bet · GK01UbU3 · 1996-11-28 00:00:00 — Ej heller i denfrågan anser utskottet att bör uttala sig.Med hänvisning till det nu anförda föreslår utskottet att godkännervad regeringen har förordat om riktlinjen vid ändringar avstiftelseförordnandena för stiftelser som inrättats med löntagarfondsmedel.Riksdagen bör därjämte avslå motionerna 1996/97:L5 yrkande 2 och 1996/97:L6yrkande 1.Utskottet vill mot bakgrund av vad i motionerna sägs om samarbete medstiftelserna och om av regeringen i budgetpropositionen föreslagna neddragningaav forskningsanslag anföra följande.Regeringen påpekar i forskningspropositionen att de elva stiftelsernassammanlagda kapital nu uppgår till betydligt mer än 20 miljarder kronor.Vid beredningen av den dåvarande regeringens förslag om inrättande av bl.a. debåda strategiska stiftelserna anförde utbildningsutskottet att förslaget i dendå aktuella propositionen enligt utskottet innebar att en sammanlagd resurs om000 penningvärde borde kunna ställas tillforskningens förfogande efter en uppbyggnadsperiod (prop. 1992/93:171, bet.UbU16 s. 12). Utskottet har erfarit att de båda stiftelserna sedermera har tagivad utskottet anförde i sitt av godkända betänkande (rskr.1992/93:387) som utgångspunkt för sin planering, som innebär forskning kan dela ut ca per åroch () ca 250 miljoner kronor.Utskottet anser att det i det här sammanhanget finns skäl att erinra om hurallmänna medel mot den dåvarande oppositionens vilja fördes över i enskild ägo.Mot bakgrund bl.a. härav och det statsfinansiella läget är det utskottetsbestämda uppfattning att det är rimligt att ta i beaktande stiftelsernas väldigtillgångar och deras utdelningskapacitet när man gör överväganden om den totalaomfattningen av de statliga resurserna för forskning. Utskottet ansluter sigdärmed till vad regeringen anfört om möjligheterna att främja en samordningmellan stiftelsernas insatser och statliga insatser i nu berört hänseende.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att utskottet , införbildandet av stiftelserna, ansåg att stiftelsernas verksamhet självfallet ingåri ett större forskningspolitiskt sammanhang och därmed utgör en av fleragrundläggande förutsättningar för statsmakternas forskningspolitiska beslut ifortsättningen (bet. 1992/93:UbU16 s. 13).Vid genomförandet av regeringens förslag är det enligt utskottet angeläget attmöjligheterna till samverkan mellan forskningsråd, fakulteter ochforskningsstiftelser utnyttjas på ett sådant sätt att grundforskningen kantillföras resurser särskilt inom miljöområdet. Det är även angeläget attforskningen vid de mindre och medelstora högskolorna kan stärkas. Utskottetförutsätter att detta beaktas utan särskild åtgärd från sida.Ej heller om formerna för en samordning bör uttala sig. Det ankommerpå berörda styrelser och forskningsorgan att på ett ändamålsenligt och naturligsätt samarbeta i syfte att uppnå bästa resultat för forskningen.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1996/97:Ub10 yrkandena 6 och 9samt 1996/97:L6 yrkande 3.Beträffande öppenhet i stiftelsernas verksamhet och redovisning av densammakonstaterar utskottet att det i stadgarna för föreskrivs att Kungl. () och () skall ha rätt att granska stiftelsens verksamhet ochatt stiftelsen skall överlämna kopia av årsredovisning och revisionsberättelsetill nämnda akademier. Stiftelsen skall vidare publicera och ge vidspridning åt en lättillgänglig redogörelse över verksamheten. för miljöstrategisk forskning med det tillägget att årsredovisningoch revisionsberättelse skall tillställas även Kungl. har jämte KVA och IVA rätt att granska dennastiftelses verksamhet.Enligt utskottet är syftet med motionerna 1996/97:L6 yrkande 4 och1996/97:N270 yrkande 21 i huvudsak tillgodosett med gällande ordning, varföryrkandena bör avslås.Sveriges internationella forskningssamarbeteUtskottet tar i det följande under denna rubrik upp tre frågor, nämligenSveriges ställningstagande till EU:s femte ramprogram, svenskt deltagande istorskaligt