bet · GK01JuU3 · 1996-11-14 00:00:00 — Biträdet kan inte fåersättning för kostnaden som utlägg (NJA1980 s. 468).Enligt Rättshjälpsmyndighetenförekommer utredningar som beslutats avbiträden i ca 300 ärenden per år.Kostnaden för dessa utredningar uppgårtill . I deflesta fall ligger kostnaden mellan 1000 och 2 000 kr.Rättshjälpsmyndigheten fattar beslut omutredning i en handfull ärenden om året.Det rör sig uteslutande om ärenden därrättshjälp beviljats enligt tidigarelagstiftning, bl.a. i angelägenheterrörande fastighet.Rättshjälpsutredningen föreslår attsamma regler skall gälla för allutredning. Enligt förslaget skall detalltid krävas att utredningen ärskäligen påkallad och att utredningeninte kan erhållas genom domstol ellermyndighet som skall prövaangelägenheten. Utredningen föreslårvidare att utredningskostnader skallersättas med högst samt attbeslut om utredning alltid skall fattasav biträdet.De remissinstanser som yttrat sig idenna del är positiva till förslagen.Några av remissinstanserna är docknegativa till att ersättningen förutredningskostnader skall varabegränsad. ,, ,ochHyresgästernas riksförbund anser att detbör finnas en möjlighet att överskridagränsen under vissa förutsättningar.Samma skäl som talar för att begränsaförmånen av biträde till 100 timmartalar enligt regeringen för att förmånenatt få utredningskostnader ersatta avstaten bör begränsas och att dettabelopp bör anges direkt i lagen.Regeringen konstaterar att det inte harframförts några invändningar mot denersättningsgräns som utredningenföreslagit. Regeringen delaruppfattningen att gränsen bör ligga vid10 . Regeringen framhåller attdetta innebär en utökad hjälp jämförtmed nuvarande förhållanden i de fallangelägenheten behandlas i domstol ochen begränsning i övriga fall.Regeringen anser att det finns skälbåde för och emot en regel om att detunder vissa förutsättningar skall varamöjligt att bryta igenom beloppsgränsen.Vad gäller biträdesersättningen föreslårregeringen som framgått ovan att detunder vissa omständigheter skall varamöjligt att få ytterligare hjälp utöverde 100 timmars arbete som rättshjälpen ifortsättningen skall innebära. De skälsom talar för ett undantag i detsammanhanget gör sig enligt regeringenemellertid inte lika starkt gällandebeträffande utredningskostnader. Om detför prövningen av en fråga krävssärskild fackkunskap har ju rätten, i deangelägenheter som handläggs viddomstol, alltid möjlighet att anlitasakkunnig. I vissa fall har rätten ocksåskyldighet att se till att saken blirtillräckligt utredd, t.ex. när detgäller barns förhållanden i vårdnadsmål.Mot bakgrund av det anförda anserregeringen att det inte bör finnasmöjlighet till undantag för merkostsamma utredningar.Regeringen ansluter sig tillutredningens förslag att beslut om atten utredning skall göras alltid skallfattas av biträdet.När det gäller kostnad förblodundersökning m.m. ifaderskapsärenden föreslår regeringensärskilda regler.I motionerna Ju5 (mp) och Ju6 (kd)förordas att det inte skall vara någottak för utredningskostnader. I motionJu7 (v) anförs att taket förutredningskostnader under vissaomständigheter bör få överskridas.Utskottet konstaterar att regeringensförslag, till skillnad från vad somgäller , innebär att reglerna ombeslut om och ersättning för utredningblir enhetliga och att det inte längrekommer att ha betydelse i vilket skedeav processen som utredningsbeslutetfattas. Detta finner utskottet vara engod ordning. Inte heller i övrigt görutskottet någon annan bedömning änregeringen. Utskottet avstyrkermotionerna Ju5, Ju6 och Ju7 ochtillstyrker förslaget i propositionen idenna del.Offentligt biträdeInledningI samband med budgetbehandlingen