bet · GJ01JoU17 · 1996-03-07 00:00:00 — att erfarenheten pekar på attregionala havsmiljöavtal, sådana somHelsingforskonventionen, har störreförutsättningar att bli framgångsrika änavtal med global täckning. Regionalaolikheter och skilda förutsättningar attklara miljöbelastning, bl.a. mellan i-länder och utvecklingsländer, talar förregionala avtal. har därför iinternationella sammanhang i första handprövat möjligheten att få till ståndregionala avtal. På detta sätt har viunder agerat internationelltför att förbättra skyddet av havet,bl.a. mot utsläpp från landbaseradekällor. Detta har främst skett inomramen för ,och den s.k.Nordsjökonferensen.Miljöministern framhåller emellertid isitt svar att satsningen på regionalaavtal inte utesluter en globalkonvention. Hon nämner också att visstgemensamt nordiskt agerande förekommitnär det gäller en global konvention.Regeringens bedömning är dock attmöjligheten att enas om ett allmänt,globalt, juridiskt bindande instrumentför skyddet av havsmiljön, utöverhavsrättskonventionen som trädde i krafti slutet av 1994, är mycket liten.Utskottet noterar i sammanhanget att,sedan miljöministern lämnade sitt svar,vid sitt möte i hösten1995 antagit ett globalthandlingsprogram för reglering av delandbaserade aktiviteternas påverkan påden miljön. Utskottet konstaterarockså att regeringen kommeratt förelägga en propositionom tillträde tillhavsrättskonventionen.Det finns inte någon global strategiför skydd av färskvattenresurserna,trots att dessa i allt högre grad hotasav miljöförstöring och överutnyttjande.Vid session av CSD (för hållbar utveckling;Commission on Sustainable Development)tog därför initiativ till enutvärdering av de globalavattenresurserna genom vilken de globalavattentillgångarna och deras utnyttjandeskall klarläggas. Avsikten är att deframkomna resultaten skall utgöraunderlag för ett förslag till en globalstrategi och för åtgärder för etthållbart utnyttjande avvattenresurserna. Enligt vad utskotteterfarit har EnvironmentInstitute (SEI) fått i uppgift att inära samverkan med berörda FN-organ görautvärderingen, vilken skall presenterasvid CSD 1997 inför FN:sgeneralförsamlings specialsession 1997.Miljödepartementet har (Ds 1995:83)angivit att prioriterar följandefrågor för att uppnå ett hållbartutnyttjande av färskvattenresurser:- Den globala vattenstrategin bör inteisolerat omfatta dricksvatten ochsanitet utan även t.ex. frågor om vattenför jordbruksändamål och vatten förindustriella ändamål. Samtliga sektorersbehov och utnyttjande avvattenresurserna bör beaktas.- Det är viktigt att samverkan mellaneffekter på mark, luft och vattenanalyseras.- I ljuset av den globalavattenutvärderingen inför CSD 1997 kandet finnas anledning att se över detinternationella regelsystemet och detglobala samarbetet gällandefärskvattenfrågor.Avsikten med det miljömål som finns fördet svenska biståndet är att integreramiljöaspekterna i allt bistånd så attdet i sin helhet bidrar till en hållbarutveckling. Detta gäller både detbilaterala och det multilateralabiståndet. Inom biståndet görs insatservad avser såväl marin miljövård somvattenresurser.I samband med Stockholmsvattensymposium föreslogUNDP och att ett GlobalWater Partnership (GWP) skulle bildas.Utgångspunkten var att den ökandeinsikten att färskvatten är en bristvaraoch att utnyttjandet av denna resursmåste utgå från tillgången därav ochinte, som , enbart efterfrågan.Syftet är främst