bet · GK01AU4 · 1996-12-03 00:00:00 — Detta bör ges regeringen tillkänna.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet regeringens förslag ochtillstyrker motion A4 i berörd del.dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande företrädesrätt för deltidsanställdaatt dels med bifall till motion 1996/97:A4 yrkande 14 och medanledning av motion 1996/97:A2 yrkande 6 avslår propositionen imotsvarande del, dels med anledning av motion 1996/97:A4 yrkande 15 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,25. Förstärkta rättigheter för deltidsanställda (mom. 22)() anserdels att den del av utskottets yttrande i avsnittet Företrädesrätt fördeltidsanställda under rubriken överväganden som börjar med Äveni? och slutar med motion A814? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening måste emellertid de deltidsanställdas ställningstärkas ytterligare så att deltidsanställda får verkliga möjligheter atterhålla fler arbetstimmar.För det första bör företrädesrätten gälla samtliga arbetsgivarensdriftsenheter på orten och inte bara den egna driftsenheten. Den av regeringenföreslagna begränsningen minskar den åsyftade effekten av förslaget.För det andra, när det gäller det föreslagna kravet att den deltidsanställdeskall ha tillräckliga kvalifikationer för de nya arbetsuppgifterna anserutskottet att det räcker att den deltidsanställde efter ett rimligtinlärnings- eller inskolningsskede kan anförtros de nya arbetsuppgifterna.Detta är av särskild vikt eftersom deltidsanställda ofta inte fått del avkompetensutveckling och allmänt sett har en svagare ställning påarbetsplatsen.Slutligen måste arbetsgivarens inflytande över valet av anställningsformbegränsas i lagstiftningen. Regeringens förslag saknar incitament förarbetsgivarna att organisera sin verksamhet så att möjligheterna till högresysselsättningsgrad för deltidsanställda ökar. Arbetsgivarens rätt attoberoende av verkliga behov välja deltidsanställning som anställningsformmåste inskränkas med rättsliga medel. Endast om det finns sakliga skäl i formav att en påtaglig störning uppkommer i verksamheten bör undantag medges.Regeringen bör skyndsamt återkomma med erforderliga lagförslag.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslagmed det tillkännagivande som följer av motion A3 i berörd del. Även motionA716 får anses tillgodosedd med det anförda.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande förstärkta rättigheter för deltidsanställdaatt med anledning av motionerna 1996/97:A3 yrkandena 7-9 och1996/97:A716 yrkande 2 samt med avslag på motion 1996/97:A5 yrkande 8 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,26. Förstärkta rättigheter för deltidsanställda (mom. 22)() anserdels att den del av utskottets yttrande i avsnittet Företrädesrätt fördeltidsanställda under rubriken övervägande som börjar med Även i?och slutar med motion A814 ? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att den föreslagna företrädesrätten är ett värdefullttillskott till de arbetsrättsliga reglerna. Av skälen för regeringens förslagframgår bl.a. följande: Det är värt att påpeka att bestämmelsen inte ger arbetstagarsidan någon rättatt styra hur arbetsgivaren lägger upp sin verksamhet, t.ex. genom att krävaatt arbetsgivaren skall inrätta tjänster med sådana arbetstidsmått attarbetstagarnas önskemål tillgodoses fullt ut. Inte heller ger bestämmelsenarbetstagarsidan rätt att påfordra att arbetstagare omplaceras eller flyttasomkring så att deras önskemål tillgodoses fullt ut. När arbetsgivaren harbehov av ytterligare arbetskraft måste dock en samlad avvägning göras varvidhänsyn måste tas till en arbetstagares berättigade krav på högrearbetstidsmått. Arbetsgivare och arbetstagare bör därutöver gemensamt strävaefter en ökad andel heltidsanställningar. ?Enligt utskottets mening bör den föreslagna bestämmelsen skärpas så att detblir en rättighet för den deltidsanställde att få företräde till en vakanttjänst. Vidare anser utskottet att den företrädesrätt som deltidsanställdaskall få enligt förslaget är svagare än den företrädesrätt som en uppsagdarbetstagare har enligt 25 § anställningsskyddslagen. Skälet till detta är attdet beträffande deltidsanställdas företrädesrätt saknas möjlighet förarbetstagarorganisationen att begära att företrädesrätten skall utsträckastill arbetsgivarens samtliga driftsenheter på orten.Regeringen bör skyndsamt återkomma med lagförslag till i enlighetmed det anförda.Det anförda innebär att motion A5 tillstyrks i berörd del.