våren1993 (1992/93:JuU26 s. 11 f)konstaterade utskottet att kostnadernaför rättshjälp genom offentligt biträdehade stigit avsevärt ochatt orsaken härtill främst var den storaökningen av antalet s.k.utlänningsärenden. Med anledning bl.a.härav tog utskottet upp frågan omregleringen beträffande offentligtbiträde i rättshjälpslagen.Enligt utskottets mening fanns det skälatt ifrågasätta om det var lämpligt attkostnaderna för offentligt biträde ävenframdeles skulle belasta rättshjälpsanslaget. I vart fall fanns detanledning att överväga en särredovisningav kostnaderna för sådant biträde. Entänkbar ordning var enligt utskottet attlåta kostnaderna belasta respektivemyndighets anslag och reglera rättentill offentligt biträde i den materiellalagstiftningen på olika områden.Utskottet anförde att denna ordning fördelen att resurser ochverksamhetsansvar följs åt, och denskulle göra det möjligt att anpassa demateriella reglerna till behoven inomdet aktuella rättsområdet. Utskottetansåg att regeringen närmare bordeöverväga vad utskottet aktualiserat. anfört gav som sinmening regeringen till känna (rskr.291).I propositionen tar regeringen upp defrågor som utskottet aktualiserat.Regeringen anser att det övergripandebudgetansvaret och ansvaret för denmateriella lagstiftningen bör följas åt.Rätten till offentligt biträde bördärför brytas ut frånrättshjälpslagstiftningen och intelängre utgöra en form av rättshjälp.Rätten till offentligt biträde börregleras direkt i respektive materielllagstiftning och kostnaderna föroffentligt biträde bör inte längrebelasta rättshjälpsanslaget. Vissagemensamma bestämmelser bör enligtregeringen tas in i en särskild lag omoffentligt biträde.Samma formella krav skall enligtregeringen gälla för offentliga biträdensom för rättshjälpsbiträden. Tilloffentligt biträde skall förordnasadvokat eller biträdande jurist vidadvokatbyrå eller annan person som ärlämplig för uppdraget. Regeringenföreslår i ärendet inte några materiellaändringar i rätten till offentligtbiträde.Offentligt biträde i utlänningsärendenRätt till rättshjälp genom offentligtbiträde föreligger enligt 41 § 5-11rättshjälpslagen bl.a. i vissautlänningsärenden. Det rör sighuvudsakligen om ärenden som innebär atten utlänning avlägsnas ur riket genomavvisning, utvisning eller hemsändningenligt utlänningslagen (1985:529) ellerutvisning enligt lagen (1991:572) omsärskild utlänningskontroll.Rättshjälpen upphör när ettlagakraftvunnet beslut föreligger. Påverkställighetsstadiet kan offentligtbiträde förordnas om utlänningen hålls iförvar . Vidansökan om uppehållstillstånd enligt 2kap. 5 b § utlänningslagen, s.k. nyansökan, kan offentligt biträdeförordnas endast om Utlänningsnämndenmeddelat beslut om inhibition i ärendeom avvisning eller utvisning. I samtligadessa fall skall offentligt biträdeförordnas om det inte måste antas attbehov av biträde saknas.Det är den myndighet som handläggerärendet som beviljar rättshjälp.Polismyndighet får dock inte avslå enansökan om offentligt biträde. I så fallgörs prövningen avRättshjälpsmyndigheten. Invandrarverketsbeslut i frågor om offentligt biträdeöverklagas till Rättshjälpsnämnden.Detsamma gäller Utlänningsnämndensbeslut i sådana frågor.Regeringen redogör i propositionen förett flertal lagstiftnings- ochutredningsarbeten som berör områden däroffentligt biträde kan förordnas. Medhänsyn till det pågående arbetet är detenligt regeringen inte lämpligt att nuföreslå förändringar beträffandeförutsättningarna för att förordnaoffentligt biträde eller att begränsarätten till utredning. Beträffandeutlänningsärenden föreslås därför attoffentligt biträde skall kunna förordnasi samma omfattning som