bet · GJ01KU23 · 1996-02-22 00:00:00 — Även försöksverksamheten medkommunalt huvudmannaskap förprimärvården har följts upp avSocialstyrelsen. I denna uppföljning harhittills två rapporter avlämnats och enslutrapport kommer att avlämnas undervåren 1997. Enligt uppgift frånSocialstyrelsen har iuppföljningsarbetet inte aktualiseratsdet problem som motionären pekar på.Utskottets bedömningI motionen påtalas att problem kanuppstå om sekretessbelagda uppgifterbehöver överföras från kommunalt tilllandstingskommunalt bedrivensjukvårdsverksamhet.Som framgår av redogörelsen ovanföreligger enligt huvudregeln hinder motatt överföra sekretessbelagda uppgiftermellan myndigheter och även mellan olikaverksamhetsgrenar inom samma myndighet,om de är att betrakta som självständigai förhållande till varandra (1 kap. 3 §sekretesslagen). Utskottet konstateraratt de problem som påtalas i motionensålunda lika gärna kan uppstå inom denlandstingsbedrivna sjukvården, i den månuppgifterna överförs mellan skildamyndigheter eller självständigaverksamhetsgrenar inom en myndighet.Frågan om sekretess inom och mellanmyndigheter på hälso- ochsjukvårdsområdet behandlades utförligt iproposition 1990/91:111. I dettasammanhang erinrade föredragandestatsrådet om att hälso- ochsjukvårdslagstiftningen bygger på attvården av den enskilde patienten skallske i samråd med honom själv och att detdärför är ett naturligt inslag i vårdenatt inhämta patientens samtycke till atthans journalhandlingar lämnas vidaretill annan myndighet (s. 24). Utskottetutgår ifrån att de problem som påtalas imotionen i huvudsak kan lösas genom attpatientens samtycke inhämtas. Motbakgrund av det anförda är utskottetinte berett att förorda någon ändring avsekretessbestämmelserna på detta område.Motionen avstyrks därför.Hälso- och sjukvårdensuppgiftsskyldighet i förhållande tillallmän försäkringskassa m.m.MotionenI motion 1994/95:K404 av () påpekas att enövergripande målsättning är att aktivainsatser skall göras för att begränsalångtidssjukskrivningar. För att uppnådessa målsättningar krävs insatser frånolika parter, bl.a. frånförsäkringskassa och läkare.Sjukvårdssekretessen kan nu försvåradessa kontakter, eftersom en läkare intefår lämna ut uppgifter tillförsäkringskassan utan patientensmedgivande. Enligt motionärerna är detangeläget att rehabiliteringsarbetet kanbedrivas effektivt och utan onödigahinder. Läkarna bör därför få möjlighetatt på förfrågan - och när det inte ärtill men för behandlingen - lämnaerforderliga uppgifter tillförsäkringskassan. Sjukvårdssekretessenbör därför ses över. Detta bör gesregeringen till känna.Gällande reglerSom redovisats i föregående avsnittgäller enligt 7 kap. 1 § sekretesslagen(1980:100) med vissa undantag sekretessinom hälso- och sjukvården för uppgifterom enskildas hälsotillstånd eller andrapersonliga förhållanden, om det intestår klart att uppgifterna kan röjasutan att den enskilde eller någon honomnärstående lider men.Vidare redovisades att det av 14 kap. 1§ framgår att sekretess dock intehindrar att uppgift lämnas till regeringoch riksdag och ej heller att uppgiftlämnas till annan myndighet, omuppgiftsskyldighet följer av lag ellerförordning.Enligt 20 kap. 9 § lagen (1962:381) omallmän försäkring skall statliga ochkommunala myndigheter ävensomarbetsgivare och försäkringsinrättningarpå begäran lämna bl.a.Riksförsäkringsverket och allmänförsäkringskassa uppgift för namngivenperson rörande förhållande, som är avbetydelse för tillämpningen av dennalag.Vad gäller den enskilda hälso- ochsjukvården stadgas i 8 § lagen(1994:953) om åligganden för personalinom hälso- och sjukvården att den somtillhör eller har tillhört hälso- ochsjukvårdspersonalen inte får röja vadhan eller hon i sin verksamhet har fåttveta om en enskilds hälsotillstånd ellerandra personliga förhållanden. Somobehörigt röjande anses inte att någonfullgör uppgiftsskyldighet som följer avlag eller förordning.Utredning om intyg och utlåtanden somutfärdas av hälso- och sjukvårdspersonali