bet · GK01UbU1 · 1996-11-28 00:00:00 — förhållandet till teknik. Även imotionerna 1996/97:Ub233 (c) yrkande 10,1996/97:A819 (c) yrkande 4 och1996/97:A821 (kd) yrkande 14 framhållsatt kunskaper om jämställdhetsfrågormåste förmedlas till eleverna ilärarutbildningen och lyftas fram ilärarnas fortbildningsprogram.Betydelsen av undervisning om och iteknik inom lärarutbildningen tas upp imotion 1996/97:Ub458 (m) yrkande 3. Allalärare, även de som inte undervisar itekniska och naturvetenskapliga ämnen,behöver en god teknisk allmänbildning.Detta är viktigt inte minst för attstimulera flickors intresse för teknik,heter det i motionen.I motion 1996/97:Ub424 (kd, m, c, fp,v, mp) begärs förslag från regeringenbeträffande lärarutbildning vid . Motionärerna pekar påatt regeringen beslutat geskolan ett bidrag till enpåbyggnadsutbildning i waldorfpedagogikom 40 poäng. De anser att det offentligastöd som ges till fristående skolor medalternativ pedagogik inte kan varafullständigt, om det inte ocksåmöjliggör lärarutbildning och ettpedagogiskt forsknings- ochutvecklingsarbete. Det finns ett stortbehov av statligt stöd också till denfullständiga waldorflärarutbildningen,anser motionärerna.Uskottet vill med anledning avförslagen om ytterligare förändringar ilärarutbildningarna anföra följande.Inom skolans område har storaförändringar skett under de senasteåren. Ny läroplan och nytt betygssystemhar införts för det obligatoriskaskolväsendet (Lpo 94) respektive defrivilliga skolformerna (Lpf 94). Genomskollagen och de nya läroplanerna angerregering och riksdag den värdegrundskolan skall vila på och de mål ochriktlinjer som skall gälla för de olikaskolformerna. Läroplanerna kompletterasmed kursplaner för alla ämnen ochtimplaner för de olika skolformerna. Ikursplanerna anges målen förundervisningen i de enskilda ämnena. Demål och riktlinjer som anges iskollagen, läroplanen och kursplanernaskall ligga till grund för den lokalaplaneringen. Kommunen skall i skolplanenredovisa de åtgärder som kommunen avseratt vidta för att uppnå de av statenfastställda målen. Den enskilda skolanskall sedan i den egna lokalaarbetsplanen ange hur målen skallförverkligas och hur verksamheten skallutformas och organiseras. Lärarnautformar sedan tillsammans med elevernaundervisningsmål.Som ett resultat av bl.a. nykommunallag, nytt statsbidragssystem ochavregleringar inom bl.a. skolans områdefinns det nu i kommunerna en tydligtendens att överge sektorsindelningentill förmån för andra lösningar. Iflertalet kommuner ingår sålunda skolantillsammans med annan verksamhet i sammanämnd. Tillsammans med skolanorganiseras främstförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg,ibland även kultur och ungdomarsfritidsverksamhet. I många kommunerbedrivs också verksamheten integrerad.Skolor, förskolor och skolbarnsomsorgsamverkar i arbetslag.Regeringen har beslutat omdirektiv till en utredning om pedagogiskverksamhet för barn och ungdom i åldern6-16 år. Enligt direktiven (dir.1996:61) skall kommittén medutgångspunkt i nuvarande måldokumentutarbeta förslag till ett nyttmåldokument för den pedagogiskaverksamheten. Det samlade måldokumentetskall komplettera läroplanen för detobligatoriska skolväsendet (Lpo 94) ochomfatta den obligatoriska skolan,förskolans s.k. sexårsverksamhet ochskolbarnsomsorgen.Den decentralisering som skett inomskolan har bl.a. inneburit attmöjligheterna för kommunerna att beslutaom lokalt profilerade utbildningar harökat. Inom förekommer attundervisning bedrivs med tillämpning avolika pedagogiska metoder. Inomgymnasieskolan finns stora möjlighetertill olika profileringar.Flera reformer på högskolans område harhaft betydelse för lärarutbildningen. Deenskilda högskolorna har fått ett ökatansvar för utformningen av utbildningen.Nationellt giltiga utbildningsplaner harersatts av en examensordning, vilkenanger omfattningen av utbildningarna ochde mål som studenterna skall uppfyllaför att erhålla examen. Högskolorna harmöjligheter att