att stödja den fattigamajoriteten av världens befolkning genomatt medverka till en effektivareanvändning av världens vattenresurser ienlighet med de riktlinjer som anges iAgenda 21.Vid ett möte som arrangerades isamarbete mellan Sida, UNDP ochVärldsbanken i i början avdecember 1995 uttrycktes ett starkt stödför förslaget att bilda GWP som ettförstärkt nätverk. Vid mötet deltog ettsjuttiotal representanter från 54multilaterala och bilateralabiståndsorganisationer, enskildaorganisationer, yrkesorganisationer ochutvecklingsländer. Sida åtog sig att ståsom värd för det sekretariat som kommeratt samordna GWP:s inledande verksamhet.Finansiella bidrag till övrigaaktiviteter väntas från andrabiståndsgivare, främst . GWPkommer att arbeta med att öka utbytetmellan givare och andra intressenter föratt samordna riktlinjer och policies förnyttjande av vatten.För del innebär, som framhållsi regeringens skrivelse 1994/95:167, EU-medlemskapet nya möjligheter att delta idet europeiska arbetet. Det skapar ävennya förutsättningar när det gällersättet att arbeta med globalamiljöfrågor. Inom EU förhandlas oftafram gemensamma ställningstaganden införagerande i olika internationellasammanhang. Det har, enligt utskottetsuppfattning, stor betydelse vidförhandlingar i globala sammanhang attEU enat kan driva en linje som näraöverensstämmer med svenska intressen.Enligt vad utskottet erfarit pågår ettarbete med att ta fram en svenskhållning i frågor som rör EU:s framtidavattenpolicy. Syftet är att utarbeta enprincipiell bas för svensk hållning iframtida diskussioner om kommandedirektiv eller revidering av befintligadirektiv.Utskottet vill betona vikten av attarbetet med frågor rörande vatten,främst färskvatten, är mycket angeläget.Utskottet anser därför det vara avcentral betydelse att det svenskaagerandet på området utgår från engenomarbetad grundsyn. Det arbete sompågår, vad avser såväl planering somgenomförande, synes ligga väl i linjehärmed.Enligt utskottets uppfattning kan motionJo14 (v) yrkande 1, i den del som rör enstrategi för hur skall agera iinternationella fora vad avser frågorsom rör vattenhantering, anses besvaradmed vad utskottet ovan anfört.I motionerna Jo12 (mp) yrkande 5 ochJo14 (v) yrkande 1 (delvis) reses frågorom omfattningen av insatserna förmiljösamarbetet inom ramen för Sverigessamarbete med staterna i . förstnämnda motionen behandlas ocksåfrågan om kärnsäkerhet.Utskottet vill med anledning häravinledningsvis konstatera att en avmålsättningarna för det svenskasamarbetet med Central- och Östeuropafrån första början har varit att stödjaåtgärder för att förbättra miljön.Åtgärderna har främst syftat till atthöja kärnsäkerheten, främja vattenreningoch motverka luftföroreningar.Miljösamarbetet har också varitprioriterat i det regionala ochinternationella samarbetet.Redan för perioden /91-1994/95anvisades förmiljöinsatser i Central- och Östeuropa.De största insatserna har utformats inomramen för det av () utarbetade åtgärdsprogrammetför . Där spelar även detnordiska finansieringsbolaget förmiljöinvesteringar (NEFCO), som bidrarmed finansiering av företag somtillverkar miljöutrustning ochtillhandahåller miljötjänster i Central-och , en viktig roll.Sedan ett nytt program om totalt fyramiljarder kronor inrättats för Sverigessamarbete med Central- och Östeuropaunder budgetåren 1995/96-1998, varav för det /96 (18 månader; av dettabelopp kanaliseras 502 miljoner kronorvia