bet · GK01JoU2 · 1996-11-26 00:00:00 — De årligainventeringarna är en förutsättning fördet nya ersättningssystemet.Utskottets övervägandenUtskottet instämmer i attNaturvårdsverket bör vara samlande ochpådrivande i miljövårdsarbetet samtansvara för uppföljning och utvärdering,såväl nationellt som internationellt.Verkets arbete skall syfta till attsäkerställa en god miljö och biologiskmångfald. Verket skall vidare arbeta föratt få till stånd ett miljöanpassat ochkretsloppsinriktat samhälle och varapådrivande i förhållande tillsektorsmyndigheter samt regionala ochlokala myndigheter genom att arbeta medmål, vägledning, samordning ochuppföljning och utvärdering som rörmiljöarbetet. Som regeringen anfört ärverkets uppgift vidare att bl.a. bedömahotbilder samt utifrån en vetenskapliggrund ta fram åtgärdsförslag, genombidrag och ersättningar åstadkommastörsta möjliga miljövårdsutbyte.Utskottet delar regeringens mening attverket har en viktig roll imiljöanpassningen av de olikasamhällssektorerna där särskilttransporter, energi, jord- och skogsbruk(biologisk mångfald) samt industri,handel och hushåll (produktions- ochkonsumtionsfrågor inkl. avfall) börprioriteras. Även skyddet av denbiologiska mångfalden hör till deprioriterade uppgifterna inommiljöpolitiken.Regeringens proposition 1995/96:226Hållbar utveckling i landetsfjällområden har behandlats avutskottet (bet. 1996/97:JoU5).Regeringen anför i denna proposition atten kanalisering av skotertrafiken kanvara ett sätt att minskabullerstörningar och konflikter medandra intressen, t.ex. friluftsliv.Utskottet delar regeringens bedömningatt bidrag skall kunna lämnas tillanläggande av skoterleder och andraanläggningar för skotertrafik samt förinformationsinsatser. Såsom regeringenförordat bör mot denna bakgrund genom enomfördelning inom utgiftsområdetanslaget utökas med 10 miljoner kronorför att bl.a. finansiera bidrag tillskoterleder. börsåsom regeringen föreslagit 30 miljonerkronor kunna avsättas för detta ändamål.Utskottet tillstyrker regeringensförslag om medelsanvisning underanslaget A1 Statens naturvårdsverk.Motionerna Jo714 yrkande 10 delvis,Jo737 yrkandena 8 delvis och 10 delvisoch Jo793 yrkande 5 delvis avstyrks.Utskottet konstaterar att motionerna,med undantag av motion Jo737 yrkande 8delvis, går utöver den beslutadeutgiftsramen.Utskottet finner inte anledning attredan nu gå in på någon detaljeradbedömning av enskilda anslag förbudgetåren 1998 och 1999. Motion Jo737yrkande 11 delvis avstyrks.Enligt utskottets uppfattning börNaturvårdsverkets förutsättningar attsäkerställa ett effektivt miljöarbeteoch att åstadkomma en effektivanvändning av anslagna medelkontinuerligt följas upp. Utskottetförutsätter därför att regeringen -utöver det arbete som redovisats omutveckling av funktionsindeladeverksamhetsmål - på lämpligt sättföljer upp verksamheten inomNaturvårdsverket. När det gäller fråganom miljöforskningen bör vara en del avNaturvårdsverkets verksamhet konstaterarutskottet att verket fått i uppdrag attredovisa alternativa förslag tillbesparingar inom sitt verksamhetsområdeför budgetåren 1998 och 1999 och attregeringen i avvaktan på dennaredovisning preliminärt inte beräknatnågra anslag till denforskningsverksamhet som administrerasvia för dessa år.Utskottet vill vidare erinra om att detäven i övrigt på miljöområdet pågår enomfattande utrednings- ochutvärderingsverksamhet som kommer att fåbetydelse för de fortsatta bedömningarnaangående uppgifter ochorganisation. Utskottet är därför intenu berett att föreslå någon särskildöversyn av verket i enlighet med motionJo727 yrkande 40. Motionen avstyrks idenna del i den mån den intetillgodosetts med vad utskottet anfört.Regeringen har under anslaget B12Kompletterande åtgärder inom jordbruketinom utgiftsområde 23 (Jord- ochskogsbruk, fiske med anslutandenäringar) anfört att överläggningarpågår med om ett nyttdelprogram inom ramen för jordbruketsmiljöprogram för ersättning