bet · GJ01KrU15 · 1996-05-14 00:00:00 — Vad som ärnytt är emellertid att kommuni efterhand skall betala de eventuellakostnader som staten åsamkas omfullgörandegarantin behöver infrias.Staten skall för det andra tillStockholms kommun erlägga 2,5 miljarderkronor, motsvarande de lotteriinkomsterkommunen tillgodoräknat sig i sin OS-budget, förutsatt att staten fåransvaret för lotteriverksamheten.Överskottet från lotteriet skall helteller delvis finansiera det statligabidraget till kommunen.Stockholms kommun skall slutligen medregeringen kunna ta upp frågan om hureventuellt större, negativa förändringarav växelkurser skall hanteras.Av intresse i sammanhanget är också demerkostnader som uppkommer för destatliga myndigheter som berörs avspelen, i första handRikspolisstyrelsen. Riksrevisionsverkethar uppskattat dessa merkostnader tillca . Avpropositionen framgår att dessaeventuella merkostnader i huvudsakuppkommer i anslutning till spelensgenomförande. De kommer då att bliföremål för sedvanlig budgetprövning,vilket enligt vad som uppges innebär attde kommer att finansieras.Finansutskottet gör för egen delföljande bedömning av förslagen ipropositionen.Utformningen av fullgörandegarantinEnligt OS-stadgan krävs att de städersom kandiderar för att anordna skall kunna lämnasådana finansiella garantier som bedömstillfredsställande av . Något formelltkrav på att staten skall stå som garantfinns inte, utan de kandiderandestäderna kan själva om de har sådanaförutsättningar utfärda erforderligagarantier. Regeringen har emellertidbedömt att utsikter atterhålla värdskapet för spelen ökar omstaten gentemot IOK garanterar attspelen kommer till stånd i enlighet medde redovisade planerna.Finansutskottet delar regeringensbedömning att staten på angivet sätt börstödja kommuns OS-kandidatur.Såsom också påpekas i propositionen gerett arrangemang av detta slag ettbetydande goodwillvärde för vårt landoch för svenskt näringsliv med mångapositiva bieffekter på samhällsekonomin.Med hänsyn härtill tillstyrkerfinansutskottet att staten gentemot IOKgaranterar de finansiella förpliktelsersom som eventuellarrangör kommer att få gentemot IOK.Inför de förhandlingar som regeringenavser att ta upp med kommunfinns det skäl att närmare uppmärksammavissa frågor som är förknippade med dettilltänkta stödet. Framför allt bör destatsfinansiella konsekvenserna av detföreslagna garantiåtagandet närmareanalyseras för att full klarhet skallråda om hur ett eventuellt infriande avgarantin skall finansieras. I anslutninghärtill bör enligt finansutskottetsmening också bl.a. följandeomständigheter övervägas.Den föreslagna garantin är enfullgörandegaranti, som fullt ut täckerde förpliktelser som kommunhar gentemot IOK. Det innebär attgarantin inte är begränsad till sinomfattning. För garantin, som bliraktuell först om IOK godkännerStockholms ansökan, skall någon avgiftej heller utgå. Däremot skall Stockholmskommun, i den mån garantin behöverinfrias, i efterhand ersätta dekostnader detta för med sig för staten.Riksdagen har på förslag av regeringentidigare lagt fast riktlinjer för denstatliga garantigivningen. De uttalandensom därvid gjorts i olika sammanhang1kan sammanfattas i följande punkter.- Nya garantiformer skall prövas likarestriktivt som vanligautgiftsåtaganden.- Vid prövningen skall särskiltuppmärksammas de risker som ärförknippade med den tilltänktagarantigivningen.- Den statliga garantigivningen bör inteinnehålla något subventionsmoment.- Samtliga garantier skallavgiftsbeläggas.- Avgifterna skall i samtliga fall tas uti förskott.