internationellt forskningssamarbete och (, EUI) i Florens.PropositionenBeträffande ställningstagande till EU:s femte ramprogram föreslårregeringen att i förberedelserna inför ramprogrammet skall verka för eninriktning av programmet som bl.a. innebär en begränsning av programmet tillnuvarande nivå och prioritering av vissa angivna områden, t.ex. åtgärder förökat deltagande av små och medelstora företag, ett särskilt miljöprogram och etökat inslag av humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning. I sin motiveringtill förslaget anför regeringen bl.a. att det i de flesta medlemsländer finnsstora restriktioner när det gäller ökningar av de offentliga utgifterna. Enligtden bedömning bör det femte ramprogrammet inte vara störreän det nu pågående fjärde. Forskningsprogrammen bör administreras ochorganiseras så att de små och medelstora företagens möjligheter att deltastärks, eftersom dessa företags betydelse för tillväxten i tillmäts storvikt. Miljöforskningen bör i ökad utsträckning samordnas med EU:s miljöpolicy.Ett särskilt miljöforskningsprogram bör finnas även i fortsättningen.Miljöaspekterna bör stärkas även inom andra särprogram. En förstärkning avhumanistisk och samhällsvetenskaplig forskning bör inriktas mot den europeiskaintegrationsprocessen och de sociala problemen i , inte minst den högaarbetslösheten.När det gäller svenskt deltagande i storskaligt internationelltforskningssamarbete föreligger inget förslag i propositionen. Exempel påstorskaligt forskningssamarbete är den europeiska kärnforskningsorganisationenCERN, EU:s gemensamma fusionsforskningsanläggning ochfusionsforskningsprojektet , den och deteuropeiska sydobservatoriet . Regeringen redovisar sin bedömning, som går utpå att engagemang i storskaliga internationellaforskningsorganisationer bör ses över. Regeringen anför att den del av detinternationella forskningssamarbetet som sker i internationellaforskningsorganisationer utgör ett viktigt komplement till den nationellaforskningen, och i många fall utgör deltagandet den enda existerande möjligheteatt bedriva forskning vid forskningsfronten inom det aktuella området. Förforskarna är deltagandet i det internationella forskningssamarbetetbetydelsefullt, men det representerar stora kostnader. Dessa bör vägamot kostnaderna för annan forskning och samma ekonomiska restriktioner börgälla. Projekten inom samarbetet pågår ofta mycket länge utan grundläggandeprövning av andra än berörda forskare. Regeringen noterar att även andra länderhar uppmärksammat de höga kostnaderna för deltagandet i internationellaforskningsorganisationer. Regeringen avser sålunda att ta initiativ till enöversyn av engagemang i storskaliga internationellaforskningsorganisationer, inklusive deltagande i EU:sfusionsforskningsprogram. - Regeringen har med hänsyn till det statsfinansiellaläget i budgetpropositionen föreslagit besparingar under anslaget Europeiskforskningssamverkan.Regeringen föreslår att godkänner konventionen omgrundandet av ett europeiskt universitetsinstitut samt konventionen den 18 juni1992 om ändring av konventionen om grundandet av ett europeisktuniversitetsinstitut. Båda konventionerna finns bilagda propositionen.Konventionen om grundandet av ett europeiskt universitetsinstitut inkorporerasmed svensk rätt i delar som avser immunitet och privilegier genom en lag omändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall.MotionernaI motion 1996/97:Ub411 (m) yrkas avslag på regeringens förslag om inriktningenav ställningstagande till EU:s femte ramprogram och begärs ettuttalande av om vad i motionen anförts om inriktningen på Sverigesdeltagande i EU:s ramprogram (yrk. 7 och 22). Det kan enligt motionärernaifrågasättas om en utökad forskning inom humaniora och samhällsvetenskap liggeri linje med artikel 130 i unionsfördraget. En uppgift för regeringen bör varaatt driva på frågan om ett utvidgat och förbättrat uppföljnings- ochutvärderingssystem. Utgångspunkten för ett gemensamt