tillrennäringen för bevarandet av rovdjurinom renskötselområdet. Avsikten medprogrammet är att skapa ett bevarandemålför rovdjuren inom renskötselområdet medlångsiktigt livskraftiga populationer.Programmet baseras, liksom det nuvarandesystemet, på principen om ersättningefter rovdjursförekomst. Detta programbygger, i likhet med övrigamiljöprogram, på att deersättningsberättigade ansöker omersättning och att det därefter åliggeransvarig myndighet att kontrollera delämnade uppgifterna.Utskottet avser att i betänkandet1996/97:JoU1 Statsbudgeten förutgiftsområde 23 under anslaget D 2ersättningar för viltskador m.m. föreslåatt samtliga frågor rörande rovdjur börövervägas inom ramen för en sammanhållenrovdjurspolitik. Utskottet anser attfrågan om erforderligarovdjursinventeringar bör behandlas idetta sammanhang. I avvaktan på att ensådan helhetssyn på rovdjurspolitikenutarbetas föreslår utskottet att motionJo241 yrkandena 16 och 17 lämnas utannågon vidare åtgärd.A 2 Miljöövervakning m.m.PropositionenUnder detta anslag anvisas medel förmiljöövervakningsverksamheten, som förinnevarande budgetår anvisats underanslaget A 1 ,samt medel för bidrag till miljöåtgärdersom bedrivs av andra myndigheter ochorganisationer, som för innevarandebudgetår anvisats underreservationsanslaget A 2 Bidrag tillmiljöarbete. Detta gäller bl.a. medeltill länsstyrelserna för regionalmiljöövervakning, stöd till olikainternationella miljöövervakningsprojektoch bidrag till vissa ideellaorganisationer för miljövårdsarbete samtför bilavgasundersökningar.Naturvårdsverket har det övergripandeansvaret för miljöövervakningen iSverige. Inom verket finns enmiljöövervakningsnämnd som fattar beslutom den nationella miljöövervakningensinriktning samt fördelar medel tillnationell och regional miljöövervakning.Den regionala verksamheten specificerasi avtal med resp. länsstyrelse. Bidragentill de ideella organisationerna harhelt eller delvis finansierat fleraprojekt, både med nationell ochinternationell anknytning.Miljöövervakningsverksamheten har ökatunder senare år. Detta beror främst påökade krav från staten om bättrekunskaper om miljösituationen samt kravfrån olika verksamhetsutövare påunderlag förmiljökonsekvensbeskrivningar ochslutligen på en kraftigt utökadinternationell rapportering som en följdav ratificering av fler internationellakonventioner och av medlemskapet i EU.Miljöövervakningsverksamheten är enmycket långsiktig verksamhet som kräverstabil finansiering. Verksamheten ärkunskapsintensiv, det tar tid och kostarpengar att bygga upp den kompetens somkrävs för att driva och utvärdera ettövervakningsprojekt. Verksamheten harunder /96 delvisfinansierats med reserverade medel fråntidigare beslut samt med tillfälligamedel från ingående reservationer.Regeringen avser återkomma ibudgetpropositionen för medförslag om inriktning och resurser förkommande år.Regeringen beräknar under detta anslagca för stöd tillkommuner och ideella organisationer iarbetet med lokala för år1997. Tyngdpunkten bör ligga i projektsom berör trafik, energi, naturvård ochkemikalier.Regeringen beräknar vidare vissa medelunder anslaget för bidrag tillHembygdsförbundet, ochInternationella försurningssekretariatetför bl.a. informationsarbete, konferens-och programverksamhet inom naturvård ochmiljöskydd. För att täcka kostnader förverksamhet med bilavgasundersökningarberäknas ca 16 miljoner kronor.Regeringen beräknar anslaget för år1997 till sammanlagt sombör föras upp under ett nytt ramanslagbenämnt Miljöövervakning m.m.MotionernaI motion Jo759 (fp) yrkas att anslagethöjs till , en höjning med10 (yrkande 32 delvis).Resurserna är enligt motionärerna i dagotillräckliga och direkt tillsyn fårallt oftare ersättas av rapporteringfrån markägare, företagare ellerallmänheten.I motion Jo793 (v) yrkas attutgiftsområdet tillförs 100 miljonerkronor för Agenda 21-arbete (yrkande 5delvis). Det kommunala Agenda 21-arbetetär viktigt eftersom det