- Avgiftsbeläggningen bör omfatta ävenden outnyttjade delen av en beviljadgaranti.Av kravet på en avgiftsbeläggning avgarantierna följer att det måste finnasen beloppsmässigt preciserad ram för denbeviljade garantin.De återgivna principerna lades fast imitten av . Mer betydandeavsteg från principerna har däreftergjorts vid bl.a. följande tillfällen.I samband med bankkrisen i början av1990-talet inhämtade och fick regeringenett beloppsmässigt obegränsatbemyndigande att besluta om stödåtgärderi form av garantier, lån,aktiekapitaltillskott m.m. för attsäkerställa ett fungerandebetalningssystem (prop. 1992/93:135,1992/93: NU16). Några garantiavgiftertogs inte ut i det sammanhanget.Riksdagen har tidigare vid sextillfällen beslutat lämna en statliggaranti för genomförandet av . Detta skeddeförsta gången och senastvåren 1994 (prop. 1993/94:240,1993/94:KrU35). OS-garantierna harsaknat beloppsmässig begränsning, ochdet har aldrig ställts krav på attarrangörerna skall erlägga någon avgiftför dem. Garantierna har dock intebehövt utnyttjas eftersom IOK aldriggodkänt någon svensk ansökan.Den garanti som föreslås förStockholms kommuns OS-ansökantillgodoser alltså inte de generellakrav som har lagtfast för den statliga garantigivningen.Å andra sidan avviker den inte från detmönster som använts när liknandegarantier tidigare ställts ut,undantaget det uttaladeProp. 1983/84:150 bil. 1 s. 46, prop.1984/85:150 bil. 1 s. 59 samt prop.1985/86: 100 bil. 43.krav som finns på att Stockholmskommun i efterhand skall betala dekostnader som staten åsamkas om garantinbehöver infrias.Riksdagen har alltså tidigare slagitfast att det är angeläget att nyagarantiåtaganden underkastas sammarestriktiva prövning som förslag tillnya utgifter. Enligt finansutskottetsmening är en sådan prövning viktig inteminst i rådande statsfinansiella läge dåmer betydande utgifter för garantier sombehöver infrias kan motverkaansträngningarna att komma till rättamed budgetunderskottet, och därmed ocksåskada tilltron till nödvändigabesparingar.Den närmare innebörden av detåterbetalningskrav som skall ställas påStockholms kommun framgår inte avpropositionen. Normalt försökeremellertid staten alltid återvinnainfriade garantier. Enligt förslagetskall garantin till kommuninfrias om kommunen inte förmår fullgörasina åtaganden gentemot IOK, vilkettorde inträffa bara om kommunen ärallvarligt finansiellt försvagad. Hurkommunen i ett sådant läge skall kunnaåterbetala de kostnader som statenåsamkats berörs inte i propositionen.Av propositionen framgår ej heller hurett eventuellt infriande avfullgörandegarantin kommer att påverkasav de nya budgetprinciper som tillämpasvid behandlingen av statsbudgeten.Statsbudgetens utgifter och inkomsterbruttoredovisas numera, och som en följdhärav bör utgifterna för en eventuelltinfriad garanti i sin helhet redovisaspå budgetens utgiftssida medaninkomsterna från de återkrav som dettaför med sig i sin helhet bör föras upppå budgetens inkomstsida.Med verkan kommer ett takatt läggas fast för samtliga statligautgifter exklusive statsskuldräntor.Taket kommer att anges i nominellatermer och skall omfatta utgifternaunder den närmaste treårsperioden. Denrestriktivare budgetprövning som dettager upphov till kommer generellt settatt begränsa utrymmet för mer betydande,oförutsedda utgifter. En infriad garantiav större omfattning kan därför ledatill att utgiftstaket inte håller, elleralternativt att andra utgifter trängsundan.Det bör också noteras att utgiftstaketendast omfattar budgetens utgiftssida,och att det därför inte påverkas av omde tillkommande utgifterna ärfinansierade med inkomstförstärkningar.I det aktuella fallet kommer deåterkrävda medlen dessutom sannolikt attflyta in på statsbudgeten med en vissfördröjning.Av dessa skäl måste enligtfinansutskottets mening de potentiellautgifter som kan följa på en infriadgaranti uppmärksammas på ett helt annatsätt än tidigare.Hur eventuella