själva utforma denlokala organisationen förlärarutbildningen och därmed också denlokala styrningen av utbildningen.Reformerna har lett till att dencentrala styrningen av lärarutbildningenhar minskat och den tidigareregelstyrningen har ersatts avmålstyrning. Förändringar har även skettvad gäller statens sätt att tilldelaenskilda högskolor uppdrag och resurser.Flera utvärderingar har gjorts undersenare tid av lärarutbildningen. Enutvärdering avgrundskollärarutbildningen hargenomförts av dåvarande Universitets-och högskoleämbetet (UHÄ-rapport1992:21). har nyligengenomfört en utvärdering avgrundskollärarutbildningen (1996:1 R).Även Lärarförbundet har under år 1995genomfört en utvärdering avgrundskollärarutbildningen. Vidare harsom tidigare redovisats en arbetsgruppinom föröversyn av lärarutbildningen redovisatsina förslag i rapporten förändring (Ds 1996:16).Utskottet har behandlatett stort antal motionsyrkanden medanknytning till lärarutbildningarna. Motdenna bakgrund ansåg utskottet att enuppföljning borde göras av frågor om hurriksdagens beslut om mål och riktlinjerför skolverksamheten slagit igenom igrundskollärarutbildningen.Undersökningen koncentrerades till femkunskapsområden om vilka utskottet isina betänkanden gjort uttryckligamarkeringar om sambandet mellanlärarutbildningen och läroplanen.Utskottet har redovisat undersökningen irapporten lärarutbildningen avläroplanen? (1995/96:URD1). Utskottet har också anordnat enhearing om grundskollärarutbildningenunder hösten 1996.Som utskottet har redovisat föreliggernu från den allmänna motionstiden 1996ett stort antal motionsyrkanden medförslag om förändringar ilärarutbildningarna. Både denutvärdering som genomförtoch den av initieradeutvärderingen påvisar flera konkretatillkortakommanden vid högskolorna.Dessa bör åtgärdas.Mot bakgrund av de förändringar inomskolan som utskottet har redovisat ochmed anledning av de konkreta brister somovan nämnda utredningar påvisat liksomde nu föreliggande motionsyrkandena börregeringen ge i uppdragatt följa upp och se överexamensordningen. De av regeringen ipropositionen förordade regionalautvecklingscentrum måste ges en mycketviktig roll för att snabbt initiera ettförnyelsearbete i samverkan mellanhögskola, skola och förskola.Båda dessa åtgärder skall ses som enförberedelse för en förnyelse avlärarutbildningen. I syfte attåstadkomma en sådan förnyelse börenligt utskottet en parlamentariskutredning tillsättas. Utredningen börsom utgångspunkt i sitt arbete ha deförändringar som har skett inom förskolaoch skola och som pågår. Utskottetvill därvid särskilt framhålla följande.De snabba förändringarna i omvärldenkräver en ny lärarroll som måstegenomsyras av förmåga till omställning,förnyelse och utveckling. Ett flexibeltsystem för lärarutbildning som ävenomfattar fortbildning, vidareutbildningoch forskning är nödvändigt för attmöjliggöra ett livslångt lärande.När det gäller utvecklingen avgrundskolan vill utskottet framhållainte-greringen av den pedagogiskaverksamheten för barn och ungdom iåldern , som syftar till attuppnå högre kvalitet i såväl förskolanssom skolans och skolbarnsomsorgensverksamhet. En integrerad verksamhetöppnar för att verksamheten kan bedrivaspå olika sätt t.ex. i arbetslag, därförskollärare, lärare i ochfritidspedagoger samverkar i barnenslärande och utveckling. Stadiegränsernaär avskaffade i . Enbredare kompetens skulle öppnamöjligheterna att följa eleverna underhela skoltiden. Utredningen bör övervägaen utbildning som innefattar såväl engemensam del som utbildningar inriktademot speciella kompetenser.