handlar om attförändra attityder i vardagslivet. Detbelopp som anslagits av regeringen förkommunernas arbete är enligtmotionärerna inte tillräckligt.Motionärerna föreslår att beloppetavsätts för att t.ex. anställa energi-och miljörådgivare samt Agenda 21-samordnare på nivå.I motion Jo737 (mp) yrkas att denpreliminära fördelningen på anslaget A 2Miljöövervakning för budgetåret 1998höjs med utöverregeringens preliminära beräkning ochför med 6 miljonerkronor utöver regeringens beräkning(yrkande 11 delvis).I motion Jo714 (kd) yrkas att anslagethöjs till , vilketmotsvarar en höjning med 15 miljonerkronor (yrkande 10 delvis). Motionärernaanför att miljöövervakningen uppvisarbrister, att program för arter ochbiotoper, fjäll, våtmarker och landskapsamt spridning av bekämpningsmedelsaknas. Enligt motionärerna börvvervägas att låta sektorsorganenmedverka till samfinansiering avmiljöövervakningen för t.ex. biologiskmångfald. Vidare är ett utökat stöd tillkommuner och enskilda ideellaorganisationer ett viktigt instrumentför att fördjupa och öka hastigheten iAgenda 21-arbetet och 5 miljoner kronorbör öronmärkas för Agenda 21-arbete.I motion Jo727 (c) yrkas etttillkännagivande av att fördelningen avmedel till miljöorganisationer böradministreras av regeringen, inte som av (yrkande 41).Miljöorganisationer har enligtmotionärerna stor betydelse för attdriva på utvecklingen av såväl detnationella som det internationellamiljöarbetet och initierar oftadebatten.Utskottets övervägandenSom regeringen anfört harmiljöövervakningsverksamheten som målatt beskriva tillståndet i miljön så attbrister skall kunna åtgärdas, riskerundvikas och samhället utvecklas i enhållbar riktning.Regeringen har tillsatt en utredning(dir. 1996:62) som har till uppgift attgranska dagens miljöövervakning ochutarbeta förslag till verksamhetensfortsatta inriktning, omfattning,struktur och finansiering. Utskottetdelar regeringens bedömning att iavvaktan på utredningens förslag, somskall redovisas , börmedel till miljöövervakningen beräknas med oförändratbelopp.I mars 1995 tillkallades en nationellAgenda 21-kommitté (dir. 1995:34) isyfte att medverka i arbetet med attutveckla, fördjupa och förankra Agenda21 och för att medverka införutarbetandet av tillFN:s extra generalförsamling 1997. Kommittén har gettut skrifter om s.k. goda exempel,lägesbeskrivning vad gäller arbetet iSverige med , beskrivning avdet lokala arbetet med i andraländer samt ett underlag för svensktmiljömålsarbete. En stor Agenda 21-konferens tillsammans med bl.a.Kommunförbundet, har ägt rum 19-21november 1996. Kommittén kommer ocksåatt redovisa ett underlag tillnationalrapport till FN.Regeringen beräknar under detta anslagca för stöd tillkommuner och ideella organisationer iarbetet med lokala för år1997. Utskottet delar regeringens synatt tyngdpunkten i arbetet med dessamedel bör ligga i projekt som berörtrafik, energi, naturvård ochkemikalier.Utskottet har ingen erinran motövervägandena i propositionen ochtillstyrker regeringens förslag tillramanslag. Motionerna Jo714 yrkande 10delvis, Jo759 yrkande 32 delvis samtJo793 yrkande 5 delvis innebär attutgiftsramen överskrids och avstyrks avutskottet.Utskottet finner inte skäl att nubestämma storleken på anslagen förkommande budgetår. Motion Jo737 yrkande11 delvis avstyrks.Regeringen beräknar under detta anslagmedel för bidrag till ,ochInternationella försurningssekretariatetför bl.a. informationsarbete, konferens-och programverksamhet inom naturvård ochmiljöskydd. Utskottet delar denuppfattning som framförs i motion Jo727yrkande 41 att miljöorganisationerna harstor betydelse för att driva påutvecklingen av såväl det nationella somdet internationella miljöarbetet och attde ofta initierar debatten. /96 anslogs medel till deberörda miljöorganisationerna underanslaget A 2 Bidrag till miljöarbete somdisponeras av Naturvårdsverket.Regeringen beslutade i regleringsbrevetom fördelningen av de anslagna