna till förmån för m-yrkandet om bolagisering av Vägverketsproduktionsdivision. M-ledamöternareserverar sig också till förmån för m-yrkandet om kollektivtrafikenskonkurrenskraft. Slutligen reserverarsig fp-ledamoten till förmån för fp-yrkandet om centralisering avtrafikövervakningen. Regeringen ()föreslår i proposition 1995/96: 131 omVägverkets sektorsansvar inomvägtransportsystemet m.m.1. att godkänner attVägverket som statens företrädare påcentral nivå skall ha ett samlat ansvar,s.k. sektorsansvar, för helavägtransportsystemets miljöpåverkan,trafiksäkerhet, tillgänglighet,framkomlighet och effektivitet samt förfrågor som rör väginformatik, fordon,kollektivtrafik, handikappanpassning,yrkestrafik och tillämpad forsknings-,utvecklings- ochdemonstrationsverksamhet inomvägtransportsystemet,2. att godkänner attförarprövningen skall ingå inomVägverkets organisation,3. att godkänner attVägverket får utnyttja anslaget A 2.Drift och underhåll av statliga vägarför att utöver vad tidigarebeslutat om- bekosta informationsverksamhet inomramen för sektors- ansvar,- bekosta projektledning ochadministration som uppkommer till följdav den internationellavägorganisationen ,- bekosta övriga förberedelsearbeteninför PIARC:s 10:e vinterkongress varvidianspråktagna medel sedan skallåterbetalas till anslaget efterkongressen,4. att bemyndigar regeringen- att besluta om att Vägverketfinansiellt får stödja utvecklings- ochde- monstrationsverksamhet som är avprincipiell eller strategiskbetydelse för vägtransportsystemetsutveckling,- att besluta om att fårbekosta åtgärder som är av betydelseför vägtransportsystemets utveckling ide fall det inte finns någon annanhuvudman som har ett entydigt ansvar,- att besluta om att i vissafall finansiellt får stödja åtgärderinom vägtransportsystemet som är avbetydande samhällsintresse även då annanhuvudman finns,- att besluta om ansökan om deneuropeiska gemenskapens finansiellabidrag till de svenska delarna av detranseuropeiska transportnätverken,- att besluta om fördelning av deneuropeiska gemenskapens finansiellabidrag till de svenska delarna av detranseuropeiska transportnätverken,- att besluta om hur redovisningen av deneuropeiska gemenskapens finansiellabidrag till de svenska delarna av detranseuropeiska transportnätverken skallske,- att de statliga garantierna förHaningeleden 2:1 och 2:2 får utnyttjasför den vägstandard som av regeringenbedöms mest lämplig. 1995/96:T48 av m.fl. (fp)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en framtida omstruktureringav ,2. att beslutar attregeringen återkommer till medförslag till hur resmöjligheterna förfunktionshindrade snabbt kan förbättras,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att ledningsansvaret förtrafikövervakningen samlas hosRikspolisstyrelsen.1995/96:T49 av Per m.fl. (m)vari yrkas1. att avslår proposition1995/96:131 i de delar som berörVägverkets ansvar för stärkandet avkollektivtrafikens konkurrenskraft ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att renodlaVägverkets myndighetsroll. 1 Propositionens huvudsakliga innehåll1.1 sektorsansvar förvägtransportsystemetVägverkets huvuduppgift är att svara förstatens väghållning. I propositionenerinras om att sedan början av1990-talet successivt fått utökadearbetsuppgifter vilka rörvägtransportsystemet som helhet. Så harskett genom att vissa myndigheter lagtsned och deras arbetsuppgifter överförtstill eller genom att andraarbetsuppgifter lagts på verket. Syftetmed propositionen är enligt regeringenatt i ett sammanhang redogöra förVägverkets uppgifter samt att föreslå enprecisering av verkets ansvar ochbefogenheter i dess nya roll somsektorsmyndighet förvägtransportsystemet.Med