Även de genomgripande förändringar somskett i gymnasieskolan ochvuxenutbildningen reser enligt utskottetkrav på bredare kompetens ochförändringsberedskap. Detta geranledning till en översyn avlärarutbildningar inriktade mot dessaområden.Utskottet anser sammanfattningsvis atten utredning om lärarutbildningen börtillsättas. I utredningens uppdrag börkunna ingå mål för verksamheten,principer för styrning av verksamheten,innehåll och omfattning avutbildningarna, organisatoriska frågor,rekryteringsfrågor och frågor omlärarutbildning för olika pedagogiskaprofileringar, fortbildning,vidareutbildning och forskning. Det ärvidare angeläget att lärarutbildningenutvecklas med hänsyn till förändringar iläraryrkets villkor och förutsättningarsamt att lärarutbildningen präglas av enmedveten strävan att utbilda lärare förmorgondagens skola.Vad utskottet nu har anfört börriksdagen med anledning av motionerna1996/97:Ub211 yrkande 8, 1996/97:Ub233yrkandena 10, 13 och 14, 1996/97:Ub250yrkande 1, 1996/97:Ub251 yrkande 8,1996/97:Ub422, 1996/97:Ub453,1996/97:Ub458 yrkandena 1, 2, 3, 4, 9,10 och 12, 1996/97:Ub459 yrkandena 3, 4och 5, 1996/97:Ub484 yrkandena 1-3, 5och 6, 1996/97:Ub514 yrkandena 4 och 5,1996/97:A819 yrkande 4 samt 1996/97:A821yrkandena 14 och 17 som sin mening geregeringen till känna.När det gäller motion 1996/97:Ub424 omstatligt stöd till den fullständigalärarutbildningen vid vill utskottet anföraföljande.Utskottet delar motionärernasuppfattning om vikten av att stödjalärarutbildningen med alternativpedagogik vid utskottets uppfattning bör därförregeringen återkomma tillriksdagen med förslag om innehåll ochfinansiering av denna lärarutbildning.En förutsättning skall vara attStiftelsen ävenfortsättningsvis är huvudman för skolan.Enligt utskottet är det angeläget attifrågavarande lärarutbildning och detpedagogiska arbetet bedrivs i samverkanmed andra lärarutbildningar. anfört om stöd till RudolfSteinerhögskolan bör medanledning av motion 1996/97:Ub424 somsin mening ge regeringen till känna.ÖvrigtUtbildning och fortbildning av lärare iinformationsteknik (IT) behandlas imotion 1996/97:Ub230 (kd) yrkande 7.Motionärerna anser att de skärpta kravsom ställs på blivandelärare att behärska IT är nödvändiga mensenkomna. bör i samverkanmed lärosätena utarbeta en planför fortbildning av redan examineradelärare.Utskottet vill med anledning avyrkandet anföra följande.Lärarnas användning avinformationsteknik, IT, som hjälpmedel idet pedagogiska arbetet är av centralbetydelse för att ge eleverna och för att skolan skall kunnaanvända IT för att bättre uppfylla sinamål. I propositionen om åtgärder för attbredda och utveckla användningen av IT(prop. 1995/96:125, bet. TU19, rskr.282) har frågan om lärares kunskaper ocherfarenhet behandlats. För attsäkerställa kompetensen inom IT-områdethos lärarutbildarna har särskilda medel,, avsatts. Vidare har5 avsatts för forskningi pedagogikämnet med inriktning påanvändning av IT i undervisningen.Utskottet ser mycket positivt på attregeringen beslutat om ett tillägg tillexamensbeskrivningarna för berördalärarexamina med krav på förmåga attanvända datorer och andrainformationstekniska hjälpmedel samtkunskap om hur dessa kan användas iundervisningen att gälla för examina somavläggs fr.o.m. år 1998.Utskottet erinrar om att det i förstahand är kommunerna som är ansvariga förlärarnas fortbildning. När det gällerfortbildning inom IT-området villutskottet hänvisa till de regionalautvecklingscentrum som förutsättsbyggas upp för samverkan mellanhögskola och kommuner i bl.a. frågor omfortbildning av lärare. Utskottet fästerstor vikt vid utvecklingen av dessacentrum och anser att t.ex.fortbildning i IT borde vara ett områdepå vilket ett samarbete skulle kunnautvecklas mellan högskola och kommuner.Utskottet anser att motion1996/97:Ub230 yrkande 7 bör avslås medhänvisning till vad utskottet nu haranfört.Frågor om kompetensen hos yrkeslärarnatas upp i motion 1996/97:Ub240 (m)yrkande 14. Motionärerna anser att detär bra att regeringen nu har skärptkraven på teoretisk utbildning till 60poäng vid antagningen tillyrkeslärarutbildning. De menar dock attregeringen borde ha följt utredningensförslag om förkunskapskrav om minst 80poäng. Vidare anser motionärerna attnågot måste göras i fråga omyrkeslärarnas fortbildning i yrkesämnet.Man borde koppla fortbildning iyrkesämnet genom yrkespraktik till