europeisktforskningsprogram måste vara att samla resurser och kompetens inom viktigaområden för att åstadkomma en snabbare utveckling än vad som annars är möjligtrespektive land. Forskningen bör leda till nya produkter och metoder. Enligtmotion 1996/97:Ub10 (mp) yrkande 5 bör begära att Riksrevisionsverketges i uppdrag att göra en utvärdering av vilka effekter EU:s forskning har påsvensk forskning. Enligt motionärerna saknas det helt en utvärdering av vad EU:inträde på svensk forskningspolitiks område har inneburit.I tre motioner behandlas frågan om engagemang i internationellaforskningsorganisationer. bör enligt yrkande 30 i motion 1996/97:Ub41(m) som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten avatt deltar i internationella forskningsprojekt och forskningssamarbetensom , och . Motionärerna utgår från att regeringen inte avser attradikalt förändra det svenska engagemanget i sådana projekt och internationellaorganisationer som bedriver avancerad forskning inom bl.a. kärn-, rymd- ochenergiteknik. I motion 1996/97:Ub5 (fp) yrkande 12 anförs att det inte ärseriöst att dels föreslå en utvärdering av vårt deltagande, dels samtidigtföreslå en mycket stor besparing. Regeringen ger en negativ signal till vårasamarbetspartner, vilket gör mindre attraktivt i internationelltforskningssamarbete. Liknande uppfattning framförs i motion 1996/97:Ub8 (kd), ivilken det anförs att förslaget kommer att skapa misstro inom forskarsamhälletsåväl inom landet som internationellt. Förslaget är enligt motionärerna dåligtgenomtänkt och principiellt ogenomförbart; det finns formella hinder för attradikalt ändra engagemang i det nu aktuella samarbetet (yrk. 2).UtskottetUtskottet har beträffande ställningstagande till EU:s femte ramprograminget att erinra mot vad regeringen har föreslagit. Mot bakgrund av vad somanförs i motion 1996/97:Ub411 finns det skäl att fästa uppmärksamheten på attdet i det nu löpande fjärde ramprogrammet bland de nya inslagen finns ettsärprogram, socio-ekonomisk forskning (, TSER),representerande av kostnaderna för hela ramprogrammet. I vidministerrådsmötet preliminärt framförda uppfattning om nästaramprogram (Swedish Views on the Fifth Framework Programme, 13, 1996)framhålls bl.a. att gränsen mellan humaniora, social- och samhällsvetenskap ärtämligen oklar. Att betrakta ämnena sammanhållet kan ge positiva resultat. Viden analys av den pågående omvandlingsprocessen i är det väsentligt attanlägga ett historiskt perspektiv, då orsakerna till aktuella skeenden ofta ståatt finna långt tillbaka i tiden. Regeringen pekar därpå ut några områden -t.ex. europeisk idéhistoria och europeiska samhällen genom tiderna - som skullekunna bidra till bredare kunskaper och bättre förutsättningar för att klarasvåra och komplexa problem.Beträffande kraven på utvärdering av EU:s ramprogram konstaterar utskottet medtillfredsställelse att regeringen i sina synpunkter på nästa ramprogram harberört frågan. Man framhåller svagheten i att beslut om nytt ramprogram harfattats utan att utvärderingsresultat har förelegat. Det är viktigt att besluteom nya ramprogram fattas på grundval av erfarenheter och uppföljningar avtidigare program. Den kontroll och utvärdering som tog sin början under detfjärde ramprogrammet bör fortsätta. Utskottet förutsätter att regeringen på EU-nivå driver på i frågan om utvärdering av ramprogrammen.Regeringen framhåller i propositionen att en omfattande planering under detnärmaste året återstår, innan det femte ramprogrammet slutligt fastställs.Förutsättningarna kommer i olika avseenden att kunna ändras, och regeringen kankomma att tvingas grunda sina ställningstaganden på vid senare tidpunktergällande förutsättningar och samarbetsmöjligheter med t.ex. enskilda länder isyfte att uppnå svenska mål.Med det anförda föreslår utskottet att godkänner vad regeringenförordar om inriktningen av ställningstagande till EU:s femteramprogram och därjämte avslår motion 1996/97:Ub411 yrkandena 7 och 22.När det gäller effekterna för