merutgifter föranleddaav en infriad fullgörandegaranti för OS2004 skall inordnas under utgiftstaketframgår inte av propositionen, ej hellerhur de eventuella kostnader somuppkommer för staten i efterhand skallregleras med kommun.Finansutskottet förutsätter attregeringen inför förhandlingarna medStockholms kommun närmare analyserardessa förhållanden och klargör hureventuella kostnader för infriadegarantier skall finansieras såväl i ettlängre som ett kortare tidsperspektiv.En sådan redovisning bör innefatta ävenförslag till finansiering av demerkostnader som uppkommer för destatliga myndigheter som berörs avspelen.Av dessa skäl anser finansutskottet attkulturutskottet bör förorda attregeringen skall återkomma med enklarläggande redovisning i frågan såsnart IOK eventuellt godkänt Stockholmsansökan. Den tilltänkta platsen för OS2004 kommer att utses den 5 september1997, och ett lämpligt tillfälle för ensådan redovisning är därför i 1997 årsbudgetproposition.Reglering av valutaförlusterFinansutskottet har vid sin genomgång avpropositionen inte haft möjlighet attnärmare analysera beräkningarna bakom deenskilda inkomst- och utgiftsposter somfinns upptagna i det av Stockholmskommun framlagda budgetförslaget.Finansutskottet har inte heller prövatde samhällsekonomiska kalkyler somredovisats i anslutning tillframställningen. Dock villfinansutskottet i detta sammanhang taupp en aspekt på budgeten, nämligen desskänslighet för valutakursförändringar.Ungefär hälften av de inkomster somStockholms kommun budgeterat för spelenutgår i USA-dollar. Det gällerinkomsterna från TV-rättigheter och TOP-sponsoring som tillsammans förts upp med5,uttryckt i 1995 årspenningvärde.Sedan sommaren 1995 har den svenskakronan stärkts, vilket tagit sig uttrycki att kursen på bl.a. USA-dollar sjunkitfrån /dollar till för närvarandeca /dollar. Förbättringen av densvenska ekonomin har alltså medfört attinkomsterna i kommuns OS-budget försvagats med drygt 0,5miljarder kronor, och att budgeten -allt annat lika - nu uppvisar ettungefär lika stort underskott.Av propositionen framgår att Stockholmskommun vid mer negativa kursförändringarskall kunna ta upp frågan med regeringenom hur effekterna av en sådan utvecklingskall hanteras.Enligt finansutskottets mening bör ennaturlig utgångspunkt för regeringensöverläggningar med kommunvara att kommunen på egen handterminssäkrar de beräknadedollarinkomsterna. En sådan åtgärdöverensstämmer också väl med det synsättsom föredragande statsrådet ger uttryck för på annat håll ipropositionen. Hon framför där (s. 12)följande uppfattning, som enligtfinansutskottets mening utgör en godgrund för de föreståendeöverläggningarna:Ett projekt av denna omfattning somligger så långt fram i tiden är mednödvändighet förknippat med storosäkerhet när det gäller de ekonomiskabedömningar som kan göras . Dettagäller såväl valutakurser som andraosäkerheter som påtalats av RRV.Garantin bör därför utformas så attstatens åtagande framgår tydligt. Deosäkerheter som är förknippade medprojektets genomförande får inte drabbastatsbudgeten. Garantin bör därför varakonstruerad så att kommunskall ansvara för projektet och desseventuella underskott.Bidrag på tillStockholms kommunStockholms kommun avsåg ursprungligenatt själv anordna ett särskilt OS-lotteri som under en sjuårsperiodväntades tillföra 2,5 miljarder kronortill finansieringen av spelen. Medhänsyn till att flera remissinstanserifrågasatt möjligheten att uppnå ett såstort överskott, förordar regeringen attstaten gentemot skallgarantera att kommunen erhåller detbudgeterade beloppet, förutsatt attstaten får ansvaret förlotteriverksamheten. I princip kommeralltså staten att ge kommunett bidrag på , ochdetta bidrag skall helt eller delvisfinansieras med ökade