yrkesutövningenRegeringen beslutade atttillsätta en utredning med uppdrag attse över bestämmelserna för hälso- ochsjukvårdspersonal att i tjänsten utfärdaintyg och utlåtanden samt föreslå deförändringar som kan behöva göras föratt denna verksamhet skall kunnafullgöras på ett bra sätt (dir.1993:36). Utredningen avlämnade i juni1994 sitt betänkande Om intyg ochutlåtanden som utfärdas av hälso- ochsjukvårdspersonal i yrkesutövningen (SOU1994:71).Utredningen behandlar bl.a. frågan omhälso- och sjukvårdspersonalsuppgiftsskyldighet i förhållande tillRiksförsäkringsverket och allmänförsäkringskassa. Härvid anförutredningen bl.a. att det i de flestafall inte torde vara svårt att få ettsamtycke av patienten till att lämna utbehövliga uppgifter tillförsäkringskassorna, i synnerhet om detråder ett gott förhållande mellan denneoch den som skall lämna uppgifterna (s.148). Härvid konstaterar utredningen attden uppgiftsskyldighet som föreskrivs i20 kap. 9 § lagen om allmän försäkringför statliga och kommunala myndigheterm.fl. att lämna bl.a.Riksförsäkringsverket ochförsäkringskassan uppgifter gälleroberoende av samtycke från patienten.Enligt utredningen kan man emellertidinte bortse ifrån att den ökandeprivatiseringen inom hälso- ochsjukvården kan göra attförsäkringskassorna inte får del avsådana uppgifter som är av störstabetydelse för deras bedömning avhälsotillståndet hos en viss person ochbehovet av sjukskrivning och eventuellarehabiliteringsuppgifter m.m.Utredningen anför att det visserligentorde röra sig om få fall, därförsäkringskasssorna inte kan fåpatientens samtycke till att de erhållererforderliga uppgifter. Behovet av en ilag föreskriven uppgiftsskyldighet kandärför tyckas vara litet. Med hänsyntill utvecklingen inom hälso- ochsjukvården mot ökad privatisering ochdet förhållandet att bestämmelsen omsekretessgenombrott i nu avsetthänseende i 20 kap. 9 § lagen om allmänförsäkring endast gäller den offentligavården anser utredningen att nämndaparagraf bör kompletteras på så sätt,att samma skyldighet att lämna uppgifterom patienter till bl.a.försäkringskassor, som dessa behöver förtillämpningen av lagen om allmänförsäkring, skall gälla oberoende av omvården ges i offentlig eller privatregi. Givetvis skall enligt utredningensekretesskydd även i fortsättningengälla för andra uppgifter om en patientshälsotillstånd m.m. som hälso- ochsjukvårdspersonalen har tillgång till.Vidare föreslår utredningen att enbestämmelse om nämndasekretessgenombrott skall införas ilagen om åligganden för personal inomhälso- och sjukvården.Enligt uppgift från Socialdepartementetplaneras utredningens förslag i nuberörd del att behandlas i enproposition om tillsynsfrågor, somberäknas att föreläggas underhösten 1996.Utskottets bedömningSom framgår av det föregående pågår förnärvarande beredning inomregeringskansliet beträffande den frågasom tas upp i motion 1994/95:K404.Enligt utskottets mening bör dettaberedningsarbete avvaktas. Utskottetavstyrker därför motionen.Hantering av elevhandlingarMotionenI motion 1994/95:K428 av Carl-JohanWilson (fp) anförs att det finnsanledning att för skolornas personalaktualisera sekretessens betydelse närdet gäller förvaring och arkivering avanteckningsmaterial från studie- ochyrkesorienteringssamtal,elevkonferenser, skolhälsovård m.m.Enligt motionären bör regeringenöverväga om det behövs en översyn avregler för hantering och arkivering avelevhandlingar eller om andra åtgärderbör vidtas för att elevernas integritetskall skyddas på ett tillfredsställandesätt.Gällande regler m.m.SekretessEnligt 7 kap. 9 § första stycketsekretesslagen gäller i ,gymnasieskolan, särskolan, specialskolanoch sameskolan samt i en kommunalriksinternatskola sekretess för uppgiftsom hänför sig till psykologiskundersökning eller behandling och föruppgift om enskilds personligaförhållanden hos psykolog eller kurator,om det inte står klart att uppgiften kanröjas utan att den som uppgiften röreller någon honom närstående lider men.Vidare sägs i 