bet · GK01SfU3 · 1996-10-08 00:00:00 — underhållsstöd till barn till särlevande föräldrar I detta betänkande behandlas proposition1995/96:208 Underhållsstöd till barntill särlevande föräldrar, m.m. samt femmotioner som väckts med anledning avförslaget.I propositionen föreslås att ett nyttsamhällsstöd skall ersätta det nuvarandebidragsförskottet och det särskildabidraget till vissa adoptivbarn.Utgångspunkter för regeringens förslaghar varit dels att samhällsstödet tillbarn vars föräldrar inte bor tillsammansskall vara oberoende av föräldrabalkensregler om underhållsbidrag, dels attreglerna skall utformas så att statenskostnader minskas. Vidare skall detklart framgå att det i första hand ärföräldrarna som har det ekonomiskaansvaret för barnens försörjning.Besparingen skall främst ske genom attförsörjningsförmågan hos den föräldersom barnet inte bor hos tas i anspråk istörre utsträckning än vad som sker förnärvarande.Enligt förslaget skall underhållsstödlämnas med ochbarn. När barnet bor växelvis hosföräldrarna skall underhållsstödet utgesi form av ett utfyllnadsbidrag. Ombarnet har egna inkomster, skallunderhållsstödets belopp minskas. Vidinkomster som överstiger 48 000 kronorper år skall underhållsstödet minskasmed av överskjutande belopp.För det underhållsstöd som lämnas tillbarnet skall den förälder som inte bortillsammans med barnet varaåterbetalningsskyldig gentemot staten.Återbetalningsskyldigheten föreslåsutformad som en viss procent av denåterbetalningsskyldiges årligabruttoinkomst efter ett grundavdrag på24 . I propositionen föreslåsatt procentsatsen för fastställande avåterbetalningsbelopp för ett barn skallvara , för två barn 6,25procent för varje barn och för tre per barn. Den totalaprocentsatsen föreslås ökad med 1procent för varje ytterligare barnutöver tre. Vidare föreslås att alla denåterbetalningsskyldiges biologiska ochadopterade barn räknas med i antaletbarn.Inkomstprövningen avåterbetalningsskyldigheten föreslås iförsta hand grundad på inkomst av tjänstsamt intäkt av kapital och inkomst avnäringsverksamhet.Återbetalningsskyldigheten skall grundaspå det senaste taxeringsbeslutet ochomräknas årligen.Enligt regeringens förslag skall enåterbetalningsskyldig förälder helteller delvis kunna medges anstånd avförsäkringskassan med återbetalning tillstaten. Anstånd skall medges i den måndet behövs för att den bidragsskyldigeskall få behålla vad som behövs för egetoch familjens underhåll. Enbidragsskyldig skall också kunna medgeseftergift av om detfinns synnerliga skäl med hänsyn tillden bidragsskyldiges ekonomiska ellerpersonliga situation.Statens fordran på enåterbetalningsskyldig kommer enligtbestämmelser i utsökningsbalken atthandläggas som allmänt mål. Dettainnebär bl.a. att lagen om preskriptionav skattefordringar m.m. kommer attgälla, vilket i princip innebär enfemårig preskriptionstid.Den föreslagna lagen om underhållsstödföreslås träda i kraft den 1 december1996 och tillämpas första gången i frågaom underhållsstöd för februari 1997.Utskottet tillstyrker regeringensförslag och avstyrker bifall tillmotionerna.Enligt regeringens förslag kommer ävenbarn vars ena förälder avlidit attomfattas av lagen om underhållsstödsåvitt barnet inte har rätt tillbarnpension enligt bestämmelser i lagenom allmän försäkring. Utskottetkonstaterar att barnpension beräknas ikvotdelar i förhållande till denavlidnes bosättningstid eller tid medintjänad ATP. Detta innebär attbarnpension för år räknat kan komma attunderstiga det belopp som skulle hautgetts i underhållsstöd, särskilt omden avlidne förälderna var bosatt i ettland utanför EU. Även överkompensationkan förekomma. Utskottet föreslår etttillkännagivande om att regeringen inomramen för den uppföljning av reformensom kommer att ske bör följa effekternaav att underhållsstöd inte lämnas närrätt till barnpension föreligger.Regeringen bör vid behov återkomma tillriksdagen med förslag till ändraderegler.Utskottet har för sin del