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande förstärkta rättigheter för deltidsanställdaatt med anledning av 1996/97:A5 yrkande 8 och med avslag påmotionerna 1996/97:A3 yrkandena 7-9 och 1996/97:A716 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,27. Övergångsproblem med parallella regler för uppsägningstid (mom. 24)() anserdels den del av utskottets yttrande i avsnittet Ikraftträdande ochövergångsbestämmelser under rubriken överväganden som börjar med Det är? och slutar med berörd del? bort ha följande lydelse:Utskottet delar farhågor att det blir problem vid denpraktiska handläggningen att tillämpa två parallella system vid beräkning avuppsägningstiden. Detta problem måste lösas, och utskottet föreslår attriksdagen ger regeringen i uppdrag att återkomma med ett förslag för attundanröja övergångsproblematiken. I övrigt har utskottet inget att anföra motregeringens förslag. Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottet motionA4 i berörd del och avstyrker regeringens förslag i motsvarande del.dels att utskottets hemställan under 24 bort ha följande lydelse:24. beträffande övergångsproblem med parallella regler föruppsägningstidatt med anledning av motion 1996/97:A4 yrkande 12 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,28. hållning till EU (mom. 27)Per (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande i avsnittet Övriga arbetsrättsligafrågor under rubriken överväganden som börjar med I fråga? ochslutar med A277 (m) i berörda delar? bort ha följande lydelse:Inom ramen för vad som kallas den sociala stadgan och det sociala protokollethar en europeisk arbetsrätt börjat ta form. Som ett led i IGC-processenförordar vissa länder och politiska grupperingar att EU:s engagemang för attbekämpa arbetslösheten skall förstärkas.Utskottet delar oro för att detta arbete kan leda till att enomodern nationell arbetsrätt, i stället för att avvecklas, flyttas upp tilleuropanivå. En sådan utveckling skulle ytterligare försvåra den revitaliseringEuropa borde genomgå för att kunna erbjuda andra delar av världen enutvecklande konkurrens.De beslut som fattas inom ramen för den sociala stadgan och det socialaprotokollet, liksom i form av direktiv i gängse ordning, blir omedelbartbindande för . Utskottet anser i likhet med att den svenskaregeringen inom EU bör verka för att unionens regelverk på det arbetsrättsligaområdet begränsas till vad som kan motiveras från strikt hälso- ochsäkerhetsrelaterade synpunkter och som har till syfte att inget land skallkunna skaffa sig konkurrensfördelar genom orimliga säkerhets- ellerhälsoregler. Detta bör ges regeringen till känna.Med det föreslagna tillkännagivandet tillstyrker utskottet motionerna A2 och277 i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 27 bort ha följande lydelse:27. beträffande hållning till EUatt med anledning av motionerna 1996/97:A2 yrkande 12 och1996/97:A277 yrkande 10 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,29. Medicinska kontroller i arbetslivet (mom. 28)() anserdels att den del av utskottets yttrande i avsnittet Övriga arbetsrättsligafrågor som under rubriken överväganden börjar med ?Betänkandetbereds? och slutar med ?A716 (v) i berörda delar? bort ha följande lydelse:Utredningen gjorde bl.a. en enkätundersökning för att försöka kartläggaförekomsten av medicinska kontroller i arbetslivet. Resultatet av dennakartläggning tyder på att användningen av sådana kontroller har ökat ochkommer att öka. Kartläggningen visade bl.a. att ca 500 personer under år 1994inte hade blivit anställda efter att ha genomgått medicinsk kontroll.Det finns enligt utskottet en klar risk med att tillåta systematiskamedicinska eller genetiska undersökningar i samband med nyanställningar. Dessakan leda till att människor med olika - konstaterade och befarade - svagheterutestängs från arbetsmarknaden.Utskottet anser i likhet med att det finns ett behov av attgenom lagstiftning reglera användandet av medicinska kontroller i arbetslivet.Riksdagen bör därför ge regeringen i uppdrag att presentera ett förslag lag som reglerar denna fråga. I uppdraget bör ligga att lagförslaget skallpresenteras . I avvaktan på lagförslaget bör en tillfällig laggälla som innebär att det krävs kollektivavtal för att få använda sig avmedicinska kontroller i arbetslivet. En sådan lösning innebär attarbetsgivaren inte kan använda sig av medicinska kontroller utan att förhandlaom villkoren för