vägtransportsystem avses enligtregeringen det system som vägen och dessnärliggande område bildar tillsammansmed trafikanter och fordon i samband medperson- och godstransporter på väg.Regeringen föreslår att riksdagengodkänner att som statensföreträdare på central nivå skall ha ettsamlat ansvar, s.k. sektorsansvar, förvägtransportsystemets miljöpåverkan,trafiksäkerhet, tillgänglighet,framkomlighet och effektivitet samt förfrågor som rör väginformatik, fordon,kollektivtrafik, handikappanpassning,yrkestrafik och tillämpad forsknings-,utvecklings- ochdemonstrationsverksamhet inomvägtransportsystemet.I anslutning till detta förslagframhåller regeringen som sin bedömningatt bör vara samlande ochpådrivande inom ramen för sitt sektorsansvar för vägtransportsystemet. Verketbör däremot inte ta ett operativt ansvarinom områden där en annan huvudman harett entydigt ansvar enligt tidigarebeslut. arbete bör syftatill att de trafik- och miljöpolitiskamålen uppnås.Utöver denna bedömning avsektorsansvaret i sin helhet redovisarregeringen också bedömningar av hurvissa delar av sektorsansvaret, ochdärmed förenade befogenheter, börpreciseras. Regeringen framhållersålunda som sin bedömning att Vägverketinom ramen för sitt sektorsansvar bör- aktivt verka för ett miljöanpassatvägtransportsystem i syfte att bidratill att de trafik- och miljöpolitiskamålen uppnås,- säkerställa att trafiksäkerhetsarbetetbedrivs resultatinriktat inom helavägtransportsystemet och att arbetetsamordnas på central nivå,- aktivt verka för attfordonsutvecklingen och utvecklingeninom väginformatiken, dvs. tillämpningenav informationsteknik inom områdenafordon och väg, sker i syfte att uppnåde trafik- och miljöpolitiska målen medbeaktande av de näringspolitiska målen,- verka för att kollektivtrafikenskonkurrenskraft stärks inom helavägtransportsystemet,- verka för att hänsyn tas tillfunktionshindrades behov inom helavägtransportsystemet samt atthandikappanpassningen av kollektivafärdmedel samordnas,- verka för en trafiksäker, miljövänligoch effektiv yrkestrafik som bedrivsunder lika konkurrensvillkor mellanföretagen,- aktivt verka för att samhällsmotiveradtillämpad forsknings-, utvecklings- ochdemonstrationsverksamhet sker i syfteatt uppnå de trafik- och miljöpolitiskamålen.1.2 Anslagsfrågor i samband VägverketssektorsansvarRegeringen framhåller att Vägverketsverksamhet kan delas in i treverksamhetsgrenar, nämligenvägtransportsystemet (sektorsansvaret),det statliga vägnätet och övrigamyndighetsuppgifter. Av dessa svarar detstatliga vägnätet för den heltdominerande belastningen på sjättehuvudtitelns anslag A 2. Drift ochunderhåll av statliga vägar. För år 1996har under detta anslag anvisat5,. Enligt Vägverketsbedömning, som återges i propositionen,kommer av detta belopp att användasför drift och underhåll av det statligavägnätet. Resterande del kommer attanvändas för verksamhet inomvägtransportsystemet/sektorsansvaret () samt för vissa myndighetsuppgifter ().De finansiella konsekvenserna av attVägverket ålagts ett sektorsansvar förvägtransportsystemet har varit -fortsätter regeringen - att anslagetDrift och underhåll av statliga vägarsuccessivt har belastats med dekostnader som de för nyauppgifterna medfört. Väsentligabemyndiganden att utnyttja anslagetsaknas emellertid för att Vägverketskall kunna fullgöra alla sinauppgifter.Regeringen framhåller mot den angivnabakgrunden att bör få utnyttjadet nämnda anslaget för att, utöver deändamål som harbeslutat om,- bekosta informationsverksamhet inomramen för sektorsansvar,- finansiellt stödja utvecklings- ochdemonstrationsverksamhet som är avprincipiell eller strategisk betydelseför vägtransportsystemets