del av forskningssamarbetet med EU kanutskottet i mycket instämma med motionärerna. Visserligen har flerautvärderingar och uppföljningar gjorts. Av propositionen framgår att inomsektorsforskningsområdet har många av de berörda myndigheterna analyseratsambandet mellan det svenska FoU-stödet och EU:s ramprogram. betänkande Forskning och pengar (SOU1996:29) diskuteras EU:s ramprogram och svensk forskning i relation tillvarandra. I en rapport till expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (Hureffektivt är EU:s stöd till forskning och utveckling?, Ds 1996:8) ges uttryckför osäkerhet om EU:s forskningsprogram är samhällsekonomiskt lönsamma. Blandannat i två rapporter har () kartlagtoch analyserat det svenska deltagandet i EU:s andra och tredje ramprogram (NUTEB 1994:10 och R 1996:20). Utskottet anser emellertid att det är viktigt att detsker en fortsatt nationell kartläggning av forskningssamarbetet med EU och attdiskussionen om samarbetet och dess konsekvenser förs vidare. Någon särskildåtgärd från sida med anledning av motion 1996/97:Ub10 yrkande 5 anseutskottet inte vara påkallad, varför yrkandet avstyrks.Beträffande deltagande i storskaliga internationellaforskningsorganisationer vill utskottet med anledning av motionerna anföraföljande.Utskottet delar regeringens bedömning att det bör göras en översyn av Sverigesdeltagande i nu berörda forskningsorganisationer och projekt och att den bör skav de skäl som regeringen åberopar. Utskottet har erfarit att en utredningkommer att tillsättas inom en mycket snar framtid och att den avses arbetasnabbt och i kontakt med andra länder. Vad regeringen anför om en översyn gälle- som utskottet har uppfattat det - framtida ställningstaganden till fortsattsamarbete och att dessa bör grundas på överväganden om vad som är rimligt ifråga om fördelning av begränsade resurser. Det statsfinansiella läget är sådanatt alla statliga ekonomiska åtaganden, även såvitt avser nu ifrågavarandeinternationella samarbete, måste prövas. Utskottet behandlar de ibudgetpropositionen föreslagna neddragningarna på berörda anslag i sittanslagsbetänkande (UbU1).Med anledning av vad motionärerna anför om formella hinder för att drasig ur kontraktsbundna åtaganden vill utskottet understryka vad utskottet harerfarit, nämligen att det inte är fråga om omedelbara föranstaltanden frånregeringens sida. Utskottet utgår från att regeringen kommer attredovisa de åtgärder som kan komma att föranledas av utredningens resultat.Utskottet finner inte att något uttalande av är påkallat medanledning av regeringens bedömning i den nu aktuella frågan och de förevarandemotionsyrkandena. Motionerna 1996/97:Ub5 yrkande 12, 1996/97:Ub8 yrkande 2 och 1996/97:Ub411 yrkande 30 bör därför avslås.Europeiska universitetsinstitutet i (, EUIbedriver forskarutbildning och forskning inom juridik, samhällsvetenskap ochhumaniora. Institutet bildades genom att de sex ursprungliga medlemsländerna iEG ingick en konvention av om grundandet av ett europeisktuniversitetsinstitut. Efter hand har nya medlemsstater anslutit sig. Enkonvention om ändring av nämnda konvention ingicks och har nugodkänts av samtliga medlemsländer. Av propositionen framgår att , utanatt ha tillträtt konventionen, /91 genom ett särskilt avtalmed institutet haft rätt att skicka fyra innehavare av doktorandtjänsteller utbildningsbidrag, som kunnat förlägga ett eller av sin utbildningtill institutet. Ett medlemskap i innebär till skillnad från dethittillsvarande samarbetet att tar del i verksamheten på samma villkorsom övriga medlemsländer, dvs. är med i beslutsprocesserna inom EUI och fårsända ett större antal studenter till institutet.Riksdagen bör enligt utskottet godkänna konventionerna och anta regeringensförslag till lag om ändring i lagen om immunitet och privilegier i vissa fall.Inrättande av professurerDe professurer som för fanns inrättade vid forskningsrådenfördes med verkan fr.o.m. över till de universitet och högskolodär tjänsterna var