dessa. Utskottet anser att bör ge regeringen iuppdrag att skyndsamt återkomma till med ett lagförslag i enlighetmed vad som anförts. Vad utskottet anfört med anledning av motion A716 innebäratt den är tillgodosedd i berörd del.dels att utskottets hemställan under 28 bort ha följande lydelse:28. beträffande medicinska kontroller i arbetslivetatt med anledning av motion 1996/97:A716 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,30. Privata arbetsförmedlingar (mom. 29)(), Per (), (), (),() och () anserdels den del av utskottets yttrande i avsnittet Övriga arbetsrättsliga frågorunder rubriken överväganden som börjar med Den nuvarande? ochslutar med del avstyrks? bort ha följande lydelse:År 1993 instiftades lagen (1993:440) om privat arbetsförmedling och uthyrningav arbetskraft som gav tillåtelse till privata arbetsförmedlingar. Genom dennalag upphörde arbetsförmedlingsmonopolet. Uthyrningsverksamheten har haft enmycket stark utvecklingstakt och invigdesSveriges första privata arbetsförmedling i Stockholm.Lagens tillkomst var enligt utskottet en mycket viktig åtgärd i syfte attöka flexibiliteten och smidigheten på arbetsmarknaden.Under sommaren 1996 tillsattes en särskild utredare som har i uppdrag att seöver lagens tillämpning. Han skall vara klar den 31 december 1996.Utskottet är i likhet med av den uppfattningen attkonkurrens mellan olika arbetsförmedlingsverksamheter är en välkommenutveckling som kan öka effektiviteten inom området och leda till flernyanställningar. Utskottet kan därför inte acceptera en eventuell inskränkningi denna möjlighet. Detta bör ges regeringen till känna. Utskottet tillstyrkermotion A4 i tillämplig del.dels att utskottets hemställan under 29 bort ha följande lydelse:29. beträffande privata arbetsförmedlingaratt med anledning av motion 1996/97:A4 yrkande 20 som sinmening ger till känna vad utskottet anfört,31. 137 (mom. 30)Per (), (), () och () anserdels den del av utskottets yttrande i avsnittet Övriga arbetsrättsliga frågorunder rubriken överväganden som börjar med Vad avser? och slutarmed T214 (fp) i berörda delar? bort ha följande lydelse:En viktig omständighet som påverkar sjöfartens lönsamhet är stuverimonopolet.Det verkar hämmande på utveckling och arbetsmetoder i svenska hamnar.Utskottet instämmer därför i m.fl. motion att monopolet böravvecklas. Som ett led i denna avveckling bör regeringen verka för att 137 om hamnarbete sägs upp.Med hänsyn till det anförda tillstyrks motion T214 i berörd del.dels att utskottets hemställan under 30 bort ha följande lydelse:30. beträffande 137att med anledning av motion 1996/97:T214 yrkande 19 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,32. Lagen mot etnisk diskriminering (mom. 32)() anserdels att den sista meningen i sista stycket under ovannämnda rubrik skallersättas med följande.Det beredning som pågår för tillfället är inte tillräcklig. Det är viktigt attdet blir en skärpning av lagstiftningen. Detta bör gesregeringen till känna.Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottet motion Sf633 i berörd del.dels att utskottets hemställan under 32 bort ha följande lydelse:32. beträffande lagen mot etnisk diskrimineringatt med anledning av motion 1996/97:Sf633 yrkande 11 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Arbetsrättens allmänna inriktningPer (), (), (), () anför:Den svenska arbetsmarknaden fungerar mycket illa på flera olika sätt. Dethämmar allvarligt tillkomsten av flera riktiga jobb.Maktförhållandena på arbetsmarknaden har gradvis förskjutits till defackliga organisationernas förmån. Detta har skett på såväl den enskildamedarbetarens bekostnad som på företagens bekostnad. Vidare är det mycketsvårt för medarbetare att sluta avtal som tar hänsyn till de allt merindividuella villkor som arbetslivet numera präglas av. Anställningströskeln imånga företag är alltför hög. Detta leder bl.a. till att anställningar intekommer till stånd.För alla företag och företagare, men särskilt för de små, är nyanställningarstora investeringsbeslut. Varje sådant beslut är förknippat med automatiskatrögheter. Ju större ansvar för att engagera fler medarbetare är, desto störreblir också trögheterna. Den nuvarande arbetsrättslagstiftningen har lett tillatt trögheterna har ökat.För att komma till rätta med dessa problem krävs att det införs en ny modernarbetsrättslagstiftning.Enligt bör den mera långsiktiga förändringen av arbetsrättenvara inriktad på att den nuvarande arbetsrättslagstiftningen