utveckling,- bekosta åtgärder som är av betydelseför vägtransportsystemets utveckling ide fall det inte finns någon annanhuvudman som har ett entydigt ansvar,- finansiellt stödja åtgärder inomvägtransportsystemet som är av betydandesamhällsintresse även då annan huvudmanfinns.1.3 Anslagsfrågor i samband med PIARC:s10:e vinterkongressAv propositionen framgår att deninternationella vägorganisationenPermanent ofRoad Congresses (PIARC) kommer att hållasin 10:e vinterkongress i år 1998med som arrangör. Regeringenföreslår att godkänner attVägverket får belasta det nämndaanslaget Drift och underhåll av statligavägar dels för de personalkostnader förprojektledning och administration somuppkommer till följd av arrangemanget,dels för övriga förberedelsearbeteninför kongressen. Avsikten är attkongressen skall finansieras via de ca 1000 deltagarnas avgifter och ettförväntat överskott från en parallelltmed kongressen anordnad utställning.Anslagsmedel som används för andrakostnader än de nämndapersonalkostnaderna för projektledningoch administration skall därföråterföras till anslaget efterkongressen.1.4 FörarprövningRegeringen erinrar om beslutatt skulle läggasned vid utgången av och attdess arbetsuppgifter skulle föras övertill (prop. 1992/93:2, bet.TU4, rskr. Därvid undantogriksdagen dock förarprövning enligtkörkortslagstiftningen och uppdrog åtregeringen att överväga frågan omförarprövningens organisatoriskahemvist. konstaterade att deuppgifter som skulle komma attöverta var av såväl föreskrivande somtillämpande karaktär och att det varväsentligt att en tydlig organisatoriskåtskillnad gjordes mellan dessaprincipiellt skilda uppgifter.Förarprövningen skulle därför flyttasfrån Vägverket.I propositionen redogör regeringen förde överväganden som ägnats frågan, bl.a.i betänkandet Förarprövare (SOU1993:34). I detta föreslogs att en nymyndighet skulle skapas för att skötaförarprövningen och tillsynen avtrafikskolorna. Regeringen framhålleratt det av kostnadsskäl inte är aktuelltatt upprätta en ny central myndighet.Mot bakgrund bl.a. av vissa EU-bestämmelser om körkort, som skall börjatillämpas , ochVägverkets sektors- och resultatansvarför trafiksäkerheten, finns det enligtregeringen förutsättningar för en godkvalitetssäkring av förarproven omverksamheten behålls inom . Regeringen föreslårföljaktligen att godkänner attförarprövningen skall ingå i Vägverketsorganisation.1.5 Infrastrukturbidrag från EuropeiskaunionenRegeringen föreslår att den av riksdagenbemyndigas- att besluta om ansökan om deneuropeiska gemenskapens finansiellabidrag till de svenska delarna av detranseuropeiska transportnätverken,- att besluta om fördelning av deneuropeiska gemenskapens finansiellabidrag till de svenska delarna av detranseuropeiska transportnätverken,- att besluta om hur redovisningen av deneuropeiska gemenskapens finansiellabidrag till de svenska delarna av detranseuropeiska transportnätverken skallske.Regeringen framhåller att den i avvaktanpå behandling har ansökt ombidrag till investeringar i det svenskatranseuropeiska transportnätverketenligt de anvisningar som EG harbeslutat. I sammanhanget bör nämnas attde transeuropeiska transportnätverkenbehandlas i trafikutskottets yttrande1995/96:TU2y om EU:s regeringskonferens1996 till utrikesutskottet. För år 1995har - framgår det av yttrandet - densvenska delen av den s.k. Nordiskatriangeln tilldelats 6,5 miljoner ecuoch kust-till-kust-delen avÖresundsförbindelsen 10 miljoner ecu,med 5 miljoner ecu var för ochDanmark. Härtill kommer bidrag med 2,5miljoner ecu till några svenskautvecklingsprojekt inomflygtrafikledning. (En ecu motsvarar förnärvarande ca . )1.6 Vägstandard på HaningeledenRegeringen