någonform av lärarcertifikat.Utskottet vill med anledning avmotionen anföra följande.Regeringen redovisar i propositionenatt den beslutat om en ändring avexamensbeskrivningen för gymnasielärarei högskoleförordningen. Ändringeninnebär en höjning av kraven påteoretisk utbildning för lärare iyrkesämnen genom krav påhögskoleutbildning om minst 60 poäng ide fall relevant sådan erbjuds.Härigenom har regeringen behandlat deförslag till förändringar ilärarutbildningen för lärare igymnasieskolans yrkesämnen som lämnadesi betänkandet Höj ribban! -Lärarkompetens för yrkesutbildning (SOU1994:101). I betänkandet föreslogs attkraven på teoretisk utbildning skullehöjas till 80 poäng. Regeringenframhåller att flera remissinstanserpekar på att kraven på teoretiskakunskaper varierar mellan olikayrkesområden. Vidare råder det enligtregeringen mycket delade meningar mellanremissinstanserna huruvida nivån skallligga på 80 poäng.Utskottet delar regeringens uppfattningatt 60 poäng är en lämplig nivå vadavser krav på teoretisk utbildning förlärare i yrkesämnen. När det gällerfortbildning i yrkesämnet vill utskotteterinra om att det i första hand ankommerpå kommunerna att som arbetsgivareansvara för att lärare ges relevantfortbildning. Utskottet anser attyrkande 14 i motion 1996/97:Ub240 böravslås.I motionerna 1996/97:Ub450 (c) och1996/97:Ub446 (s) pekas på det akutabehovet av lärare i teckenspråk. Detfinns läroplaner i ämnet i grund- ochgymnasieskolan men ingen lärarutbildningsom är direkt anpassad för dem som skallvara lärare. Det är angeläget att enämneslärarutbildning startas.Utbildningen bör enligt motionernaförläggas till Högskolan iTrollhättan/, som har närhettill teckenspråkiga miljöer, bl.a.Vänerskolan.Utskottet vill med anledning avmotionerna anföra följande.Frågan om tillgången på lärare iteckenspråk har behandlats i betänkandetTUFF - Teckenspråksutbildning förföräldrar (SOU 1996:102). I betänkandetframhålls att bristen på lärare iteckenspråk är påtaglig inom allautbildningsformer. Vidare framhålls attdet behövs en analys av vilkenkompetens lärare behöver för olikateckenspråksutbildningar för barn ochvuxna, hur utbildningarna skall se utoch vilka som skall ansvara för sådanutbildning. Betänkandet har nyligenremissbehandlats. Utskottet har erfaritatt behovet av åtgärder i fråga omlärarutbildning i teckenspråk också harpåtalats i skrivelse till regeringenfrån Dövas Riksförbund.Utskottet anser att motionerna böravslås med hänvisning till att fråganför närvarande bereds inomregeringskansliet.11. Naturvetenskaplig och tekniskutbildningTeknik- och naturvetenskapscentrum medstöd av högskolor, museer, kommuner,landsting och andra intressenter harvuxit upp på flera håll i landet.Verksamheten syftar till att på ettstimulerande sätt behandlanaturvetenskapliga fenomen och teknikoch att på så sätt öka intresset förnaturvetenskapens och teknikensmöjligheter hos främst barn ochungdomar. Regeringen anser att teknik-och naturvetenskapscentrum är viktigasåväl för folkbildningen som för attstimulera intresset hos barn ochungdomar. Regeringen föreslår att 12miljoner kronor anvisas för somett permanent verksamhetsbidrag teknik- ochnaturvetenskapscentrum. Medlen harberäknats under anslaget B 45. Särskildautgifter vid universitet och högskolorm.m. Regeringen har för avsikt att geHögskoleverket i uppdrag att fördelamedlen i samverkan med Statens skolverkoch Statens kulturråd.Utskottet delar regeringens uppfattningom vikten av att öka intresset förnaturvetenskap och teknik hos främstbarn och ungdomar. Utskottet tillstyrkerdärför regeringens förslag om särskildaresurser till teknik- ochnaturvetenskapscentrum.Regeringen framhåller att en positivutveckling av svenskt näringsliv ochoffentlig förvaltning förutsätter fleryrkesverksamma personer med ennaturvetenskaplig och teknisk kompetens.Regeringen pekar på att antaletstuderande vid de tekniska fakulteternahar ökat kraftigt , menatt många bedömare anser attrekryteringen till tekniska ochnaturvetenskapliga högskoleutbildningarbör öka ytterligare. Regeringenframhåller att satsningen pånaturvetenskap och teknik bör fortsättaoch anser bl.a. att cirka hälften av de30 000 nya permanenta platserna iregeringens utbildningssatsning bör avsenaturvetenskap och teknik. Utskottet harbehandlat frågor om utbyggnaden av dengrundläggande högskoleutbildningen iavsnitt 9.12. Konstnärlig utbildningRegeringen föreslår ett antal åtgärderför konstnärlig utbildning. Dessa ärföljande.