7 kap. 9 § andra stycketatt sekretess gäller på samma områdedels i skolans elevvårdande verksamhet iövrigt för uppgift om enskildspersonliga förhållanden, dels föruppgift som hänför sig till ärende omtillrättaförande av elev eller omskiljande av elev från vidare studier.Sekretessen gäller dock endast, om detkan antas att den som uppgiften röreller någon honom närstående lider menom uppgiften röjs. Sekretessen gällerdäremot inte beslut i elevvårdsärendeeller i annat ärende som nämnts.För den elevvård som bedrivs avskolläkare och skolsköterskor gällerbestämmelserna i 7 kap. 1 §sekretesslagen om hälso- ochsjukvårdssekretess.Registrering, arkivering m.m.Enligt 15 kap. 1 § sekretesslagen gällersom huvudregel att när allmän handlingkommit in till eller upprättats hosmyndigheten skall handlingen registrerasutan dröjsmål, om det inte är uppenbartatt den är av ringa betydelse förmyndighetens verksamhet. I fråga omallmänna handlingar, för vilka sekretessinte gäller, får dock registreringunderlåtas om handlingarna hålls såordnade att det utan svårighet kanfastställas om handling har kommit ineller upprättats.I 15 kap. 2 § uppställs vissaminimikrav vad gäller uppgifterna i ettregister (diarium). Av registret skallframgå 1. datum, då handlingen kom ineller upprättades, 2. diarienummer ellerannan beteckning som åsatts handlingen,3. i förekommande fall från vemhandlingen har kommit in eller till vemden har expedierats samt 4. i korthetvad handlingen rör. Uppgifter enligt 3och 4 skall dock utelämnas ellersärskiljas om det behövs för attregistret i övriga delar skall kunnaföretes för allmänheten.I arkivlagen (1990:782) ges bestämmelserom bl.a. myndigheternas arkiv.Enligt 3 § bildas myndigheternas arkivav de allmänna handlingarna frånmyndigheternas verksamhet och sådanahandlingar som avses i 2 kap. 9 §tryckfrihetsförordningen(minnesanteckningar, utkast ellerkoncept till myndighets beslut ellerskrivelse eller därmed jämställdhandling) och som myndigheten beslutarskall tas om hand för arkivering. Vidaresägs att myndigheternas arkiv skallbevaras, hållas ordnade och vårdas såatt de tillgodoser rätten att ta del avallmänna handlingar, behovet avinformation för rättsskipningen ochförvaltningen och forskningens behov.I 6 § anges att i arkivvården ingår attmyndigheterna skall organisera arkivetpå ett sådant sätt att rätten att ta delav allmänna handlingar underlättas samtupprätta dels en arkivbeskrivning somger information om vilka slag avhandlingar som kan finnas imyndigheternas arkiv och hur arkivet ärorganiserat, dels en systematiskarkivförteckning. Vidare skallmyndigheterna skydda arkiven mot skada,tillgrepp och obehörig åtkomst, avgränsaarkivet genom att fastställa vilkahandlingar som skall varaarkivhandlingar och verkställaföreskriven gallring av arkivet.För skolläkare och skolsköterskorverksamma inom skolhälsovården gällerskyldighet enligt patientjournallagen(1985:562) att föra patientjournal (9 §första stycket 1). Vad gäller rätten attta del av journalhandlingar inom denallmänna hälso- och sjukvården hänvisarpatientjournallagen till bestämmelsernai tryckfrihetsförordningen ochsekretesslagen (15 §). Vidare sägs i 7 §att varje journalhandling skall hanterasoch förvaras så, att obehöriga inte fårtillgång till den.Enligt uppgift från ombudsmänhar JO företagitinspektioner på vissa skolor.Inspektionerna har bl.a. avsetthantering av allmänna handlingar. Isamband med dessa inspektioner hargenomgående konstaterats brister vadgäller dessa skolors hantering avallmänna handlingar. Bland annat harbrister iakttagits vad gäller rutinernaför registering och förvaring avhandlingar i enlighet med bestämmelsernai 15 kap. sekretesslagen.Utskottets bedömningUtskottet vill framhålla betydelsen avatt personer som genom sin verksamhetinom den offentliga sektorn kommer iberöring med hantering av allmännahandlingar och därtill knutna frågor omsekretess, registrering, arkivering ochgallring m.m. har erforderliga kunskaperi sådana frågor. Vad gäller