ersätts med ettfåtal stadganden som alltid skall iakttas i anställningsförhållanden. Tilldessa skall den enskilde personligen eller genom den organisation, till vilkenhan eller hon har uppdragit att föra talan, genom förhandling medarbetsgivaren lägga till andra anställningsvillkor av betydelse. Degrundläggande stadgandena skall medge olikartade lösningar på praktiskaförhållanden, men skall vara så utformade att arbetstagaren skallkunna föra talan i domstol om stadgandena inte iakttas.En förändring som bör genomföras är avskaffandet av turordningsreglerna. Ensådan förändring understryker att varje medarbetare är unik och att han ellerhon skall behandlas därefter. Kravet på att en uppsägning skall vara sakligtgrundad bör dock kvarstå. Regeln bör utformas så att den inte ges en innebördsom omöjliggör rörligheten.Moderaterna är i princip motståndare till specialdomstolar ochpartssammansatta domstolar. Sådana bör inte få förekomma eftersom det i denpraktiska tillämpningen har visat sig att domstolar, som tillförs ledamötermed särintressen, har en tendens att inte bara tillämpa gällande lag utan ävenfylla ut och skapa nya rättsgrundsatser. Detta leder till mindreförutsägbarhet. Arbetsdomstolen bör därför avvecklas och dess uppgifterövertas av allmänna domstolar.Ett annat regelverk som måste ses över är konfliktreglerna. Lönebildningenhar nära samband med de spelregler som gäller på arbetsmarknaden.Konfliktreglerna är utformade på ett sådant sätt att de motverkar en sundlönebildning.För att uppnå den nödvändiga balans mellan parterna som krävs för uppnå ensund lönebildning måste konfliktreglerna förändras. förordar attdet införs ett obligatoriskt krav på medlemsomröstning innan konflikter fårutlösas. Vidare bör varseltiderna förlängas och det bör övervägas om ett annatmedlingsförfarande kan vara ändamålsenligt för att säkra goda relationer påarbetsmarknaden. Även möjligheterna att vidta sympatiåtgärder bör förbjudas.De nu föreslagna förändringarna brådskar och det är viktigt att det införsen ny arbetsrättslagstiftning . förordar attden utredning om de långsiktiga förändringarna av arbetsrätten som förordas iden tidigare nämnda reservationen tillsammans med ochKristdemokraterna genomförs på ett sådant sätt att en ny lagstiftning kangälla från den 1 januari 1999.2. Utskottets behandling av propositionenHans Andersson () anför:Den förändring av arbetsrätten som föreslås av regeringen innebär kraftigaförsämringar av anställningsskyddet. Sådana förändringar måste därför föregåsav en ordentlig beredning där alla konsekvenser av förslaget analyseras innanbeslut fattas i frågan. Någon sådan beredning har inte genomförts.Att beredningen har varit bristfällig beror till stor del på majoritetensovilja att diskutera förslaget och att göra en närmare analys av det.Bristerna gäller såväl den juridiska analysen som konsekvenserna av förslaget.Beredningen har präglats av majoritetens vilja att få igenom förslaget utannågon närmare granskning eller diskussion. Detta är inte tillfredsställandeoch innebär att det finns många olösta frågor kvar efter utskottsbehandlingen.Till detta kommer att regeringen har valt att under pågående budgetarbetelägga fram sitt förslag om förändringar i arbetsrätten. Därigenom harutskottet tvingats att under en mycket hektisk period behandla en viktigfråga. Detta har inneburit att utskottet haft knappt om tid att beredaärendet. Det går dock inte att bortse från att även om tiden har varit knappär det främsta skälet till bristerna i utskottets beredning majoritetensovilja att på ett konstruktivt sätt behandla frågan.Utskottet har tillstyrkt regeringens förslag om att införa en nyanställningsform. Detta har utskottet gjort trots de mycket allvarligainvändningar som rests mot förslaget. En invändning mot förslaget har varitatt det kan leda till missbruk från arbetsgivarnas sida.Det är uppenbart att utskottets majoritet trots sitt tillstyrkande har varittveksam med hänsyn till konsekvenserna av den nya anställningsformen. Dettahar man visat genom att föreslå att skalltillsätta en referensgrupp som kontinuerligt skall utvärderaanställningsformen. har i och för sig inget att erinra mot atten grupp tillsätts eftersom det är bättre att det görs någon form av kontrollav hur reglerna slår än ingen alls. Det bästa hade ändå varit att göra enordentlig konsekvensanalys innan anställningsformen infördes. Genom att väntamed en utvärdering riskerar ett stort antal personer att drabbas