- Inom området design beräknas medelför samarbetsprojekt mellan dekonstnärliga och de tekniskautbildningarna och näringslivet (4miljoner kronor under anslaget B 45).Vidare tillförs Lunds, ochUmeå universitet samt resurserför sammanlagt 50 nya helårsstudenterför utbildning inom området design.- Kungl. föreslås fåmedel för fem helårsstudenter för enpåbyggnadsutbildning om 40 poäng förarkitekter, konstnärer och tekniker förkonstnärlig gestaltning av vägar, broaroch övriga trafikmiljöer.- Kungl. i få en förstärkning aversättningen till utbildningarna inomelektronisk musikkomposition ochdirigering.- föreslås fåmedel för 17 helårsstudenter för attanordna utbildning i kammarmusik ikombination med utbildning i annat ämne.- föreslås få medelför skådespelarutbildning (12helårsstudenter). Antagning förutsättsske vartannat år.- föreslås fåmedel för 16 helårsstudenter för attanordna en TV-producentutbildning om 60poäng.- Anslagen till konstnärligtutvecklingsarbete förstärks med 2,7miljoner kronor (anslagen B 4, B 6, B10, B 18 och B 46).- Medel ()reserveras för projekt som skallgenomföras av de konstnärligahögskolorna i i samband medatt skall vara EU:skulturhuvudstad (anslaget B 45).- Medel () reserverasför projekt avsedda för konstnärersengagemang i den högre utbildningen(anslaget B 45).- i tillförsresurser för lärarutbildning som vissakonstnärliga högskolor i utförpå uppdrag av Lärarhögskolan.Regeringen begär godkännandeav de förordade åtgärderna.Moderata samlingspartiet föreslår imotion 1996/97:Ub487 större anslag änregeringen föreslagit tillIdrottshögskolan i , Kungl.Konsthögskolan, iStockholm och iStockholm. Utskottet återkommer tilldessa förslag i avsnitt 16.Folkpartiet liberalerna föreslår i sinbudgetmotion 1996/97:Ub483 - till vilkenutskottet återkommer i avsnitt 16 - avstatsfinansiella skäl att medel inteskall anslås för skådespelarutbildning iLuleå. De avstyrker också att medelanslås för projekt avsedda förkonstnärers engagemang i den högreutbildningen. Vidare föreslår de attersättningsbeloppen för helårsstudenteroch helårsprestationer minskas likamycket för de konstnärligautbildningsområdena som för övrigaområden.Utskottet föreslår att riksdagengodkänner de av regeringen förordadeåtgärderna.En översyn av dansutbildningen föreslåsi motionerna 1996/97:Kr13 (kd) yrkande 6och 1996/97:Kr258 (kd) yrkande 1. Syftetär att underlätta omskolning ellervidareutbildning mot bakgrund avkonstaterandet att dansare har en kortkarriär som även utan skador i arbetetvanligen upphör i 40-årsåldern.Utskottet noterar att yrkesutbildning idans i det offentligautbildningsväsendet förekommer dels igymnasieskolan i (treårigt specialutformat program vidRiddarfjärdsskolan/Svenskabalettskolan), dels vid Danshögskolan.Nationella och specialutformade programi gymnasieskolan innehåller en gemensamkärna av ämnen som är viktiga för allaelever som grund för framtida utbildningav olika slag. I yrkesdansarprogrammetvid /Svenskabalettskolan används timplanens utrymmeför individuellt val till allra störstadelen för studier i språk och andra intedirekt yrkesanknutna ämnen. Utbildningenvid av yrkesdansare ärnumera ettårig och bygger på genomgångendansarutbildning på gymnasial nivå. VidDanshögskolan utbildas också - ochfrämst - danspedagoger. Även dennayrkeskategori löper risk för skador ochförslitning, vilket gör attdanspedagoger i många fall också skullebehöva möjlighet att ändra eller breddasin yrkesinriktning. Utskottet harerfarit att på senare tidhar uppmärksammat