skolansområde torde personalens eventuellautbildnings- och informationsbehov omgällande regler på detta område i förstahand vara en fråga för kommunerna.Utskottet är inte berettatt förorda att regeringen skall vidtanågon särskild åtgärd med anledning avvad som anförs i motion 1994/95:K428.Motionen avstyrks därför.Offentliga livsmedelsprotokollMotionenI motion 1994/95:L717 av . (mp) behandlas frågor omkonsumentpolitiken. Motionärerna anföratt det finns all anledning att bevakahanteringen av offentlighetsprincipenefter vårt inträde i EU och även vidbehov flytta fram positionerna.Livsmedelskontrollen som sker ikommunerna med bl.a. inspektioner ochprovtagning kan bli ett ännu effektivarepåtryckningsmedel om resultaten avkontrollen regelmässigt offentliggörs. Imotionen anförs att producenter ochbutiker har skydd i sekretesslagen medhänsyn främst till skyddet för enskildsekonomiska förhållanden . Enligtmotionärerna kan undantag emellertidgöras om intresset av allmän kännedomom förhållanden som rör människorshälsa, miljö eller redligheten i handelneller liknande allmänintresse har sådanvikt att uppgiften bör lämnas ut . Imotionen anförs att frågan om en uppgift- t.ex. ett protokoll frånLivsmedelsinspektionen - skall lämnas uteller inte avgörs av enskilda tjänstemäni kommunerna och hanteringen är inteenhetlig. Enligt motionärerna måste detallmänna intresset - t.ex. att få vetaatt en viss butik ofta säljer dåligtkött - väga tyngre än att skydda enbutik mot dålig reklam . Detta skulledessutom påverka butiksinnehavare bättre livsmedelshantering. Enligtmotionärerna skall därför protokoll ochprovtagningar frånlivsmedelsinspektioner vara offentliga.Det anförda bör ges regeringen tillkänna (yrkande 6).Gällande reglerEnligt 8 kap. 6 § första stycketsekretesslagen gäller sekretess, i denutsträckning regeringen föreskriver det,i statlig myndighets verksamhet sombestår i utredning, planeringprisreglering, tillståndsgivning,tillsyn eller stödverksamhet medavseende på produktion, handel,transportverksamhet eller näringslivet iövrigt. Sekretessen gäller för uppgiftom dels enskilds affärs- ellerdriftsförhållanden, uppfinningar ellerforskningsresultat, om det kan antas attden enskilde lider skada om uppgiftenröjs, dels andra ekonomiska ellerpersonliga förhållanden för den som harträtt i affärsförbindelse eller liknandeförbindelse med den som är föremål förmyndighetens verksamhet.Av 2 § sekretessförordningen (1980:657)framgår att sekretess enligt 8 kap. 6 §sekretesslagen gäller i den utsträckningsom anges i bilagan till förordningen. Ibilagan anges under punkt 33 attsekretess gäller i verksamhet som avsertillståndsgivning och tillsyn enligtlivsmedelslagen (1971:511),livsmedelsförordningen (1971:807) ochkungörelsen (1974:271) om kontroll vidutförsel av livsmedel eller enligtmotsvarande äldre bestämmelser. Vidareanges som begränsningar i sekretessenatt den inte gäller beslut i ärenden ochinte för uppgifter i tillsynsverksamhet,om intresset av allmän kännedom omförhållande som rör människors hälsa,miljön eller redligheten i handeln ellerett liknande allmänintresse har sådanvikt att de bör lämnas ut.Utskottets bedömningSom redovisats ovan finns enligt nugällande bestämmelser möjlighet att vidsekretessprövningen väga in allmänhetensbehov av insyn i tillsynsverksamhetenavseende livsmedelshantering. Vidare kankonstateras att beslut i nu aktuellaärenden inte omfattas av sekretess.Enligt utskottets mening äroffentlighetsintresset därmedtillgodosett. Någon ändring i gällandebestämmelser med anledning av vad somanförts i motion 1994/95:L717 yrkande 6bör därför inte företas. Motionenavstyrks därmed.Sekretess rörande skyddsforskningMotionenI motion 1994/95:U406 av () behandlas frågor om genetiskkrigföring. Motionären anför bl.a. att1972 års konvention om biologiska vapen,som förbjuder forskning, utveckling ochlagring av sådana vapen, inte utgörtillräckligt skydd. Den tillåter enligtmotionären exempelvis skyddsforskning påbiologiska vapen. Hon anför att