medlen pårespektive organisation och föreskrevatt organisationerna skall lämnaredovisning av bidragens användning tillNaturvårdsverket. Utskottet har underhand inhämtat att någon förändring avhanteringen inte planeras för budgetåret1997. Motion Jo727 yrkande 41 påkallarmot den bakgrunden ingen ytterligareåtgärd från sida.A 3 Bidrag till kalkningsverksamhet försjöar och vattendragPropositionenAnslaget disponeras för statsbidrag föråterställning av skador förorsakade avförsurande luftföroreningar. Enligtförordningen (1982:840) om statsbidragtill kalkning av sjöar och vattendragfår statsbidrag lämnas till kalkning,biologisk återställning i kalkade vattensamt till nödvändiga utredningar ochundersökningar i samband med kalkningeller biologisk återställning.Kalkning i stor skala av sjöar ochvattendrag har pågått sedan mitten av1970-talet. Uppskattningsvis är avSveriges sjöar och vattendrag påtagligtförsurade. Målet med kalkningen harunder uppnåttsi av sjökalkningarna och ca 80 %av vattendragen. Även om vissakalkningar inte nått uppsatt mål har debiologiska effekterna ändå varitövervägande positiva.Regeringen beslutade om ensärskild utredning med uppgift att seöver kalkningsverksamheten. Itilläggsdirektiv uppdrogs tillutredningen att också lämna förslag tillhur kalkningsverksamheten skulle kunnabedrivas på en nivå på ca 80 miljonerkronor . Kalkningsutredningenöverlämnade sittbetänkande (SOU 1996:53) Kalkning avsjöar och vattendrag. Betänkandet hardärefter remissbehandlats.Innan slutlig ställning tas till vadsom kan anses vara en lämplig nivå förett sådant åtagande avser regeringen attge i uppdrag att tafram en nationell plan för fortsattastatliga kalkningsinsatser. förslag om en sådan plan ochverkets redovisning av regeringensuppdrag till verket att redovisaalternativa förslag tillbesparingsåtgärder inom sittansvarsområde kommer sedan att liggatill grund för regeringensställningstagande vad gäller denframtida kalkningsverksamheten.Regeringen avser i budgetpropositionenför komma med förslagtill reformering av anslaget med hänsyntagen även till de synpunkter ochförslag som har lämnats i och medanledning av Kalkningsutredningensbetänkande. Utgiftsutvecklingen enligtden budgetprognos som Naturvårdsverketgjort visar att ca avanslaget inte kommer att förbrukas underinnevarande budgetår. Mot bakgrund häravberäknar regeringen att anslaget medbibehållen ambitionsnivå kan minskas med10 under budgetåret 1997till 130 miljoner kronor.MotionernaI motion Jo249 (m) yrkas att 142miljoner kronor anvisas på anslaget A 3,dvs. en höjning med ijämförelse med regeringens förslag(yrkande 1). Anslaget bör enligtmotionärerna inte minskas så kraftigtsom regeringen föreslår. En så storneddragning kan medföra negativaeffekter på miljötillståndet i flerasvenska sjöar. Yrkandet motsvaras av enbesparing på motsvarande belopp påanslaget A 10.I motionerna Jo752 och Jo759 yrkande 32delvis (båda fp) yrkas att riksdagenanvisar utöver vadregeringen föreslagit.Kalkningsprojekten måste enligt motionenses som ett långsiktigt åtagande ochfortsatta besparingar bör undvikas.Omfattande besparingar på anslagen tillkalkningen kan medföra att årtionden avkalkningsinsatser går förlorade.Även i motion Jo793 (v) yrkas attanslaget höjs med ijämförelse med regeringens förslag(yrkande 5 delvis). En enig skogs- ochmarkexpertis och naturvårdare anserenligt motionärerna att kalkningen måsteupprätthållas om inte tusentals sjöaroch markområden skall få ännuallvarligare försurningsskador.I motion Jo737 (mp) yrkas att anslagethöjs med (yrkande 10delvis). För den preliminära beräkningenav utgifterna på anslaget för budgetåren1998 och 1999 yrkas att anslaget höjsmed för vartderaåret (yrkande 11 delvis). I motionenanförs att kalkning är en nödvändigverksamhet som garanterar att biologisktliv kan finnas kvar och att farligametaller inte lakas ut.