dessa problem fördanspedagogerna och överväger vilkaåtgärder som är behövliga och möjliga.För som för alla andrastatliga högskolor gäller uppdraget attbedriva fortbildning ochvidareutbildning. Ett samarbete mellanolika högskolor är enligt utskottetsmening en lämplig väg att söka lösningarpå problem av det slag som motionärernatagit upp. Vid sidan av dendansarutbildning som således bedrivs vidoffentliga läroanstalter förekommerutbildning av yrkesdansare i enskildregi, bl.a. vid iStockholm och . Utskottet utgårfrån att de problem som aktualiseras avmotionärerna är väl kända av deansvariga för dansarutbildning i olikaformer. Det bör ankomma påutbildningsanordnarna och på dansarnasegna organisationer att ta initiativtill lösning av problemen. Utskottetanser därför inte att bör göranågot tillkännagivande i enlighet medmotionsyrkandena, som alltså bör avslås.Som ett komplement och en möjlig varianttill den av regeringen föreslagnautbildningen av TV-producenter framförsi motion 1996/97:Ub413 (s) fördelarnamed en TV-producentutbildning vidHögskolan i har i det föregående ställtsig bakom regeringens förslag om TV-producentutbildning vid . En sådan utbildning ärmycket kostsam. Utskottet föreslår attriksdagen avslår motion 1996/97:Ub413.Två motionsyrkanden om jazzutbildningoch om utbildning iutställningsgestaltning och scenografi,båda vid , behandlas iavsnitt 16. Där behandlas också enmotion om utbildningen vid Göteborgsuniversitet av kort- ochdokumentärfilmare.13. Vårdutbildning m.m.Regeringen förordar i propositionen(avsnitt 5.3.2.4) följande åtgärder förutbildningar inom vårdområdet.Läkar- och tandläkarutbildningarnaskall ytterligare minska i omfattning. Istället skall vissa andravårdutbildningar, bl.a.logopedutbildningen, farmaceutiskautbildningar och biomedicinskautbildningar, öka i omfattning.Regeringen anser att universitetbör fullfölja sina planer på att startalogopedutbildning. Takbeloppen för deenskilda lärosätena påverkas inte av denytterligare neddragning av läkar- ochtandläkarutbildningen som regeringenföreslår.Utskottet tillstyrker regeringensförslag.Kristdemokraterna begär i motionerna1995/96:Sf22 (kd) yrkande 5 och1996/97:So295 (kd) yrkande 7 enutvärdering av behovet av tandläkare iframtiden och lämplig dimensionering avtandläkarutbildningen. Motionärernapåpekar att det finns ettöverskott på tandläkare. De anser attantalet tandläkarutbildningsplatser böranpassas till behovet. Detta behov kankomma att påverkas av att amalgamförbjuds som tandlagningsmaterialfr.o.m. En förutsättning föratt kunna minska antaletutbildningsplatser för tandläkare är enfortsatt god tandhälsa, anförmotionärerna som önskar en skyndsamöversyn av tandläkarutbildningen.Utskottet anser att en minskning avantalet nybörjarplatser itandläkarutbildningen inte kanuppskjutas till dess effekterna avamalgamförbudet kunnat utläsas. Detsammagäller tandhälsans utveckling till följdav bl.a. ändringar itandvårdsförsäkringen. Utskottet utgårfrån att regeringen kommer att nogafölja utvecklingen på tandvårdsområdet.Tandläkarutbildningens dimensioneringkan komma att behöva omprövas iframtiden såväl av de skäl sommotionärerna tar upp som av andra skäl,t.ex. demografiska, men utskottet anserinte att har underlag för attbegära en utredning om detta nu.Utskottet anser därför att böravslå motionsyrkandena.Enligt motion 1996/97:Ub428 (m) börfördelningen över landet avläkarutbildningsplatserna förändras såatt antalet sådana platser fördelas irelation till regionernasbefolkningsunderlag. harenligt motionären endast hälften såmånga läkarutbildningsplatser perinvånare jämfört med resten av landet.Utskottet avstyrker yrkandet.Fördelningen av utbildningskapacitetmellan lärosäten kan inte göras medutgångspunkt enbart ibefolkningsunderlaget i olika regioner.En tillämpning av en sådan princip påläkarutbildningen skulle bl.a. leda tillatt antalet läkarutbildningsplatser iUmeå skulle minska ytterligare, vilketsannolikt skulle skapa läkarbrist iNorrland.