särskiltframhållit vikten av att frågan om vilkaeffekter den föreslagna reformen kan fåmed avseende på föräldrarnas ekonomiföljs upp samt att frågan om hurresekostnader vid umgänge skall beaktasfår en lösning.Till betänkandet har fogats 11reservationer och ett särskilt yttrande. Regeringen () har iproposition 1995/96:208 föreslagitriksdagen att anta regeringens förslagtill1. lag om underhållsstöd,2. lag om ändring i ,3. lag om ändring i utsökningsbalken,4. lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370),5. lag om ändring i socialtjänstlagen(1980:620),6. lag om ändring i lagen (1993:737) ombostadsbidrag.Lagförslagen återfinns som bilaga 1 tillbetänkandet. 1995/96:Sf24 av m.fl.(m) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om sambandet mellan denunderhållsskyldigesåterbetalningsskyldighet ochföräldrabalkens regler om underhåll,2. att beslutar attunderhållsstödet och utfyllnadsbidragetskall vara behovsprövat i enlighet medvad som anförts i motionen,3. att beslutar attgrundavdraget vid prövning avunderhållsbidragets storlek skall vara48 i enlighet med vad som anförtsi motionen,4. att hos regeringen begären utredning av möjligheterna att heltavskaffa systemet med underhållsbidrag ienlighet med vad som anförts i motionen.1995/96:Sf25 av m.fl. (v)vari yrkas1. att hos regeringen begären fortlöpande uppföljning av vilkaekonomiska effekter som underhållsstödetkan föra med sig enligt vad i motionenanförts om att regeringens förslag ävenkan drabba mycket ekonomiskt svagaunderhållsskyldiga,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad imotionenanförts om att besparingarna kanbli avsevärt mindre än vad regeringenangivit i sin proposition,3. att beslutar attförsäkringskassa, även i , skallkunna vara ombud för barnet ochföranstalta om indrivningar av barnsfordringar när det gällerunderhållsbidrag,4. att beslutar att om denunderhållsskyldige häftar i skuld medunderhållsstöd skall denna intepreskriberas förrän denunderhållsskyldigeuppnåttpensionsåldern, ,5. att beslutar attunderhållsstödet indexeras enligt vad imotionen anförts om att stödet skallfölja den allmänna löneutvecklingen6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behov avekonomiska resurser för att beivra fuskmed underhållsstöd.1995/96:Sf26 av m.fl.(mp) vari yrkas1. att begär att regeringensnarast återkommer med faktiska förslagom hur de underhållsskyldigasresekostnader vid umgänge skall kunnavägas in vid beräkningen avunderhållsstöd,2. att avslår propositionen iden del som avser föreslagen nivå pågrundavdrag,3. att beslutar atttillstyrka den ursprungliga promemoriansförslag om ett grundavdrag på 48 000 krper år,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om beskattningsbar inkomst somunderlag för beräkning av denbidragsskyldiges underhållsstöd,5. att hos regeringen begärförslag om ändrad beräkningsgrund förden underhållsskyldiges underhållsstöddär hänsyn tas även till boföräldernsändrade inkomst.1995/96:Sf27 av m.fl. (fp)vari yrkas1. att avslår proposition1995/96:208,2. att (vid bifall tillyrkande 1) hos regeringen begär förslagtill ändring av systemet för statensstöd till barn till särlevande föräldrarenligt de principer som redovisas imotionen.1995/96:Sf28 av m.fl.(kd) vari yrkas1. att hos regeringen begärförslag till underhållsstöd som beaktarvårdnadshavarens ekonomi,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kostnader för resor m.m. isamband med umgänget,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ensamföräldrar medtonårsbarn,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att följa upp hur de nyareglerna påverkar möjligheterna tillnära och goda relationer mellan barnetoch dess båda föräldrar.Utskottet har hållit en offentligutfrågning angående regeringens förslagtill lag om underhållsstöd, bilaga 5. InledningGällande bestämmelser omunderhållsbidragDe grundläggande bestämmelserna omföräldrars underhållsskyldighet mot barnfinns i (FB) 7 kap.Föräldrarna skall svara för