EU), har ytterligare medel förmiljöinsatser anvisats.Mot bakgrund av det växandeinvesteringsbehovet har det ansettsbefogat att på miljöområdet ge möjlighettill investeringsstöd på förmånligavillkor. För /96 anslåsca för sådanainvesteringar, i första hand inom ramenför det av Östersjöstaterna gemensamtantagna Östersjöprogrammet. Prioritetskall ges åt anläggningar föravloppsrening, men ävenluftreningsåtgärder skall kunna kommatill stånd om sådana insatser kanmöjliggöras via bl.a. samfinansiering.Ett betydande engagemang frånfinansieringsinstitutioner somVärldsbanken och utgör en viktigförutsättning för ett framgångsriktmiljöarbete, inte minst iÖstersjöregionen. Sammanlagt har 169miljoner kronor anslagits förmiljöinsatser (exklusive medel förkärnsäkerhetshöjande åtgärder).Som utskottet tidigare anfört (bet.1994/95:UU16) är det en realistiskutgångspunkt för de internationellainsatserna på kärnsäkerhetsområdet attde aktuella kärnkraftsreaktorerna förnärvarande spelar en betydande roll ielförsörjningen och att de därför kanbehöva drivas framöver. Detstår klart att inga insatser,varken från svenskt ellerinternationellt håll, görs i central-och östeuropeiska kärnkraftverk för attförlänga deras tekniska livslängd.Syftet är uteslutande att åstadkomma enså säker driftsituation som möjligtunder den överblickbara tid som dessaverk måste drivas på grund avenergisituationen i berörda stater.Parallellt med säkerhetssatsningar ikärnkraftverk är det mot denna bakgrundangeläget att hjälpa staterna i Central-och att planera för ochutveckla alternativ, säker ochmiljöanpassad energiproduktion ochframför allt att åstadkomma effektivareoch resurssnålare energianvändning. Sidahar att utarbeta förslag avseendeenergiinsatser i Central- och Östeuropa.Riksdagen har för innevarande budgetårsammantaget anvisat 83 miljoner kronorför kärnsäkerhet och strålskydd.Utöver förmiljöinsatser och förkärnsäkerhetshöjande åtgärder haranvisats för NEFCO.Totalt utgör dessa poster ca 16 %av hela samarbetsramen exklusivekärnsäkerhet eller omkärnsäkerheten inkluderas.Enligt vad utskottet erfarit vidföredragning i ärendet har Sida nyligenpå uppdrag av regeringen överlämnat enskrivelse med förslag på investeringartill ett värde av 120 miljoner kronoratt beslutas under innevarande budgetår.Det kan i sammanhanget tilläggas attriksdagen beslutat medge en fördubblingav kapitalet i för ensexårsperiod. För innebär dettaen kostnad på omkring 25 miljoner kronorper år. Försöksverksamhet skall ocksåinledas med en särskild påförmånliga villkor med internationellafinansieringsinstitutioner. Den svenskakostnaden beräknas bli ca 12 miljonerkronor.Vid utarbetandet av de landstrategiersom vägleder samarbetet med berördastater betonas vikten av att inomområdena miljö, kärnsäkerhet ochstrålskydd beakta den internationellasamordning som finns inom ramen förEnvironment for Europe-processen.Utskottet vill framhålla attinsatsernas effekter på miljön inte baraär en fråga om hur stora belopp somsatsas utan också på mottagarkapacitetoch inställning i de berörda staterna.Erfarenheterna visar att det gåttrelativt långsamt att ta fram och byggaupp de ofta större investeringsprojektsom ingår i Östersjöprogrammet.Utformningen av samarbetetsinstitutionella ramar har också krävtsin tid. Efter hand som nationellastrategier tas fram i mottagarländernafår samarbetet en annan stadga äntidigare. Som resultat härav prioriterardessa länder