föreslår att den av riksdagenbemyndigas att besluta att de statligagarantierna för 2:1 och 2:2får utnyttjas för den vägstandard somregeringen bedömer mest lämplig. Somskäl för förslaget anför regeringenbl.a. följande: EnligtDennisöverenskommelsen () harparterna överenskommit attSödertörnsleden, som utgör del av detövergripande och strategiskavägprojektet iStockholms län, på sträckanJordbro-Flemingsberg skall utföras somen två-fältig, väg.Riksdagen har beslutat omstatliga garantier för byggandet avvissa delar av Södertörnsleden (prop.1993/94:86, bet. TU24, rskr. Dessadelar är bl.a. Haningeleden 2:1 och 2:2med statliga lånegarantier på 48 resp.66 miljoner kronor (prisnivå den 1januari 1992.) Garantierna avservägprojekt enligt de iDennisöverenskommelsen angivnaförutsättningarna, dvs. en två-fältig, 9meter bred väg. har funnit attförväntade trafikmängder på vägdelarna ifråga kan motivera en vägoch att kostnaderna härför inte kommeratt överstiga de i riksdagsbeslutetangivna kostnaderna. Regeringenframhåller att nuvarande bemyndigandeninnebär att de statliga garantierna förHaningeleden 2:1 och 2:2 endast får tasi anspråk för en utbyggnad av en 9 meterbred väg. För att staten skall hakontroll över kostnadsutvecklingen av deolika projekten inomDennisöverenskommelsen skall väsentligaavvikelser i projekten, i fråga omstandard/utformning och budget jämförtmed vad som ursprungligen angivits,redovisas för och underställasdess prövning. En vägbredd istället för på vägdelarna ifråga utgör en sådan väsentligavvikelse. Den sammanlagda budgeten förHaningeleden 2 väntas dock inteöverskrida de av tidigarebeviljade lånegarantierna.1.7 Interna fonder hos SOS Alarm SverigeABI propositionen erinras om att riksdagenvåren 1994 bemyndigade regeringen attgodkänna bl.a. ett alarmeringsavtalmellan staten och (prop. 1993/94:150 bil. 6, bet. TU28,rskr. I alarmeringsavtalet, som ihuvuddrag återgavs i den nämndapropositionen, hade överenskommits attstaten skulle täcka sin andel avinvesteringar vid SOS-centralerna iStockholm, och genombl.a. upplösning av de interna fondernavid dessa centraler. Statens andel av deinterna fonderna vid övriga SOS-centraler skulle omvandlas tillinvesteringsfonder i bolaget.I den nu aktuella propositionenframhålls att styrelsen i bolaget harpåtalat att ändrad lagstiftning harmedfört att det inte är möjligt attomvandla ifrågavarande fonder tillinvesteringsfonder. Styrelsen har därförföreslagit att dessa fonder i ställetskall omvandlas till fritt eget kapital.Regeringen säger sig ha för avsikt att isamband med kommande bolagsstämma i vidta de åtgärder sombehövs för att genomföra styrelsensförslag.2 Motionsförslag2.1 Vissa organisatoriska frågorI motion T48 (fp) framhålls attingenting som sägs i propositionen fårutgöra hinder mot att man i framtideneventuellt omstrukturerar organisationenför hela trafiksektorn. Så kan t.ex. skegenom att en trafikmyndighet svarar förall myndighetsutövning och en annansvarar för att nätet upprätthålls.Motionärerna yrkar att som sinmening skall ge regeringen till kännavad de sålunda anfört om en framtidaomstrukturering av Vägverket.I motion T49 (m) framhålls attVägverkets dubbla roll som bådemyndighet och en aktör inomanläggningssektorn är olycklig. Underflera år har - fortsätter motionärerna -de statliga verken utvecklats i riktningmot ett tydligare och mer renodlatmyndighetsansvar. Dettaförändringsarbete har dock avstannatbeträffande efter fjolåretsriksdagsbeslut att inte genomföra enbolagisering av verketsproduktionsdivision. I ett första stegbör enligt motionenproduktionsdivisionen bolagiseras. Dettaär nödvändigt för att garanterakonkurrensneutralitet och myndighetenstrovärdighet