och attregler härom skall tas in iutlänningslagen. I sådana ärenden skalloffentligt biträde således kunnaförordnas om det inte måste antas attbehov av biträde saknas.När det gäller beslutsordningen börprincipen enligt regeringen vara att denmyndighet som handlägger ärendet i sakäven skall besluta i frågor omoffentligt biträde. Detta stämmer ocksåöverens med den ordning som gemensamtgäller för offentligt biträde.Invandrarverket bör alltså även ifortsättningen besluta i frågor omoffentligt biträde i ärenden somhandläggs hos myndigheten. Liknandesynpunkter gör sig enligt regeringengällande när det gäller överklagande avbeslut om offentligt biträde av enpolismyndighet eller regeringen.Polismyndigheten skall kunna såvälförordna som avslå en begäran omoffentligt biträde, och beslutet böröverklagas till Utlänningsnämnden.Departementstjänstemans beslut omoffentligt biträde i ett ärende hosregeringen bör kunna överklagas tillUtlänningsnämnden.Regeringen föreslår attUtlänningsnämndens beslut inte skallkunna överklagas. Som skäl härför anförsatt är slutinstans isjälva sakärendet. Det naturliga är dåatt nämndens övriga beslut, i likhet medsakfrågan, inte skall kunna överklagas.Att ett beslut om förvar kan överklagastill allmän förvaltningsdomstol ärenligt regeringen motiverat på grund avatt beslutet avser en så ingripandeåtgärd som ett frihetsberövande.Regeringen anser inte att det finnsnågra sådana motiv för attUtlänningsnämndens beslut om offentligtbiträde skall kunna överklagas.I motion Ju7 (v) begärs att regeringenskyndsamt skall återkomma med förslag omutvidgade möjligheter till juridisktbistånd i vissa utlänningsärenden. Detgäller bl.a. förordnande av offentligtbiträde för förvarstagna barn,möjligheten till rättshjälp vidavvisningar med omedelbar verkställighetoch tidpunkten när Invandrarverketförordnar offentligt biträde.Socialförsäkringsutskottet noterar isitt yttrande vad gäller rätten tilloffentligt biträde för förvarstagna barnatt regeringen, enligt vad som anförs iproposition 1996/97:25 Svenskmigrationspolitik i globalt perspektiv,anser att den som är omyndigregelmässigt får antas ha behov av hjälpav biträde och att detta behovundantagslöst får anses vara för handenom den omyndige är tagen i förvar. Iproposition 1996/97:25 hänvisas till atträttshjälpsfrågorna tas upp i dettalagstiftningsärende, och några förslagläggs därför inte fram för närvarande.Däremot föreslås i propositionen att deförutsättningar för förvarstagande som gäller för utlänningar under 16 åräven skall gälla utlänningar över 16 menunder 18 år.Enligt socialförsäkringsutskottetkommer förvar av barn efter en sådanändring att bli sällsynt. Frågan ombarnets behov av utökad rätt tilloffentligt biträde t.ex. påverkställighetsstadiet får enligtutskottets mening övervägas ytterligarei samband med behandlingen avproposition 1996/97:25. Förslagen i denpropositionen avser dessutomförändringar fr.o.m. den 1 januari 1997medan förslagen i förevarandeproposition avser regeländringar förstfr.o.m. den 1 december 1997.Socialförsäkringsutskottet anser atträtten till offentligt biträde inte idetta sammanhang bör utvidgas tillytterligare situationer, vare sigbeträffande förvarstagna barn eller vidomedelbar avvisning. Vad gällertidpunkten för Invandrarverketsbiträdesförordnande förutsätterutskottet att sådant sker så snart behovföreligger.Med det anförda avstyrkersocialförsäkringsutskottet bifall tillmotion Ju7 i här aktuell del.Utskottet instämmer i vadsocialförsäkringsutskottet anför ochavstyrker bifall till motion Ju7 i dennadel.I tre motioner tas upp frågor ombeslutsordningen i utlänningsärenden. Imotion Ju7 (v) anförs att beslut i frågaom