underhållåt barnet efter vad som är skäligt medhänsyn till barnets behov ochföräldrarnas samlade ekonomiska förmåga.När underhållsskyldigheten bestäms skallhänsyn tas till barnets egna inkomsteroch tillgångar samt till barnets olikasociala förmåner under beaktande av vadsom föreskrivs om dessa. Sinsemellanskall föräldrarna ta del i kostnadernaför barnets underhåll var och en eftersin förmåga.En förälder kan fullgöra sinunderhållsskyldighet genom att faktisktta hand om barnet eller, om förälderninte varaktigt bor tillsammans medbarnet, genom att betalaunderhållsbidrag till barnet.Underhållsbidrag fastställs genom domeller avtal. Full avtalsfrihet råder ochett ingånget avtal är i princip bindandeför såväl barnet som denbidragsansvarige.Socialstyrelsen har i Allmänna råd1989:6 lagt fram detaljerade riktlinjerför hur man räknar ut underhållsbidragtill barn. Råden vänder sig i förstahand till tjänstemän i kommuner sommedverkar vid fastställande avunderhållsbidrag men har också fåttstort genomslag i domstols-praxis.När underhållsbidrag bestäms räknasenligt riktlinjer förstbarnets behov av underhåll fram. Härvidanvänds schablonbelopp som varierarefter barnets ålder ochlevnadssituation. Beloppen är knutnatill basbeloppet. Till dettaschablonbelopp läggs eventuellabarnomsorgskostnader. Därefter görsavdrag för bl.a. barnbidrag ocheventuella arbetsinkomster som barnetkan ha, dock inte mindre inkomster avferiearbete eller liknande. Det beloppsom återstår motsvarar barnets behov avunderhåll från sina föräldrar.Behovet av underhåll fördelas mellanföräldrarna i förhållande till derasförmåga, kvotdelningsmetoden.Utgångspunkten är förälderns faktiskainkomster. Föräldern får förbehålla sigett belopp för eget eller annansunderhåll som innefattar alla vanligalevnadskostnader. Det egnaförbehållsbeloppet för föräldernberäknas med ledning av ett normalbeloppsom utgör av basbeloppet.Bostadskostnaden beräknas dock för sigefter vad som är skäligt. Normer om vadsom är skälig bostadskostnad bestämsårligen av ochRiksförsäkringsverket. Om en förälder ärgift eller sammanboende får han ellerhon normalt förbehålla sig halvabostadskostnaden. Har den som har attutge underhåll hemmavarande barn får haneller hon förbehålla sig ett belopp förbarnet som utgör avbasbeloppet.Underhållsbidrag till barn anpassasautomatiskt till ändringarna ipenningvärdet genom bestämmelser i lagen(1966:680) om ändring av vissaunderhållsbidrag, indexlagen. Omföräldrarna är ense kan de själva ändravad som bestämts om underhåll i ettavtal eller en dom.En förälder kan alltid få avtal ellerdomar om underhåll för framtidenomprövade när bidraget - frånsettindexuppräkning - har utgått medoförändrat belopp under minst sex år.Har inte så gått måste den somvill få till stånd en förändring visaatt förhållandena har förändrats.Förändringen bör vara påtaglig och ha enviss varaktighet samt gå utöver vad somkan påräknas vara normala variationer.Gällande bestämmelser om bidragsförskottDe grundläggande bestämmelserna ombidragsförskott finns i lagen (1964:143)om bidragsförskott (BFL). Bestämmelsernahar ett nära samband med bestämmelsernaom underhållsbidrag.Bidragsförskott kan lämnas när ingeneller endast en av föräldrarna harvårdnaden om barnet. Bidragsförskottlämnas då i förhållande till denförälder som inte har vårdnaden ombarnet. En ytterligare förutsättning föratt bidragsförskott skall utges är attdenne förälder inte varaktigt bortillsammans med barnet. Om föräldrarnagemensamt har vårdnaden om barnet kanbidragsförskott utges underförutsättning att barnet bor tillsammansmed endast en av dem.Bidragsförskottets årliga belopp ärfr.o.m. år eller 1 173 krper månad. Bidragsförskottet är intebehovsprövat.Bidragsförskott lämnas inte omvårdnadshavaren utan giltigt skälunderlåter att vidta eller medverka tillåtgärder för att få underhållsbidrageller faderskap till barnet fastställt,eller om det finns grundad anledninganta att den underhållsskyldige ivederbörlig