sådanforskning ger kunskap om dels hurbefolkningen kan skyddas mot biologiskavapen, dels hur nya biologiska vapen kanframställas. Problemet är enligtmotionären att vad som i verklighetenkan klassas som offensivförsvarsforskning eller defensivskyddsforskning är mycket svårt attavgöra. Hon anför att mycket avskyddsforskningen är hemlig, vilketmotiveras med att befolkningen och deegna soldaterna inte bör oroas. Enligtmotionären bör reglerna rörandesekretessen för skyddsforskning sesöver. Det bör ges regeringen till känna(yrkande 3).BakgrundEnligt 2 kap. 2 § första stycketsekretesslagen gäller sekretess föruppgift som angår verksamhet för attförsvara landet eller planläggning ellerannan förberedelse av sådan verksamheteller som i övrigt rör totalförsvaret,om det kan antas att det skadar landetsförsvar eller på annat sätt vållar faraför rikets säkerhet om uppgiften röjs.Vid ()bedrivs vid dess avdelning i Umeåforskning avseende s.k. ABC-skydd(Atomvapen, Biologiska vapen, Kemiskavapen). Enligt uppgift från FOA ärverksamheten vid avdelningen i Umeåenbart inriktad på skyddsforskning.Någon verksamhet som skulle kunnabetecknas som offensiv försvarsforskningbedrivs inte. Vad gäller de handlingarsom härrör från forskningen, t.ex.forskningsrapporter, förekommer enligtFOA i princip inte att dessa beläggs medsekretess.Utskottets bedömningUtskottet noterar att utrikesutskottet isitt betänkande 1994/95:UU19 harbehandlat den nu aktuella motionen iövriga delar. harhärvid uttalat att det är angeläget från svensk sida fortsatt verkar föratt genteknikens framsteg inte utnyttjasför utvecklande av nya biologiska vapenoch att konventionen om biologiska vapenförstärks med kontrollmöjligheter.Vidare anförde utskottet bl.a. att deökade möjligheterna att missbruka dentekniska utvecklingen för att ta framgenetiskt selektiva vapen noga följs avFOA i samverkan meduniversitetsforskare.Konstitutionsutskottet vill för sin delinstämma i att det är angeläget med ettaktivt svenskt engagemang i de frågorsom tas upp i motionen. mening saknas dock anledningatt anta att en ändring av de svenskasekretessreglerna skulle kunnaunderlätta detta arbete. Motion1994/95:U406 yrkande 3 bör därföravslås. beträffandeoffentlighetsprincipen ochmeddelarfriheten m.m. inom offentligoch privat verksamhetatt avslår motionerna1994/95:K405, 1994/95:K413 och1994/95:K429,res. 1 ( fp, c, v,mp)2. beträffandehandlingsoffentlighet inomkonsumentområdetatt avslår motion1994/95:K205 yrkande 4,res. 2 (v, mp)3. beträffande bevakning avoffentlighetsprincipenatt avslår motion1994/95:K218 yrkande 3,res. 3 (v)4. beträffande sekretess förnämndemäns personuppgifteratt avslår motion1994/95:K406,5. beträffande sekretess inomhälso- och sjukvårdenatt avslår motionerna1994/95:K401 och 1994/95:K404,6. beträffande hantering avelevhandlingaratt avslår motion1994/95:K428,7. beträffande offentligalivsmedelsprotokollatt avslår motion1994/95:L717 yrkande 6,res. 4 (mp)8. beträffande sekretess rörandeskyddsforskningatt avslår motion1994/95:U406 yrkande 3.Stockholm den 22 februari 1996På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), CatarinaRönnung (s), (), WidarAndersson (s), (m), ToneTingsgård (s), (),(), (), (), IngerRené (m), (), HåkanHolmberg (fp), (),() och (m). Offentlighetsprincipen ochmeddelarfriheten m.m. inom offentlig ochprivat verksamhet (mom. 1)(), (),(), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 10 börjar med Som framgår och på s. 11 slutar med därför avslås bort ha följande lydelse:I motion 1994/95:K405 anförs atttryckfrihetsförordningen och annanberörd lagstiftning bör kompletteras påså sätt att offentlighetsprincipen gesett grundlagsskydd även vad avserstatliga och kommunala bolag. Vidareanförs i motionen att ävenmeddelarfrihetens omfattning och skyddbör ses över på motsvarande sätt. Även imotion 1994/95:K413 framförs krav på attstärka offentlighetsprincipen ochyttrandefriheten i stat, kommun ochlandsting. Krav på attoffentlighetsprincipen skall utvidgastill att gälla