vid upphandling av denkonkurrensutsattaproduktionsverksamheten. I det längreperspektivet finns inga motiv -understryker motionärerna - för att enfullt konkurrensutsatt verksamhet skallägas av staten. Den långsiktigt bästalösningen för en bolagiseradproduktionsverksamhet är därför enprivatisering. Det ger möjlighet tilltillförsel av riskvilligt kapital ochutveckling av verksamheten. leder det till en renodling avmyndighetsrollen och en koncentration påupphandlingsverksamheten.2.2 sektorsansvarI motion T49 (m) kritiseras regeringensbedömning att inom ramen försitt sektorsansvar bör verka för attkollektivtrafikens konkurrenskraftstärks inom hela vägtransportsystemet.Hur detta mer konkret skall ske angesinte i propositionen - sägermotionärerna - på annat sätt än attregeringen framhåller att böröverväga hur ekonomiska styrmedel skallanvändas och hur dessutredningskompetens bör utvecklas.Formuleringen skapar ett bretttolkningsutrymme som kan resultera iicke önskvärda effekter.Kollektivtrafiken inomvägtransportsystemet, dvs. huvudsakligenbusstrafik, kan inte ses isolerad frånannan kollektivtrafik och andratransportalternativ. På längre sträckorkan till exempel järnvägen vara ett urflera perspektiv fördelaktigarealternativ. På kortare sträckor kandetsamma gälla för cykeln. Att stärkabusstrafikens konkurrenskraft, genomtill exempel subventioner, kan således -betonar motionärerna - leda till attresenärerna väljer bortsamhällsekonomiskt och miljömässigtbättre transportalternativ.I motion T48 (fp) utgår motionärernafrån regeringens bedömning att Vägverketinom ramen för sitt sektorsansvar börverka för att hänsyn tas tillfunktionshindrades behov inom helavägtransportsystemet och atthandikappanpassningen av kollektivafärdmedel samordnas. Tankarna ipropositionen är goda - betonarmotionärerna - men de präglas för mycketav ord och för litet av handling.Motionärerna yrkar att riksdagenbeslutar att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag till hurresmöjligheterna för funktionshindradesnabbt kan förbättras.Som utskottet framhållit i detföregående är det regeringens bedömningatt inom ramen för sittsektorsansvar bör verka för entrafiksäker, miljövänlig och effektivyrkestrafik som bedrivs under likakonkurrensvillkor mellan företagen. Medutgångspunkt i denna och andrabedömningar om yrkestrafiken somredovisas i propositionen framhålls imotion T48 (fp) att regeringen böröverväga en central ledning av polisensarbete med trafikövervakning genom attinrätta en särskild enhet förtrafikövervakning inomRikspolisstyrelsen. En sådan enhet bör -betonar motionärerna - ges ettledningsansvar för 1en trafikövervakningsom omfattar all trafik, inte barayrkestrafik, och som avser tekniskfordonskontroll genom flygandeinspektioner, nykterhets- ochhastighetskontroller m.m.3 Utskottets ställningstagandeSom utskottet framhållit i detföregående syftar regeringen medpropositionen främst till att föreslåen precisering av ansvar ochbefogenheter i dess nya roll somsektorsmyndighet förvägtransportsystemet.Utskottet tillstyrker regeringensförslag att godkänner attVägverket såsom statens företrädare påcentral nivå skall ha ett samlat ansvar,s.k. sektorsansvar, förvägtransportsystemets miljöpåverkan,trafiksäkerhet, tillgänglighet,framkomlighet och effektivitet samt förfrågor som rör väginformatik, fordon,kollektivtrafik, handikappanpassning,yrkestrafik och tillämpad forsknings-,utvecklings- ochdemonstrationsverksamhet inom väg-transportsystemet.Vad gäller frågan om eventuellaförändringar av myndighetsstruktureninom trafiksektorn, som behandlas imotion T48 (fp), vill utskottet erinraom att (dir.1994:140) bl.a. har att överväga om detbehövs