förordnande av offentligt biträde iutlänningsärenden inte bör överprövas avUtlänningsnämnden. I motion Ju4 (m)anförs att alla beslut som fattas avUtlänningsnämnden rörande offentligtbiträde bör kunna överklagas. I motionJu5 (mp) förordas i stället att beslut idenna fråga som fattarsom första instans bör kunna överklagas.Vad först beträffar Utlänningsnämndensställning som överprövande instans ifrågor om offentligt biträde instämmersocialförsäkringsutskottet i den avregeringen angivna principen att denmyndighet som handlägger ett ärendeockså skall besluta i frågor omoffentligt biträde. börsåledes utse offentligt biträde iärenden som handläggs vid verket ochdess beslut i denna fråga bör överklagastill i stället för somi dag . beslut bör överklagastill tillstyrkersåledes regeringens förslag i denna deloch avstyrker bifall till motion Ju7 idenna del.Utskottet kan ställa sig bakom vadsocialförsäkringsutskottet anför i dennadel. Utskottet vill tillägga attregeringens förslag om att överklagandeskall ske till istället för som tillRättshjälpsnämnden får ses som ennaturlig konsekvens av förslaget attoffentligt biträde inte längre skallvara en förmån inom rättshjälpssystemet.Motion Ju7 i denna del avstyrks.När det så gäller frågan omUtlänningsnämndens beslut i frågor omoffentligt biträde skall kunnaöverklagas konstaterarsocialförsäkringsutskottet attUtlänningsnämnden är första instansfrämst i ärenden rörande s.k. ny ansökaneftersom en sådan ansökan prövas avUtlänningsnämnden. prövar en sådanansökan som första och enda instans ärärendet i praktiken att se som enfortsättning på ett tidigare, som iregel har avgjorts av Invandrarverketoch överprövats av beslut i självasakfrågan kan heller inte överklagas.Socialförsäkringsutskottet anser detdärför riktigt att Utlänningsnämndensbeslut rörande offentligt biträde inteskall kunna överklagas.Socialförsäkringsutskottet påpekar isammanhanget att regeringen avser atttillsätta en parlamentarisk kommitté meduppdrag att bl.a. utreda frågan om mergrundläggande förändringar av instans-och processordningen i utlänningsrätten.Med det anförda tillstyrkersocialförsäkringsutskottet regeringensförslag och avstyrker bifall tillmotionerna Ju4 och Ju5 i denna del.Utskottet, som inte har något atttillägga till vadsocialförsäkringsutskottet anfört idenna fråga, avstyrker motionerna Ju4och Ju5 i aktuell del.Ersättningen till rättshjälpsbiträdenm.fl.Enligt 22 § första stycketrättshjälpslagen har rättshjälpsbiträde,bodelningsförrättare och medlare rätttill skälig ersättning för arbete,tidsspillan och utlägg som uppdraget harkrävt. Ersättningen för arbete skallbestämmas med utgångspunkt i dentidsåtgång som är rimlig med hänsyn tilluppdragets art och omfattning och medtillämpning av den timkostnadsnorm somregeringen fastställer.Timersättningen får avvika fråntimkostnadsnormen om den skicklighet ochden omsorg som uppdraget har utförts medeller andra omständigheter av betydelseger anledning till det.Ersättningen kan jämkas av vissa skäl,t.ex. om biträde genom vårdslöshet ellerförsummelse har föranlett kostnad förrättshjälpen.Genom hänvisningar i 44 §rättshjälpslagen och 5 § lagen ommålsägandebiträde tillämpasersättningsreglerna också i fråga omoffentliga biträden ochmålsägandebiträden.Timkostnadsnormen fastställs avregeringen på grundval avDomstolsverkets beräkningar avsjälvkostnaderna vid de allmännaadvokatbyråerna. Regeringen har förtiden den 1 juli 1996-den 31 december1997 fastställt timkostnadsnormen till803 kr exklusive mervärdesskatt och inklusive mervärdesskatt.Rättshjälpsutredningen har haft iuppdrag att se över ersättningssystemetpå rättshjälpsområdet. Utredningen anseratt nuvarande