Även i motion Jo746 (mp) yrkas att 50miljoner kronor utöver regeringensförslag anslås för kalkningsverksamhet(yrkande 1). Utsläpp och nedfall avförsurande ämnen är enligt motionärernasannolikt vårt allvarligastemiljöproblem.I motion Jo714 (kd ) yrkas att anslagethöjs med utöverregeringens förslag (yrkande 10 delvis).Enligt motionärerna är kalkning av sjöaroch vattendrag ingen långsiktig lösningutan man måste komma åt utsläppskällan istället för att restaurera. På kort siktär dock kalkning en nödvändig åtgärd.I motion Jo727 (c) föreslås att 20miljoner kronor inom ramen förprogrammet för ekologisk omställninganvänds för att förstärka insatserna förkalkning (yrkande 31 delvis). I motionJo252 (c) yrkas tillkännagivande ommöjligheten att använda medel frånprogrammet för ekologisk omställningtill kalkning (yrkande 2). Även i motionJo704 (fp) yrkas tillkännagivande ombehovet av ökade ekonomiska insatser förkalkning (yrkande 1). Insatserna kanenligt motionären finansieras med medelfrån programmet för hållbar utveckling.I motion Jo704 (fp) yrkas attregeringen verkar för att EU ställerbidrag till förfogande för bestridandeav kostnader för kalkningsprogrammet(yrkande 2). Försurningen är eninternationell angelägenhet och Sverigefår ta emot av utsläppen frånutlandet. I motion Jo734 (s) yrkastillkännagivande av att EU bör lämnabidrag till kalkning i (yrkande6). Även i motion Jo740 (s) yrkas attriksdagen verkar för att EU skall bidramed medel till kalkning (yrkande 2).I motion Jo252 (c) yrkastillkännagivande om behovet avytterligare medel tillkalkningsverksamhet för sjöar ochvattendrag (yrkande 1). Kalkning ärenligt motionärerna en del av arbete somSverige bedrivit för att ta såvälnationellt som internationellt ansvarför bevarandet av den biologiskamångfalden och hushållningen mednaturresurser. Verksamheten har storbetydelse för fiske- och naturlivet iSverige.I motion Jo408 (m) anförs attkalkningen är synnerligen välfinansierad i statsbudgeten och börundantas från nedskärningar (yrkande11). Staten tar in mer än tio miljarderkronor i skatter på utsläpp avförsurande ämnen, främst i form avkoldioxidskatt. Kalkningen har under desenaste åren kostat 200 miljoner kronorper år. Det är därför fråga omhederlighet att använda några enstakaprocent av miljöskatterna till attmotverka de beskattade utsläppensmiljöeffekter.I motion Jo734 (s) yrkastillkännagivande av behovet avprioritering av kalkningsinsatser iHalland (yrkande 5). Läget är enligtmotionärerna speciellt allvarligt iHalland beroende på delsluftföroreningar, dels på grund av attberggrunden på inte harförmåga att neutralisera det suranedfallet, utan tvärtom är sur till sinnatur. I motion Jo740 (s) yrkastillkännagivande av att börprioriteras vid fördelning avtillgängliga resurser för kalkning(yrkande 1).I motion Jo746 (mp) yrkastillkännagivande av attNaturvårdsverkets plan för fortsattakalkningsinsatser skall beaktaförutsättningarna för att utnyttjanaturresurserna i sjöar och vattendragsamt risker vid försurning ochåterförsurning i relation tillskadeverkningarna (yrkande 2). Planenbör innehålla en långsiktig strategi förhur försurningens skadeverkningar påmark, grundvatten och ytvatten skallmotarbetas tills dess att nedfalletsjunker under de kritiskabelastningsgränserna.I motion Jo779 (kd) yrkastillkännagivande av att kalkning ochåtgärder för att minska övergödning påsjöar måste fortgå i oförminskadutsträckning (yrkande 18). Neddragningenav anslaget till kalkningsåtgärder ärenligt motionärerna oacceptabel.Kalkningsverksamheten bör i stället ökaför att återställa skador i sjöar medviss påverkan som inte kalkas.I motion Jo793 (v) yrkas attbeteckningen av anslaget A3 Bidrag tillkalkningsverksamhet för sjöar ochvattendrag ändras till Bidrag förverksamhet mot försurning av mark, sjöaroch vattendrag (yrkande 2). Vidare yrkastillkännagivande av att resurserna förbevarande av biologisk mångfald ochkalkningsverksamhet behöver samordnas(yrkande 3). Det föreligger enligtmotionärerna en bristande kopplingmellan bevarande av biologisk mångfaldoch kalkningsverksamheten, och dessafrågor bör utredas. Stöd för bevarandeav biologisk mångfald ochkalkningsverksamheten kan enligtmotionärerna kanske kopplas sammanbättre. I motionen anförs vidare attforskning bör initieras vid iÄlvsborgs län för att utrönakonsekvenserna av avslutadkalkningsverksamhet (yrkande 4).Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens uppfattningom att det långsiktiga målet för detsvenska kalkningsprogrammet skall varadet nationella intresset av att bevaraden biologiska mångfalden och attbibehålla förutsättningarna förutnyttjande av naturresurserna i sjöaroch vattendrag.Utskottet instämmer i regeringensbedömning att det pågåendeinternationella arbetet för att begränsadet försurande nedfallet till de gränsersom naturen tål successivt kommer att geresultat. Att aktivt driverfrågan om ytterligare åtgärder iinternationella fora har enligtutskottets mening stor betydelse.Uppdraget till att tillvåren 1997 arbeta fram en särskildförsurningsstrategi med förslag tilllångtgående åtgärder bör enligtutskottets bedömning få en positivinverkan på arbetet medförsurningsfrågorna.Försurningen av mark och vatten harfortgått . Trotspositiva utvecklingstendenser kommerbehovet av kalkning att finnas kvarunder en överskådlig tid. Utskottetinstämmer i regeringens uttalande att enlångsiktig planering är önskvärd för attkalkningsverksamheten skall kunnabedrivas effektivt. Såsom regeringenanför är det angeläget att staten kangöra ett långsiktigt åtagande vad gällerden framtida verksamheten.Kalkningsutredningen anför ibetänkandet Kalkning av sjöar ochvattendrag (SOU 1996:53) attgrundläggande för statens fortsattainsatser bör vara att med tillgängligaresurser i ett nationellt perspektivprioritera insatser i syfte att bevaraden biologiska mångfalden.Kalkningens positiva effekter på kortsikt är enligt utredningen väldokumenterade. Vattnets försurningbromsas upp, pH-värdet höjs, ochförsurningskänsliga djur och växter ökarvid kalkning. Genomförda uppföljningarvisar emellertid även på en delkontroversiella frågor, t.ex.minskningen av vitmossor vidvåtmarkskalkning. Kalkningens effekterpå sikt behöver enligt utredningenföljas upp bättre.Utredningen har under sitt arbetefunnit tecken på brister ikalkningsverksamhetens planering,genomförande och uppföljning. Även vissaproblem och brister med den ekonomiskaredovisningen av verksamheten harkonstaterats. Utredningen anser attnuvarande organisation, med i förstahand kommuner som ansvariga, har spelatut sin roll. En ny organisation med femregioner förordas somNaturvårdsverket föreslås få ett meruttalat ansvar för verksamhetensplanering, genomförande och uppföljningsamt prioritering mellan olika åtgärder.Utredningen ser fortsatta statligakalkningsinsatser som ett mycketlångsiktigt åtagande ellermer. Kalkningen måste fortsätta ävenefter det att kväve- och svavelnedfallbegränsats i enlighet med målen.Kalkningen bör planeras och organiserasutifrån hela avrinningsområden och inteutifrån enskilda sjöar och vattendrag.Utredningen anför att kända risker ianslutning till avbruten kalkning ochåterförsurning tyder på att dessaprocesser kan leda till höga halter avgiftiga metaller. Denna vattenkemi kanenligt utredningen utgöra ett större hotmot biologin än den vattenkemi som varorsak till att kalkning inleddes i detursprungliga försurade vattnet. Detbehövs en mer intensifierad, långsiktiguppföljning av effekter till följd avavbruten kalkning och återförsurning.Utskottet har inhämtat att regeringenden uppdragit åt att utarbeta en nationellplan för den statligt finansieradekalkningsverksamheten i sjöar ochvattendrag. I uppdraget ingår också attgöra en översyn av redovisningssystemetoch utbetalningsrutinerna för denstatligt finansieradekalkningsverksamheten. Den nationellaplanen skall utgå från de förslag somKalkningsutredningen presenterade i sittbetänkande, med undantag för förslagetrörande anslagsnivå.