statliga bolag i sammaomfattning som är falleti fråga om de kommunala bolagen framförsi motion 1994/95:K429.Utskottet delar de uppfattningar somframförs i motionerna att det ärangeläget att stärkaoffentlighetsprincipens ställning i denoffentliga verksamhet som bedrivsutanför det egentliga myndighetsområdet.Enligt utskottets mening bör detta skegenom att kompletteringar görs i, iförsta hand, tryckfrihetsförordningen.Meddelarfrihetens utrymme i de kommunalaoch statliga bolagen bör vidareklargöras och vid behov stärkas genomkomplettering i grundlag. En fråga somhelt nära ansluter till det sistnämndaär behovet av att öka insynen i detprivata näringslivet och i de storaorganisationerna. Utskottet har, somredovisats, i tidigare sammanhangframhållit detta behov. mening är det därförangeläget att ånyo pröva frågan om engrundlagsreglerad rätt för enskilda inomföretag och organisationer att förpublicering lämna uppgifter utan attdrabbas av rättsliga sanktioner.Utskottet konstaterar att de ovanredovisade utredningarna på detkommunala och statliga området samt denaviserade utvärderingen av lagen omskydd för företagshemligheter kommer attberöra de nu aktuella frågorna. mening bör dock redan numarkeras att en översyn bör inriktas påatt lämna förslag om en utvidgning avgrundlagsregleringen när det gällersåväl offentlighetsprincipen inom denoffentliga bolagsverksamheten somskyddet för meddelarfriheten inom bådeden offentliga och privatabolagsverksamheten i enlighet med vadsom anförts ovan. Vad som anförts börenligt utskottets mening med bifall tillmotion 1994/95:K405 och med anledning avmotionerna 1994/95:K413 och K429 gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffandeoffentlighetsprincipen ochmeddelarfriheten m.m. inom offentligoch privat verksamhetatt med bifall till motion1994/95:K405 och med anledning avmotionerna 1994/95:K413 och 1994/95:K429som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,2. Handlingsoffentlighet inomkonsumentområdet (mom. 2)() och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 11 börjar med I motion ochpå samma sida slutar med yrkande 4avslås bort ha följande lydelse:Enligt nu gällande ordning är principenom allmänna handlingars offentlighetutsträckt till att endast gälla iverksamhet som har anknytning till statoch kommun. Utskottet konstaterar attvad däremot gäller det privatanäringslivet ligger det i sakens naturatt det inom detta område såsomgrundprincip kan hävdas att det finnslegitima skäl att hålla vissaförhållanden hemliga. Det går dockenligt utskottets mening inte att bortseifrån att det finns ett alltmer växandebehov från allmänhetens sida att fåinsyn även inom den privata sektorn.Detta gäller särskilt, såsom anförs imotion 1994/95:K205, konsumenternasbehov av att få tillgång tillinformation om produkter och desseffekter på hälsa och miljö. mening bör därförtillämpningsområdet för principen omhandlingsoffentlighet utsträckas tillatt även gälla konsumentområdet. Såsompåpekas i motionen bör erforderligakompletteringar även göras vad avserregler om arkivering och diarieföring.Vad utskottet nu anfört bör med bifalltill motion 1994/95:K205 yrkande 4 gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse:2. beträffande handlingsoffentlighetinom konsumentområdetatt med bifall till motion1994/95:K205 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad utskottetanfört,3. Bevakning av offentlighetsprincipen(mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 13 börjar med Som redovisats och på s. 14 slutar med avstyrksdärför bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening finnsanledning att befara att den svenskaoffentlighetsprincipen kommer atturholkas i fråga om de handlingar somberör förhållande till EU. Detfinns därför ett behov av att särskiltbevaka hur hanteringen avframställningar om utlämnande av EU-handlingar bedrivs. Som redovisats ovangenomför utskottet under innevaranderiksmöte en granskning av regeringensoch prövning avutlämnande av EU-handlingar.