placerade. Professurer skulle inte längre finnas vid råden.Regeringen föreslår nu att forskningsråden under ,och ges rätt att inrätta ochtillsätta professurer. Tjänsterna, som bör vara tidsbegränsade till ,placeras vid ett universitet eller en högskola i samråd med det berördalärosätet.I motionerna 1996/97:Ub411 (m) yrkande 8 och 1996/97:Ub451 (c) yrkande 18föreslås att skall avslå regeringens förslag. Motionärerna i denförstnämnda motionen finner regeringens förslag vara ett allvarligt stegtillbaka mot en centralstyrd och likformig politik. Den nuvarande ordningen harfungerat bra. Enligt den senare motionen bör satsningar på nya professurer varaett led i högskolornas utvecklingsarbete. Central styrning bör begränsas tillprojektfinansiering och anslagsfördelning.Utskottet vill liksom regeringen erinra om att de tidigare rådsprofessurernaofta avsåg viktiga forskningsområden som var underrepresenterade viduniversiteten. Tjänsterna kunde även användas för att rekrytera en viss utländsforskare att verka vid ett svenskt universitet och därigenom berika den svenskaforskningsmiljön.För att upprätthålla en god kvalitet och relevans i forskningen är det -påpekar regeringen - angeläget att kunna bygga upp forskning inom nya,internationellt lovande områden. Det är även viktigt att kunna utveckla denredan etablerade forskningen mot nya fruktbara angreppssätt. Regeringen menaratt forskningsråden förlorade ett viktigt förnyelseinstrument, då möjlighetenatt inrätta professurer vid forskningsråden avskaffades. Utskottet delar dennauppfattning. Regeringen framhåller att rådsprofessurerna bör användas som ettförnyelseinstrument och för att överbrygga gränser och främja interdi-sciplinärsamarbete. Utskottet vill understryka detta syfte med regeringens förslag.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1996/97:Ub411 yrkande 8 och1996/97:Ub451 yrkande 18. Vad regeringen har förordat om inrättande avprofessurer vid forskningsråden bör godkännas av riksdagen.Utskottet behandlar i det här sammanhanget ett par yrkanden som rör regeringensrätt att i vissa fall inrätta professurer vid universitet och högskolor. Imotionerna 1996/97:Ub451 (c) yrkande 19 och 1996/97:Ub483 (fp) yrkande 8föreslås att denna möjlighet slopas.Utskottet avstyrker de båda motionsyrkandena. Bakgrunden till yrkandena är attriksdagen gav regeringen rätt att inrätta professurer vid universiteoch högskolor för att garantera tillgången på forskare inom särskilda områden(prop. 1994/95:100 bil. 9, bet. UbU12, rskr. Normalt inrättas tjänst somprofessor vid universitet och högskola genom lokala beslut. Även tillsättningenav professuren sker lokalt. Utskottet finner inte skäl att ändra nuvarandeordning. beträffande mål för forskningen och allmänna riktlinjer förforskningspolitikenatt med avslag på motionerna 1996/97:Ub5 yrkandena 10, 11 och 16,1996/97:Ub7 yrkandena 1 och 2, 1996/97:Ub8 yrkande 15, 1996/97:Ub10yrkandena 1 och 22, 1996/97:Ub411 yrkandena 4 och 5, 1996/97:Ub451yrkandena 1 och 4 samt 1996/97:Ub514 yrkande 33 godkänner vad regeringenförordar,res. 1 (m) - delvisres. 2 (c) - delvisres. 3 (fp) - delvisres. 4 (v)res. 5 (mp) - delvisres. 6 (kd) - delvis2. beträffande möjligheterna för kvinnor att inleda och fullfölja enforskarutbildningatt avslår motionerna 1996/97:Ub10 yrkande 4, 1996/97:Ub514 yrkandena 26 och 29 samt 1996/97:A806 yrkande 20,res. 5 (mp) - delvis3. beträffande uppföljning av pågående jämställdhetsprojektatt avslår motion 1996/97:Ub409,4. beträffande omvandlingen av utbildningsbidrag tilldoktorandtjänsteratt avslår motionerna 1996/97:Ub448 yrkande 3 och 1996/97:Ub451yrkande 14,res. 2 (c) - delvis5. beträffande jämställdhetsrevisioner av forskningsrådenatt avslår motionerna 1996/97:Ub448 yrkande 5 och 1996/97:Ub451yrkande 15,res. 2 (c) - delvis6. beträffande andelen kvinnor i forskarsamhällets organatt avslår motionerna 1996/97:Ub448 yrkande 4 och 1996/97:Ub483yrkande 4,res. 7 (c, fp) - delvis7. beträffande könsfördelningen inom högskolans