ordning betalar fastställtunderhållsbidrag som inte understigerbidragsförskottsnivån eller det äruppenbart att den underhållsskyldige påannat sätt sörjt eller sörjer för attbarnet får motsvarande underhåll.Bidragsförskottet består av två delar:en förskottsdel och en utfyllnadsdel.Förskottsdelen motsvarar fastställtunderhållsbidrag och betalas omunderhållsbidraget inte erläggs i rätttid eller med rätt belopp.Underhållsbidraget förskotteras medhögst det belopp som svarar motbidragsförskottet ().Utfyllnadsdelen utgör skillnaden mellanbidragsförskottet ochunderhållsbidraget.Finns det grundad anledning anta attfastställt underhållsbidrag betalas ivederbörlig ordning, betalasbidragsförskottet endast i form avutfyllnadsbidrag. Om detunderhållsbidrag som fastställtsuppenbarligen understiger vad denbidragsskyldige bör betala, lämnas intebidragsförskott med högre belopp änunderhållsbidraget. Således utges idessa fall inte något utfyllnadsbidrag.Det belopp som staten förskotteratskall den bidragsskyldige betalatillbaka till staten. Utfyllnadsbidragetär ett rent samhällsstöd som inteåterkrävs från den bidragsskyldige.Bidragsförskott betalas längst t.o.m.den månad under vilken barnet fyller 18år. Förlängt bidragsförskott kan lämnasför barn som går i skola när det fyller18 år eller återupptar skolgången innandet fyller så länge barnetbedriver studier som ger rätt tillförlängt barnbidrag eller studiehjälp,dock längst t.o.m. juni månad det årbarnet fyller 20 år.Allmänna principer för ett nyttsamhällsstöd till barn till särlevandeföräldrarPropositionenI propositionen föreslås att ett nyttsamhällsstöd skall ersätta det nuvarandebidragsförskottet och det särskildabidraget till vissa adoptivbarn.Regeringens grundläggande utgångspunkterför förslaget har varit dels attsamhällsstödet till barn vars föräldrarinte bor tillsammans skall varaoberoende av regler omunderhållsbidrag, dels att reglernaskall utformas så att statens kostnaderminskar.Bidragsförskotten har enligtpropositionen spelat en viktigfördelningspolitisk roll och gjort detmöjligt för ensamföräldrar att ge sinabarn en rimlig ekonomisk standard ochett socialt väl integrerat liv. Av bl.a.dessa skäl finns det enligt regeringenanledning att behålla en ordning sominnebär att det allmänna träder in ochger barn till särlevande föräldrar ettgaranterat bidrag till sin försörjning,om barnet inte har möjlighet att direktav den bidragsskyldige föräldern få ettunderhåll av tillräcklig storlek.De nya reglerna om samhällsstöd börenligt regeringen utformas så att detklart framgår att det i första hand ärföräldrarna som har det ekonomiskaansvaret för sina barn. Därvid böreftersträvas att den besparing som måstegenomföras blir fördelningspolitisktrimlig. För att ensamföräldrar inteskall drabbas bör besparingen inte skeså att samhällsstödet minskas.Besparingen bör i stället ske genom attförsörjningsförmågan hos den föräldersom barnet inte bor hos tas i anspråk istörre utsträckning än vad som förnärvarande sker. Vidare bör enligtpropositionen beaktas att barn numera iökad utsträckning bor växelvis hos sinaföräldrar och att samhällsstödet ävenskall omfatta dessa situationer. Det ärenligt regeringen angeläget att reglernautformas så att de inte motverkar näraoch goda relationer mellan barnet ochbåda dess föräldrar. En strävan börockså vara att reglerna blir enkla ochentydiga så att föräldrarna i en givensituation kan överblicka sina ekonomiskaförpliktelser.Mot bakgrund av bl.a. det nu anfördaföreslår regeringen ett nyttsamhällsstöd, kallat underhållstöd, somskall ersätta det nuvarandebidragsförskottet och det särskildabidraget till vissa adoptivbarn.Underhållsstöd skall enligt förslagetlämnas med till barnvars föräldrar inte bor tillsammans.Underhållsstöd skall lämnas både närbarnet bor hos endast en av föräldrarnaoch när barnet bor växelvis hos bådaföräldrarna. I det senare fallet skallunderhållsstöd lämnas som ettutfyllnadsbidrag som bestäms med hänsyntill att