ersättningssystem iprincip bör bibehållas. Utredningenföreslår dock att differentieradetimkostnadsnormer skall införas föradvokater och andra rättshjälpsbiträdenoch att särskilda taxor skall införas påytterligare områden.Flera av remissinstanserna avstyrkerförslaget om differentieradetimkostnadsnormer.Regeringen förordar att den nuvaranderegleringen om ersättning tillrättshjälpsbiträden bör behållas. Ettsystem med differentierade normer skulleenligt regeringen bli krångligare atttillämpa än om det endast finns en norm.Regeringen anser dessutom att principenbör vara lika lön för lika arbete. Närdet gäller utredningens förslag om enutvidgning av det taxesatta områdetkonstaterar regeringen att detta är enfråga som inte kräver lagändringar. Denberörs inte vidare i propositionen.Riksdagen beslutade om vissaändringar i bl.a. 22 § rättshjälpslagen i syfte att skapamöjligheter för att dämpa den årligahöjningen av timersättningen som enligtregeringen var mer eller mindre inbyggdi det då gällande systemet. Ändringarnainnebar i huvudsak att timkostnadsnormenskall styra all ersättning för arbete pårättshjälpsområdet - såväl inom som utomdet taxesatta området - och attregeringen skall fastställa denna norm.Samtidigt kom den betydelse vidbedömningen av ersättning för arbete somtidsåtgången bör ha - och som den ipraxis redan fått - till uttryck ilagtexten (prop. 1994/95:150 bilaga 3,JuU26, rskr. 456).Utskottet, som i princip tillstyrktelagförslaget, anförde i anledning av ettmotionsyrkande att ett biträde eller enoffentlig försvarare alltid har rätttill skälig ersättning för arbete. Detkunde således enligt utskottet intekomma i fråga att timkostnadsnormen,t.ex. i besparingssyfte, fastställs tillett belopp som understiger vad som ärskälig ersättning.I motionerna Ju5 (mp) och Ju918 (mp)ifrågasätts den höjning som skett avtimkostnadsnormen, och motionärernaanser att regeringen i besparingssyftebör få i uppdrag att undersökaersättningssystemets utformning.Utskottet konstaterar attersättningssystemet pårättshjälpsområdet måste utformas på ettsådant sätt att rättshjälpsbiträden,offentliga försvarare m.fl. får skäligersättning för utfört arbete. Utskottetvill också framhålla attersättningsreglerna i kostnadsdämpandesyfte har ändrats av riksdagen.Vidare har haft iuppdrag att göra en sådan översyn aversättningssystemet pårättshjälpsområdet som motionärernaefterfrågar. Utredningen har ocksålämnat vissa förslag till regeringen sominte kräver lagändringar. Det saknasenligt utskottets mening skäl att nubesluta om ännu en översyn aversättningsbestämmelserna. MotionernaJu5 och Ju918 i denna del avstyrks.ÖvrigtSocialförsäkringsutskottet konstaterar isitt yttrande att det beträffande deföreslagna ändringarna i utlänningslagenendast föreskrivs att äldre regler föröverklagande av förvaltningsmyndighetsbeslut och beslutfortfarande skall gälla.Socialförsäkringsutskottet förutsätteratt ett redan meddelat förordnande avoffentligt biträde fortfarande skallgälla.Utskottet har från regeringskanslietinhämtat att avsikten är att ettförordnande av offentligt biträde enligtden nu gällande rättshjälpslagen skallgälla även när den nya lagstiftningenhar trätt i kraft.Av den nya rättshjälpslagensikraftträdandebestämmelser bör framgåatt den upphävda rättshjälpslagen skalltillämpas om rättshjälp genom offentligtbiträde har beviljats före den 1december 1997. Utskottet har beaktatdetta i sin hemställan. beträffande avslag påpropositionenatt avslår motion1996/97:Ju8,res. 1 (fp)2. beträffande rättshjälpensförhållande tillrättsskyddsförsäkringaratt med avslag påmotionerna 1996/97:Ju5 yrkande 1 och1996/97:Ju7 yrkande 1 antar det iproposition 