forskar- ochlärarkåratt avslår motion 1996/97:Ub512 yrkande 20,res. 6 (kd) - delvis8. beträffande forskning om kvinnors hälsoproblem och fysiologiatt avslår motionerna 1996/97:Ub407 yrkandena 1, 3, 4 och 5 samt1996/97:A821 yrkande 22,res. 6 (kd) - delvis9. beträffande könsuppdelad statistikatt avslår motionerna 1996/97:Ub5 yrkande 15 och 1996/97:Ub7 yrkande4,res. 8 (fp, v)10. beträffande regeringens avsikt att låta inrätta en samverkansgruppför forskningsråden och Rymdstyrelsenatt avslår motion 1996/97:Ub411 yrkande 32,res. 1 (m) - delvis11. beträffande ansvar för att samordnauniversitetsforskning och sektorsforskning, m.m.att avslår motion 1996/97:Ub514 yrkande 36,res. 5 (mp) - delvis12. beträffande tilldelningen av medel från forskningsrådenatt avslår motionerna 1996/97:Ub411 yrkande 31 och 1996/97:Ub10yrkande 8,res. 1 (m) - delvisres. 5 (mp) - delvis13. beträffande medelsfördelningen till forskningsrådenatt avslår motion 1996/97:Ub411 yrkande 33,res. 1 (m) - delvis14. beträffande landstings och kommuners stöd till forskningatt avslår motion 1996/97:Ub411 yrkande 10,res. 1 (m) - delvis15. beträffande grundforskningsavdragatt avslår motionerna 1996/97:Ub10 yrkandena 7, 18 och 19,1996/97:Ub501 yrkandena 1, 2 och 3 och 1996/97:Ub514 yrkandena 27, 34 och35,res. 5 (mp) - delvis16. beträffande samverkan mellan högskola och företag, m.m.att avslår motionerna 1996/97:Ub10 yrkandena 2 och 11, 1996/97:Ub404yrkandena 1 och 2, 1996/97:Ub411 yrkandena 18-20 och 24 och 1996/97:Ub488,res. 1 (m) - delvisres. 5 (mp) - delvis17. beträffande forskningsinformationatt avslår motion 1996/97:Ub5 yrkande 18,res. 3 (fp) - delvis18. beträffande populärvetenskaplig sammanfattning avdoktorsavhandlingaratt avslår motion 1996/97:Ub473,res. 6 (kd) - delvis19. beträffande utredning m.m. om forskningsetiska problematt avslår motionerna 1995/96:Jo16 yrkande 3, 1996/97:Ub5 yrkande 20,1996/97:Ub8 yrkande 9 och 1996/97:Ub10 yrkande 3,res. 3 (fp) - delvisres. 5 (mp) - delvisres. 6 (kd) - delvis20. beträffande forskning inom skolväsendetatt avslår motion 1996/97:Ub411 yrkande 35,res. 1 (m) - delvis21. beträffande forskning om ideell verksamhet, m.m.att avslår motionerna 1996/97:Ub8 yrkande 4 och 1996/97:Ub411 yrkande 40,res. 1 (m) - delvisres. 6 (kd) - delvis22. beträffande idrottsforskningatt avslår motionerna 1996/97:Kr510 yrkande 9 och 1996/97:Kr519yrkande 3,res. 6 (kd) - delvis23. beträffande lärartjänsterna i högskolanatt avslår motionerna 1996/97:Ub5 yrkande 5, 1996/97:Ub10 yrkande 21, 1996/97:Ub448 yrkande 6, 1996/97:Ub451 yrkande 16,1996/97:Ub459 yrkande 2, 1996/97:Ub511, 1996/97:Ub512 yrkande 17 och1996/97:Ub514 yrkandena 20 och 30,res. 2 (c) - delvisres. 3 (fp) - delvisres. 5 (mp) - delvis24. beträffande avslag på regeringens förslag om riktlinjen vid ändringarav stiftelseförordnandenaatt avslår motionerna 1996/97:Ub5 yrkande 8 och 1996/97:Ub411yrkandena 1, 6 och 17,res. 9 (m, fp)25. beträffande stiftelseförordnandenatt med bifall till regeringens förslag och med avslag på motionerna1996/97:L5 yrkande 2 och 1996/97:L6 yrkande 1 godkänner vad regeringenförordar om riktlinjen vid ändringar av stiftelseförordnandena förstiftelser som inrättades med löntagarfondsmedel,res. 2 (c) - delvisres. 6 (kd) - delvis26. beträffande samarbete mellan forskningsstiftelser ochforskningsråd m.fl.att avslår motionerna 1996/97:L6 yrkande 3 och 1996/97:Ub10 yrkandena 6 och 9,res. 2 (c) - delvisres. 5 (mp) - delvis27. beträffande redovisning m.m. av stiftelsernas verksamhetatt avslår motionerna 1996/97:L6 yrkande 4 och 1996/97:N270 yrkande21,res. 2 (c) - delvisres. 5 (mp) - delvis28. beträffande EU:s femte ramprogramatt med bifall till regeringens förslag och med avslag på motionerna1996/97:Ub411 yrkandena 7 och 22 godkänner vad regeringen förordar ominriktningen av ställningstagande till EU:s femte ramprogram,res. 1 (m) - delvis29. beträffande utvärdering m.m. av forskningssamarbetet med EUatt avslår motion 1996/97:Ub10 yrkande 5,res. 5 (mp) - delvis30.