båda föräldrarna bidrar tillbarnets försörjning genom att ha det hossig. Vidare föreslås att förälder sominte sammanbor med barnet skall varaskyldig att återbetala hela eller enviss del av underhållsstödet tillstaten. Återbetalningsbeloppet föreslåsberäknat som en viss procent av denåterbetalningsskyldige föräldernsinkomst.MotionerI motion Sf27 yrkande 1 av . (fp) hemställs att riksdagenavslår propositionen och i yrkande 2hemställs, under förutsättning av bifalltill yrkande 1, att hosregeringen begär förslag till ändring avsy-stemet för statens stöd till barntill särlevande föräldrar enligt imotionen redovisade principer. Imotionen avvisas regeringens förslagtill principiella lösningar.Motionärerna förordar i stället ettreformerat system för beräkning avunderhållsbidrag enligt den modell somförespråkas i betänkandetUnderhållsbidrag och bidragsförskott(SOU 1995:26). I betänkandet föreslås ens.k. nettokvotdelningsmodell, sominnebär att underhållsbidragets storlekbestäms genom att man fördelarkostnaderna för barnet mellanföräldrarna i relation till derasnettoinkomster. Därefter sker enkontroll av att varje förälder kanförsörja sig själv. Om då detpreliminära underhållsbidrag man kommitfram till är så stort att denunderhållsskyldige inte får kvartillräckligt för sin försörjning, måsteunderhållsbidraget minskas. Klararföräldrarna inte att själva ekonomisktsörja för sina barn skall det enligtmotionärerna finnas en behovsprövadmodell för ett utfyllnadsbidrag. Harbarnet egna inkomster eller föräldrarnasådana ekonomiska resurser att de självakan försörja sina barn skall rätten tillutfyllnadsbidrag inte prövas.Utfyllnadsbidraget bör motsvaraskillnaden mellan barnets behov avunderhåll - beräknat efter en schablon- och vad föräldrarna kan skjuta tillenligt bestämmelser i . Föreligger enbrist utges utfyllnadsbidrag. Detta ärenligt motionärerna modellensprincipiella utformning. I motionenframhålls vidare att vid fastställandeav om brist föreligger eller inte bör enny makes eller sambos inkomster beaktastill hälften. Om den underhållsskyldigeföräldern eller dennes nya partner fårunderhållsbidrag för ett eller flerabarn skall inkomsten höjas med dettabelopp. I motsvarande mån skall, om denunderhållsskyldige föräldern eller dennya parten bidrar till försörjningen aveget barn, inkomsten minskas. Nuförespråkade modell innebär enligtmotionärerna att det allmännas kostnaderför stödet minskas.I motion Sf24 av m.fl.(m) anförs att en huvudinvändning motregeringens förslag är att manfrikopplar den underhållsansvarigaförälderns skyldighet att återbetala dendel av underhållsstödet som inte är dets.k. utfyllnadsbidraget från FB:s reglerom underhåll. Skulden som föräldern fårrelateras till staten och kopplas intetill barnet. Motionärernas utgångspunktär att skulden till de egna barnenalltid skall vara prioriterad och direktkopplad till föräldraansvaret i övrigt.I yrkande 1 begärs ett tillkännagivandehärom.I yrkande 4 i samma motion hemställsatt begär en utredning avmöjligheterna att helt avskaffa systemetmed underhållsbidrag enligt vad somanförs i motionen. Motionärerna anseratt det förslag som läggs fram är ettsteg i rätt riktning men framhåller attdet nu är dags att skyndsamt se övermöjligheterna att helt avskaffa ettbidrag som, även med den nu föreslagnamodellen, är svåröverskådligt ochkomplicerat och som de facto innebär attskattebetalarna tar ansvar för något somalltid bör vara de egna föräldrarnasviktigaste uppgift, nämligen denekonomiska omsorgen om barnen. Enligtmotionärerna skall grundprincipen alltidvara att föräldrarna aldrig kan kommaifrån sitt försörjningsansvar. I de falldär den underhållsskyldige inte kanbetala eller där faderskapet är okänt,får pröva rätten tillsocialbidrag, på samma sätt som gällerandra situationer där de egnainkomsterna inte täcker de nödvändigautgifterna. Detta innebär eninkomstprövning i varje enskilt fall,vilket ger systemet en merfördelningspolitiskt attraktiv profil.De