lotteriinkomster.Den valda lösningen motiveras bl.a. medatt ett statligt spelbolag besitterstörre professionell kompetens ochdärför har bättre förutsättningar änkommunen att framgångsrikt bedrivalotteriet.Finansutskottet gör i anslutning härtillföljande bedömning.Det föreslagna särskilda stödet tillfinansieringen av de olympiska spelenbör enligt finansutskottets uppfattningses som ett nytt statligtutgiftsåtagande, som öppet skallredovisas över budgeten, och som fulltut skall finansieras. I den månöverskottet från det tilltänkta OS-lotteriet inte räcker till måste därfören kompletterande finansiering sökas.Det bör i sammanhanget också noterasatt det finns risk för att den ipropositionen valda lösningen kan ledatill att den direkta kopplingen mellanOS-lotteriet och spelens finansieringgår förlorad. Med statsbidragetgaranteras en inkomstpå oavsett utfalletav OS-lotteriet. kan dethävdas att de som deltar i OS-lotterietinte främjar de somsådana eftersom överskottet frånlotteriet endast används till attförstärka statskassan.Ett sätt att upprätthålla sambandetmellan de och lotterietkunde därför vara att överföringarna av"lotterimedel" till kommuninte görs i snabbare takt än vad somflyter in i form av överskott från OS-lotteriet. En slutavräkning bör dessutomgöras . Omfattningen på OS-lotteriet kommer därigenom att blidirekt styrande för när och i vilkentakt medlen förs över till Stockholmskommun. Ju större omfattning OS-lotteriet får, desto snabbare görsöverföringarna till kommunen, vilketdirekt gagnar arrangemangen kringspelen.Riksdagens insyn i projektetAv det garantiavtal som sluts medStockholms kommun bör framgå attRiksdagens revisorer skall ha rätt attgranska verksamheten i den omfattning definner påkallat om gesmöjlighet att arrangera spelen.SammanfattningMed beaktande av de synpunkterfinansutskottet här redovisattillstyrker utskottet att regeringenbemyndigas att i enlighet medpropositionen ställa ut en statliggaranti för genomförande av de olympiskaspelen i år 2004.Kravet i motion 1994/95:Kr414 yrkande 8är med propositionens förslagtillgodosett och kräver ingenytterligare åtgärd. Detta motionsyrkandeliksom de i anslutning tillpropositionen väckta motionernaKr11-Kr16 bör enligt finansutskottetsmening därför avstyrkas avkulturutskottet.Stockholm den 18 april 1996På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (),(), (), (), (), (), FredrikReinfeldt (m), (), MatsOdell (kds), () och PerBill (m).Avvikande meningar1. Bidrag på tillStockholms kommunAnne () anför:Jag delar utskottsmajoritetensuppfattning att staten bör stödjaStockholms kommuns OS-kandidatur genomatt lämna en fullgörandegaranti tillIOK. Samma synsätt ger Folkpartietuttryck för i motion Kr12 av tredje vicetalman m.fl. (fp).Såsom också framhålls i denna motionbör emellertid det lotterianknutnastödet på 2,5 miljarder kronormodifieras. Av propositionen framgår attrisken är mycket stor att lotteriet inteinbringar 2,5 miljarder kronor.Skattebetalarna skulle då tvingas bidramed subventioner. I remissvaren framgåratt en rimligare bedömning avöverskottet från OS-lotteriet liggermellan 1 och . Motdenna bakgrund anser jag attkulturutskottet bör föreslå att detlotterianknutna stödet begränsas till1,5 miljarder kronor.Jag ställer mig därmed bakom den linjesom drivits av i ,nämligen att OS-arrangemanget ärpositivt och värdefullt men attskattesubventioner inte bör utgå. Istället bör näringslivets stöd i form avsponsoravtal kunna utökas. Det är inuvarande kalkyler lägre än vad tidigarearrangörer redovisat. Jag anser såledesatt i de fortsattaförhandlingarna med företagen bör kunnanå ett resultat där näringslivetsåtaganden blir väsentligt större.