en förändring i fråga om dennuvarande ansvarsfördelningen mellanstatliga myndigheter som deltar ikommunikationsplaneringen. (dir. 1995:77) attutreda förutsättningarna för och värdetav att slå samman tillsynsverksamheteninom ,ochJärnvägsinspektionen till en myndighet.I avvaktan på resultatet av dessakommittéers arbete är utskottet inte försin del berett att förorda någonriksdagens åtgärd med anledning avyrkande 1 i motion T48 ( fp). Yrkandetavstyrks därför.Så sent som i december förra åretbeslutade att upphäva sittvåren 1994 fattade beslut ombolagisering, per , avVägverkets produktionsdivision (prop.1995/96:91, bet. TU11, rskr. 130).Utskottet är inte för sin del berett attförorda att omprövar 1995 årsbeslut. Motion T49 (m) yrkande 2 om enbolagisering och privatisering avVägverkets produktionsdivision avstyrksföljaktligen.Utskottet delar regeringens uppfattningatt inom ramen för sittsektorsansvar bör verka för attkollektivtrafikens konkurrenskraftstärks inom hela vägtransportsystemet.Självfallet förutsätter utskottet attverket därvid iakttar de trafik- ochmiljöpolitiska mål som ställtsig bakom. Utskottet delar sålunda intede i m-motionen uttalade farhågorna attVägverket skulle verka för att stärkabusstrafikens konkurrenskraft på ettsådant sätt att resenärerna väljer bortsamhällsekonomiskt och miljömässigtbättre transportalternativ. Med detanförda avstyrker utskottet yrkande 1 imotion T49 (m).I likhet med de motionärer som stårbakom motion T48 (fp) delar utskottetregeringens uppfattning att Vägverketinom ramen för sitt sektorsansvar börverka för att hänsyn tas tillfunktionshindrades behov inom helavägtransportsystemet samt atthandikappanpassningen av kollektivafärdmedel samordnas. Som framgår avpropositionen föreslårSamreseutredningen i sitt betänkandeAllmänna kommunikationer - för alla? (SOU:1995:70), som överlämnades tillregeringen , atttrafikhuvudmännen skall ta ett ökatansvar för den kommunala färdtjänsten,riksfärdtjänsten och sjukresorna. Genomatt öka tillgängligheten tillkollektivtrafiken kan - enligtutredningen - fler resenärer, t.ex.funktionshindrade och äldre, resa medkollektiva färdmedel. Enligt vadutskottet erfarit avser regeringen attförelägga förslag på grundvalav betänkandet under nästa års riksmöte.I avvaktan härpå - och med beaktande avbetydelsen av sektorsansvar inu aktuellt avseende - avstyrkerutskottet yrkande 2 i motion T49 (fp) omatt bör vända sig tillregeringen med begäran om förslag tillhur resmöjligheterna förfunktionshindrade kan förbättras.Vad gäller kravet i motion T48 (fp) påatt ledningsansvaret förtrafikövervakningen bör samlas hosRikspolisstyrelsen vill utskottet erinraom att motionsyrkanden med sammainnebörd har behandlats avjustitieutskottet, senast i dess avriksdagen godkända betänkande1994/95:JuU14. I detta avvisades tankenpå en centralisering av ledningsansvaretför trafikövervakningen med hänvisningbl.a. till att regeringen uppdragit åtRikspolisstyrelsen att verka för enreformering av övervakningen inom ramenför nuvarande decentraliseradeorganisation. En sådan reformeringpågår, enligt vad utskottet erfarit.Någon anledning synes därför inteföreligga att ompröva ifrågavaranderiksdagsbeslut. Motionsyrkandet avstyrksföljaktligen.Utskottet tillstyrker regeringensförslag att godkänner attförarprövningen skall ingå i Vägverketsorganisation.Utskottet har ingen erinran mot attVägverket får använda anslaget A 2.Drift och underhåll av statliga vägarför de ändamål som regeringen anger (seavsnitten 1.2 och 1.3 ovan). Avregeringens hemställan framgår inte attkostnaderna för vissa av de angivnaändamålen skall belasta det nämndaanslaget i enlighet med den ipropositionen uttalade avsikten.