1996/97:9 framlagdaförslaget till rättshjälpslag såvittavser 9 § första stycket,res. 2 (v)res. 3 (mp)3. beträffande skäl för atträttsskydd saknasatt med avslag påmotionerna 1996/97:Ju5 yrkande 2 och1996/97:Ju7 yrkande 2 antarregeringens förslag tillrättshjälpslag såvitt avser 9 § andrastycket,res. 4 (mp)res. 5 (v)4. beträffandekonsekvensutredningatt avslår motion1996/97:Ju4 yrkande 1,5. beträffande rådgivningatt med avslag på motion1996/97:Ju5 yrkande 3 antarregeringens förslag tillrättshjälpslag såvitt avser 4 och 5§§,res. 6 (mp)6. beträffande inkomstgränsenför rätt till rättshjälpatt med avslag påmotionerna 1996/97:Ju6 i denna deloch 1996/97:Ju7 yrkande 3 antarregeringens förslag tillrättshjälpslag såvitt avser 6 §,res. 7 (v)res. 8 (kd)7. beträffande behov avrättshjälpsbiträde iförvaltningsmålatt med avslag påmotionerna 1996/97:Ju810 och1996/97:So425 yrkande 4 antarregeringens förslag tillrättshjälpslag såvitt avser 7 §,res. 9 (fp, c)8. beträffande prövningen avbiträdesfråganatt avslår motion1996/97:Ju7 yrkande 4,res. 10 (v)9. beträffande behov avrättshjälpsbiträde i tvistemål ommindre värdenatt med avslag på motion1996/97:Ju5 yrkande 7 antarregeringens förslag tillrättshjälpslag såvitt avser 11 § 4,10. beträffanderimlighetsprövningatt med avslag på motion1996/97:Ju7 yrkande 5 antarregeringens förslag tillrättshjälpslag såvitt avser 8 §,res. 11 (v)11. beträffande rättshjälp vidskuldsaneringatt med avslag på motion1996/97:Ju6 i denna del antarregeringens förslag tillrättshjälpslag såvitt avser 10 §första stycket 3,res. 12 (kd)12. beträffande rättshjälp vidäktenskapsskillnadatt med avslag på motion1996/97:Ju7 yrkande 7 antarregeringens förslag tillrättshjälpslag såvitt avser 11 § 1,res. 13 (v)13. beträffande rättshjälp förnäringsidkareatt med avslag på motion1996/97:Ju7 yrkande 6 antarregeringens förslag tillrättshjälpslag såvitt avser 13 §,res. 14 (v)14. beträffandebiträdeskostnaderatt med avslag påmotionerna 1996/97:Ju6 i denna deloch 1996/97:Ju7 yrkande 8 antarregeringens förslag tillrättshjälpslag såvitt avser 15 och34 §§,res. 15 (v, kd)15. beträffandeutredningskostnaderatt med avslag påmotionerna 1996/97:Ju5 yrkande 4,1996/97:Ju6 i denna del och1996/97:Ju7 yrkande 9 antarregeringens förslag tillrättshjälpslag såvitt avser 17 §,res. 16 (v)res. 17 (mp, kd)16. beträffande förslaget tillrättshjälpslag i övrigtatt antar regeringensförslag till rättshjälpslag i den måndet inte omfattas av utskottetshemställan i det föregående dock medden ändringen att under punkt 2 iikraftträdandebestämmelserna denförsta strecksatsen skall ha följandelydelse: - allmän rättshjälp,rättshjälp åt misstänkt i brottmåleller rättshjälp genom offentligtbiträde har beviljats före den 1december 1997, eller ,17. beträffande juridisktbistånd i vissa utlänningsärendenatt avslår motion1996/97:Ju7 yrkande 11,res. 18 (v)18. beträffande överklagandetill Utlänningsnämndenatt med avslag på motion1996/97:Ju7 yrkande 10 antarregeringens förslag till lag omändring i utlänningslagen (1989:529)såvitt avser 11 kap. 10 § förstastycket,res. 19 (v, mp)19. beträffande överklagande avUtlänningsnämndens beslutatt med avslag påmotionerna 1996/97:Ju4 yrkande 2 och1996/97:Ju5 yrkande 5 antarregeringens förslag till lag omändring i utlänningslagen (1989:529)såvitt avser 11 kap. 10 § andrastycket,res. 20 (v, mp)20. beträffande förslaget tilllag om ändring i utlänningslagen iövrigtatt antar regeringensförslag till lag om ändring i utlänningslagen (1989:529) i den mån detinte omfattas av utskottetshemställan i det föregående,21. beträffande ersättningentill rättshjälpsbiträdenatt avslår motionerna1996/97:Ju5 yrkande 6 och1996/97:Ju918 yrkande 2,res.