alltmer s.k. mjuka insatser(policyutveckling, institutionellafrågor, utbildning etc.), vilka ärnödvändiga förutsättningar för enhållbar utveckling.Begränsningarna i mottagarkapacitetenkan bero på olika saker. Vanligast ärinstitutionella svårigheter samt attidéer och uppslag inte omsatts iframtagna projektplaner.Genomförandemöjligheterna för olikaprojekt beror, förutom påförutsättningarna i mottagarländerna,också på möjligheterna tillinternationell finansiering i deenskilda fallen och på koordineringen pågivarsidan. Sammanfattningsvis pekardessa faktorer på att de belopp som,inom ramen för östbiståndet, lämpligenbör avsättas för miljöbistånd kommer attvariera över tiden.Enligt utskottets mening är detväsentligt att stödet förmiljösamarbetet i ävenfortsättningsvis får hög prioritet. Detär härvidlag angeläget att också EU görkraftfulla insatser. Utskottet noterar isammanhanget att EU:s Tacis-program nuinnehåller ett miljömål. Även inom Pharefinns en miljöstrategi, ochmiljökomponenten inom det programmetuppgår till i storleksordningen 10 %.Enligt utskottets uppfattning kanmotionerna Jo12 (mp) yrkande 5 och Jo14(v) yrkande 1 (delvis) besvaras med vadsom ovan anförts.Stockholm den 22 februari 1996På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: ViolaFurubjelke (s), (),Axel (), (),(), HelenaNilsson (c), (), BertilPersson (m), (),(), (),(), (), BodilFrancke (), (), () och (). Sammanfattning 1Skrivelsen 1Skrivelsens huvudsakliga innehåll 1Motionerna 2Motioner med anledning avskrivelsen 2Motion från allmänna motionstiden1995 3Yttrande 3Utskottet 4Inledning 4Övergripande miljöfrågor 4Skrivelsen 4Motionerna 5Utskottets överväganden 6Sverige och det internationellamiljöarbetet 8Skrivelsen 8Motionerna 10Utskottets överväganden 11Kemikalier 16Skrivelsen 16Motionerna 17Utskottets överväganden 17Biologisk mångfald och naturskydd 19Skrivelsen 19Motionen 20Utskottets överväganden 20EU:s miljöprogram för jordbruket 20Skrivelsen 20Motionen 21Utskottets överväganden 21Ett miljöanpassat transportsystem 21Skrivelsen 21Motionen 22Utskottets överväganden 22Agenda 21 23Skrivelsen 23Motionen 23Utskottets överväganden 24Övrigt 24Motionerna 24Utskottets överväganden 24Hemställan 25Reservationer 271. Omprövning av de miljöpolitiskamedlen (mom. 1) 272. Tillkallande av enexpertkommission (mom. 2) 273. Miljöbokslut (mom. 4) 284. Ökade miljö- och säkerhetskravpå fartyg (mom. 8) 285. Miljösamarbete med (mom. 10) 296. Förslag om begränsningar ochförbud i användningen avkemikalier (mom. 13) 297. Nonylfenol, m.m. (mom. 14) 308. Natura 2000 (mom. 17) 319. EU:s miljöprogram förjordbruket (mom. 18) 3110. Stöd till anläggning avvåtmarker (mom. 19) 3211. Bilparkens förnyelse (mom. 20) 3212. Redovisning av regeringensbedömningar avseendekärnsäkerhet och strålskydd(mom. 22) 33Särskilda yttranden 331. Miljösamarbete med Östeuropa,m.m. Finansiering avkalkningsinsatser 343. EU:s miljöprogram förjordbruket 34Utrikesutskottets yttrande 35Till jordbruksutskottet 35Skrivelsen 35Motionerna 35Utrikesutskottet 36Sammanfattning av skrivelsen 36Förenta nationernas miljöprogram 36FN:s kommission för hållbarutveckling 36Klimat 37Konventionen om biologiskmångfald 37Baselkonventionen 38Miljö och handel 38OECD:s översyn av Sverigesmiljöarbete 38Visbykonferensen ochmiljöministermöte 38Östersjön 39Nordsjön 42Sverige och miljöarbetet i EU 42Sammanfattning av motionerna 44Utrikesutskottets överväganden 45Gotab, 1996