Även finansutskottets majoritet haruppmärksammat den svaghet som ligger iatt det saknas en koppling mellan detbidrag staten skall lämna tillStockholms kommun och delotteriinkomster som skall finansierastödet. Oavsett hur små överskottlotteriet ger kommer ju att fådet utlovade bidraget. Skall man nåverklig framgång med lotteriet är detsom jag ser det av avgörande betydelseatt lotteriet verkligen främjaridrottsliga aktiviteter. Det förslagutskottsmajoriteten själv lägger löserinte detta problem. I likhet med vadFolkpartiet föreslår i motion Kr12 bör istället en bestämd del av inkomsten frånvarje OS-lott gå till en satsning påfrämst svensk elitidrott. Det skullefrämja marknadsföringen av lotteriet ochge våra svenska idrottsungdomar bättreförutsättningar inför ett påhemmaplan.Jag anser alltså att kulturutskottetbör bifalla motion Kr12 (fp).2. Avslag på propositionenJohan () anför:I yttrandet redovisarutskottsmajoriteten en radbetänkligheter mot det i propositionenföreslagna statliga stödet tillStockholms kommuns OS-ansökan. Dennakritik är enligt min mening välgrundadoch ger stöd för de invändningar somVänsterpartiet framför i motion Kr15. Deslutsatser som majoriteten drar av sinkritik är dock märkliga eftersom mantrots allt biträder propositionensförslag. Ett rimligare ställningstagandehade varit att med hänvisning till bl.a.Vänsterpartiets motion avslåpropositionen.Jag anser alltså att kulturutskottet isin fortsatta beredning i första handbör avslå propositionen och såledestillstyrka det avslagsyrkande som finnsi bl.a. motion Kr15 (v) yrkande 1. Om såej sker bör kulturutskottet begära attregeringen skall återkomma med förslagom ett garantiåtagande utansubventionselement.3. Avslag på propositionenRoy () anför:Finansutskottets majoritet tillstyrkerdet föreslagna stödet till OS-arrangemangen men räknar upp en radskäl som alla talar mot att ett sådantstöd skall lämnas. Att staten skall gåin med en så omfattande garanti i en tiddå staten inte ens sanerat sin egenbudget verkar ogenomtänkt. I likhet medvad som begärs i bl.a. motion Kr16 (mp)anser jag därför att propositionen skallavslås i sin helhet. Om trotsallt väljer att stödja arrangemangen börenligt min mening det ske fullt ut.Propositionens krav att kommunen skabetala tillbaka utlösta garantieraktualiseras i praktiken i det fall dåstaten inte klarar av sina åtaganden,dvs. har alltför dålig ekonomi. Skallstaten då ta tillbaka pengarna medfördet sannolikt fleråriga negativaåterverkningar på verksamhetsom skola och omsorg.Enligt min mening bör kulturutskottetsåledes bifalla motion Kr16 av EwaLarsson och ().4. Avslag på propositionenSonja Rembo (m) anför:Det är inte svårt att finna godaargument för att staten bör stödjaStockholms ansökan att få anordna år 2004.Samtidigt är det emellertid uppenbartatt ett projekt av detta slag är förenatmed betydande osäkerheter och ekonomiskarisker.De ekonomiska bedömningar som liggertill grund för ansökan utgår frånförutsättningen att arbetslösheten år2004 fortfarande kommer att varatillräckligt hög för att man skall kunnakalkylera med en positivsysselsättningseffekt. Detta ser jag somen rimlig utgångspunkt med hänsyn tillden nuvarande regeringens politik.Spelen anses emellertid också medföra enSvälfärdseffekt i form av ett ökatvälbefinnande hos stora delar avbefolkningen. Allt således enligt denkejserliga romerska strategin att bjudafolket icke bröd allena utan ävenskådespel.Riksrevisionsverket har i sinabedömningar visat att projektet ärförenat med synnerligen stora ekonomiskarisker och osäkerheter. Olikaräkneexempel visar att det budgeteradeöverskottet på kanförbytas till ett underskott på upp till3 . Under det senastehalvåret har kronan stärkts iförhållande till dollarn, och enbartdenna omständighet har lett till att OS-budgeten redan nu uppvisar ettunderskott