innan detbeslutas om något som resulterar i förändring.3. Övriga arbetsrättsliga frågor (mom. 30, )() anför:Det nuvarande stuverimonopolet måste avvecklas eftersom det verkar hämmande påutveckling och arbetsmetoder i svenska hamnar. Som ett led i denna avveckligborde ha sagt upp 137 om hamnarbete. har inteSverige gjort det och är därigenom bundet av konventionen ytterligare tio år.Detta är inte tillfredsställande och regeringen bör därför undersökamöjligheten att säga upp konventionen i förtid.4. Diskriminering i arbetslivet (mom. 32)() anför:Den nuvarande lagen mot etnisk diskriminering har allvarliga brister och denger inte ett tillräckligt skydd för den enskilde. Lagen bör därför ändras. Somexempel på brister kan nämnas att diskrimineringsförbudet inte omfattarindirekt diskriminering och det saknas ett tillräckligt skydd långtgåendeskydd under rekryteringsförfarandet.Det är därför med viss tillfredsställelse som det kan noteras att regeringenäntligen har tagit till sig det förslag som bl.a. framställtunder om att lagstiftningen måste bli föremål för översyn.Vänsterpartiet förutsätter att detta arbete bedrivs skyndsamt och att detslutliga lagförslaget bl.a. kommer att omfatta de ovan angivna frågorna.Vänsterpartiet kan konstatera att regeringen också har tagit till sig detförslag som bl.a. framställt om en lagstiftning rörandediskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. Vänsterpartietförutsätter att även detta arbete behandlas skyndsamt. Sammanfattning........................................1Propositionen.........................................2Motioner..............................................2Motioner väckta med anledning av propositionen 2Motioner väckta under allmänna motionstiden 5Inkomna skrivelser m.m. 8Utskottet.............................................8Bakgrund 8Frågan om översyn av arbetsrätten arbetsrättskommitté 9Återställning av arbetsrätten och tiden därefter 10Disposition av betänkandet 12Allmän inriktning av arbetsrätten 12De enskilda förslagen till lagändringar 21Lokala kollektivavtal m.m. 21En bortre gräns för vikariat 24Överenskommen visstidsanställning 26Uppsägningstiden 29Företrädesrätt till återanställning 29Företrädesrätt för deltidsanställda 31Ikraftträdande och övergångsbestämmelser 33Förslagen i övrigt 34Främjandelagen 34Övriga arbetsrättsliga frågor 34Diskriminering i arbetslivet 36Hemställan 361. Återgång till regler m.m. (mom. 1) 412. Den framtida arbetsrätten (mom. 2) 423. Den framtida arbetsrätten (mom. 2) 444. Nyanställningar från (mom. 3) 455. Utredning om skadestånd (mom. 7) 456. Vidgad möjlighet att träffa lokala avtal (mom. 8) 467. Lagbestämmelsen om reglernas dispositivitet m.m. (mom. 9) 468. Beräkning av anställningstid för den som slutat frivilligt (mom. 10)479. Tidsgräns för vikariatsanställning (mom. 11) 4810. Ytterligare begränsning av vikariatsanställning m.m. (mom. 12) 4811. Ytterligare begränsning av vikariatsanställning m.m. (mom. 12) 4912. Förutsättningar för överenskommen visstidsanställning (mom. 14) 5013. Förutsättningar för överenskommen visstidsanställning (mom. 14) 5014. Förutsättningar för överenskommen visstidsanställning (mom. 14) 5115. Lagbestämmelsen om överenskommen visstidsanställning (mom. 15) 5216. Referensgrupp (mom. 16) 5317. Rätt till tjänstledighet för att pröva annat arbete (mom. 17) 5318. Förutsättningar för företrädesrätt till återanställning (mom. 18)5419. Förutsättningar för företrädesrätt till återanställning (mom. 18)5420. Lagbestämmelsen om företrädesrätt till återanställning (mom. 19) 5521. Lagbestämmelsen om företrädesrätt till återanställning (mom. 19) 5622. Konsekvenser av förkortad tid för företrädesrätt tillåteranställning (mom. 20) 5623. Företrädesrätt för deltidsanställda (mom. 21) 5724. Företrädesrätt för deltidsanställda (mom. 21) 5725. Förstärkta rättigheter för deltidsanställda (mom. 22) 5826. Förstärkta rättigheter för deltidsanställda (mom. 22) 5827. Övergångsproblem med parallella regler för uppsägningstid (mom. 24)5928. hållning till EU (mom. 27) 6029. Medicinska kontroller i arbetslivet (mom. 28) 6130. Privata arbetsförmedlingar (mom. 29) 6131. 137 (mom. 30) 6232. Lagen mot etnisk diskriminering (mom. 32) 62Särskilda yttranden..................................631. Arbetsrättens allmänna inriktning 632. Utskottets behandling av propositionen 643. Övriga arbetsrättsliga frågor (mom. 30, ) 654. Diskriminering i arbetslivet (mom. 32) 65BilagaPropositionens lagförslag 66