som har störst behov av stödgaranteras detta. Vid de fall där denunderhållsskyldige är känd, men förtillfället inte kan betala, adderas hanseller hennes skuld på samma sätt somgäller t.ex. skatteskulder. Det statligaengagemanget i systemet blir då att setill att denna skuld bevakas och att denåterbetalas. Medel som eventuellt kommerin utbetalas till den kommun somutbetalat socialbidrag. Har socialbidraginte utbetalats, trots attunderhållsstöd inte utgått, tillfallerpengarna ändå barnet, som skulle haerhållit stödet från början. På så sättgaranteras kopplingen mellanbetalningsskyldigheten och det egnabarnet.Utskottets bedömningSocialförsäkringsutskottet kaninledningsvis konstatera att denuvarande bestämmelserna ombidragsförskott i olika sammanhangkritiserats utifrån skildautgångspunkter. () harkonstaterat att bidragsförskott i inteobetydlig omfattning utbetalas till barnsom inte kan anses vara i behov av detoch att samhällsstödet i storutsträckning kommit att få en omvändfördelningsprofil. Ett annat problem äratt underhållsbidrag inte omprövastillräckligt ofta, vilket leder till förlåga underhållsbidrag. Vidare harmarginaleffekterna för denbidragsskyldige i vissa fall varitmycket höga.Sambandet mellan den offentligrättsligaregleringen av bidragsförskotten och dencivilrättsliga regleringen avunderhållsbidrag har också kritiserats.Sambandet kan beskrivas så att reglernaom bidragsförskott utgår från reglernaom underhållsbidrag. Detta samband ledertill i vissa fall oönskade konsekvenser.Enligt reglerna om bidragsförskott harbarnet rätt till förskott så snart detinte lever med båda sina föräldrar.Detta gäller även om barnet inte harbehov av något underhållsbidrag, därföratt barnet har egna inkomster ellerdärför att den förälder som barnet borhos ensam kan försörja barnet. Reglernamedför också att utfyllnadsbidragethöjs, om ekonomin hos den förälder sombarnet bor hos förbättrats ochunderhållsbidraget därför sänkts. Barnetoch dess föräldrar torde knappast ageraför en höjning av underhållsbidraget,annat än om det kan bli aktuellt med ettunderhållsbidrag som överstigerbidragsförskottsnivån.Socialförsäkringsutskottet har inhämtatyttrande från lagutskottet ochsocialutskottet över regeringens förslagjämte motioner (bilaga 3 och 4).Lagutskottet framhåller i sitt yttrandebl.a. att utskottet från sinautgångspunkter har en viss förståelseför det synsätt som motionärerna imotion Sf27 ger uttryck för. Denföreslagna ordningen kommer nämligen attleda till att betydelsen av decivilrättsliga reglerna omunderhållsbidrag minskar avsevärt.Förslaget innebär enligt utskottet attbidragsskyldiga föräldrar i storutsträckning kommer att fåbetalningsförpliktelser mot staten istället för mot barnen. Det är inteorimligt att anta att vissa föräldrardärmed kan komma att uppleva att debetalar en form av avgift till samhälleti stället för ett underhållsbidrag tillsina barn. Den föreslagna ordningen kanockså komma att uppfattas så attsärlevande föräldrars försörjningsansvarför sin barn minskar. Sammantaget anserlagutskottet att det inte kan uteslutasatt förslaget innebär en viss risk föratt FB:s grundläggande principer omföräldrars underhållsskyldighet gentemotsina barn kan komma att rubbas.Lagutskottet motsätter sig emellertidinte att det framlagda förslaget tillett nytt underhållsstöd till barn tillsärlevande föräldrar nu införs. Defarhågor beträffande förslaget somutskottet redovisat bör inte överdrivas.Lagutskottet utgår från att regeringennoga följer tillämpningen av den nyalagen och därvid uppmärksammar, intebara de statsfinansiella effekterna avreformen, utan också andra konsekvenserav det slopade sambandet mellan reglernaom underhållsbidrag och reglerna omsamhällsstöd.Socialutskottet framhåller i sittyttrande att det framlagda förslagettill underhållsstöd i allt väsentligttillgodoser de krav som måste ställas påsystemet, nämligen att ge barn tillsärlevande föräldrar ett garanteratbidrag till sin försörjning.