på i runt tal 500 miljonerkronor.Det statliga bidraget till Stockholmskommun på somskall finansieras med ett OS-lotteri ärockså ett vanskligt projekt. Genom attOS-lotteriet ombesörjs av ett statligtbolag blir det automatiskt befriat fråninkomst- och lotteriskatt, vilket ocksåförefaller ha förutsetts i deföreliggande kalkylerna. Dessutom kanden föreslagna finansieringen i huvudsaksägas vara fiktiv. AB Tipstjänst harvisserligen framhållit att man med etton line-lotteri kan få ett överskott påmellan 1 och , men omnu inte kommer till stånd i Stockholmkan säkerligen det statliga spelbolagetfå in ett lika stort överskott tillstaten genom något annat on line-lotteri. Bidraget blir därigenom ipraktiken ett ofinansierat stöd tillkommunen.Regeringen är medveten om de risker somär förknippade med fullgörandegarantinoch har föreslagit att den utformas påett sådant sätt att kommunfullt ut tar ansvaret för de olympiskasommarspelens genomförande och ekonomi,och att statens kostnader i efterhandskall återbetalas av kommunen. De riskersom är förknippade med projektetsgenomförande sägs inte få drabbastatsbudgeten.Hur detta rent praktiskt skall lösasframgår dock inte av propositionen.Eftersom regleringen skall göras iefterhand är det uppenbart attinfriandet måste leda till åtminstone entillfällig belastning på statsbudgeten.Sannolikt kan denna belastning ocksåkomma att bli tämligen långvarigeftersom garantin bara torde behövainfrias om ärfinansiellt försvagad och då rimligtvisinte heller kan infria sina åtagandengentemot staten.Även om regeringens förslag läggerhuvudansvaret på ärdet därför inte möjligt för staten attvare sig praktiskt eller moralisktfrigöra sig från ett ansvar föreventuella negativa konsekvenser av dengaranti som staten ställer upp. Anserstaten att olympiska sommarspeli är en nationellangelägenhet, kan staten inte rimligenanse motsatsen eller senare.Staten kan inte heller frånta sigansvaret för att den statliga garantinkan ge såväl som andrakommuner en falsk säkerhetskänsla ochleda till ett större risktagande ochstörre insatser av kommunala medel änsom kanske annars hade blivit fallet.Riskerna för en avsevärd ekonomiskförlust måste därför bedömas som ennationell angelägenhet.Eftersom det får anses mindre sannoliktatt ges möjlighet attarrangera ett redan efter sinförsta ansökan, kan det förutses attansökningsförfarandet kan komma attupprepas, kanske . Varjegång kommer förfarandet att vara förenatmed avsevärda kostnader för denarrangerande kommunen och troligen ocksåför staten.Enligt min mening innebär en statliggaranti för de iSverige ett så stort ekonomisktrisktagande med medborgarnas pengar attdet inte uppvägs av de positivaeffekterna. Projektet kan därför inteaccepteras i vare sig nuvarandestatsfinansiella läge eller detstatsfinansiella läge som kan förutsesvara för handen förstadecennium.Med hänsyn härtill anser jag attkulturutskottet bör tillstyrka detavslagsyrkande som finns i bl.a. denmotion, Kr11, som jag väckt tillsammansned och . Sammanfattning 1Propositionen 1Motionerna 2Motioner väckta med anledning avproposition 1995/96:189 2Motioner väckta 2Ärendets beredning 3Utskottet 3Stockholms kommuns ansökan 3Regeringens förslag 4Motionsförslag 5Kulturutskottets bedömning 6Hemställan 11Reservationer 121. Avslag på proposition1995/96:189 (v) 122. Avslag på proposition1995/96:189 (mp) 133. En statlig ekonomisk garantiför genomförande av de olympiskasommarspelen i år2004 (fp) 134. En statlig ekonomisk garanti förgenomförande av de olympiskasommarspelen i år2004 (v) 155. En statlig ekonomisk garanti förgenomförande av de olympiskasommarspelen i år2004 (mp) 166. Permanent förläggning till (v) 18Bilaga 19Finansutskottets yttrande1995/96:FiU5y................ 19Gotab, 1996