bet · GK01KrU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Men - menar motionären - därmedlöses inte kärnfrågan för de maritimamuseerna i , eftersom man intelöst frågan om uppgiftsfördelningen dådet gäller dokumentation om varvsfrågor,den marinarkeologiska verksamheten,vrakdokumentation, handelssjöfart,högsjöfiske m.m. En överenskommelsemellan i i bör formaliseras och ges ettekonomiskt innehåll. I samarbetet mellande två museerna bör även andramuseienheter ingå, t.ex. Tekniska museeti , i ochGöteborgs maritima centrum (yrkande 1).Vidare anser motionären att Nordiskamuseet saknar kompetens för sin uppgiftsom ansvarsmuseum inom det här aktuellaområdet. En annan ansvarsfördelning ochorganisation av museiverksamheten inomdetta område bör komma tillstånd (yrkande 2).Den genom motionen aktualiserade fråganom en uppdelning på insamlingsområdenmellan de maritima museerna har vidflera tillfällen berörts ikulturutskottet i samband medmotionsbehandling. I det läge som nuuppstår med en ny organisation och ärdet önskvärt med en fortsatt diskussionav frågan. Regeringens översynsarbeterörande en ny myndighetsstruktur påmuseiområdet - som redovisats i ettföregående avsnitt i detta betänkande -kommer även att innefatta frågor som röransvarsmuseirollen. Det är naturligt atti det arbetet överväga frågan om varansvaret för det maritima museiområdetskall ligga . Utskottet anseratt det kan vara lämpligt att denmyndighet som får ett sådantövergripande ansvar får i uppdrag attlämna förslag till regeringen omuppgiftsfördelning mellan landetsmaritima museer.Motionsyrkandena bör - med hänvisningtill det anförda - inte föranleda någonriksdagens åtgärd. Motionen avstyrks ihär aktuellt hänseende.12.5.8 (prop. 3 avsnitt 14.4.6)fördes myndighetenStatens försvarshistoriska museer, sombestår av , Flygvapenmuseum,och , över frånFörsvarsdepartementets verksamhetsområdetill Kulturdepartementets.Enligt regeringens bedömning börStatens försvarshistoriska museerfortsatt ha ett huvudansvar förövergripande militära museifrågor. I månav resurser skall myndigheten även ifortsättningen utföra tillsyn ochrådgivning gentemot förbands- ochvapenslagsmuseer samt specialsamlingarinom Försvarsmakten, vad gäller marinendock i samråd med Statens sjöhistoriskamuseer.Utskottet har inte något att erinra motregeringens bedömning.12.5.9 Ett samlat etnografisktcentralmuseum i (prop. 3avsnitt 14.4.7)Regeringen föreslår ikulturpropositionen- att i få statligt huvudmannaskap den 1januari 1999,- att museet sammanförs meddels - , delsMedelhavsmuseet och Östasiatiska museettill ett samlat etnografisktcentralmuseum,- att den nya myndigheten skallförläggas till Göteborg.I budgetpropositionen föreslås attEtnografiska museet i skallanvisas ett bidrag på 3 750 000 kronor.Vidare beräknas för eninte obetydlig uppräkning av anslaget H1 Centrala museer: Myndigheter, avseendebl.a. ett samlat etnografiskt museum iGöteborg.Regeringen avser att tillsätta enorganisationskommitté som - i avvaktanpå beslut - skall förberedaförändringen och i övrigt lämna merpreciserade förslag tillverkställighetsåtgärder. studera om det finnsomständigheter förknippade med delar avsamlingarna som kan påverka enförflyttning från Stockholm.Regeringen avser att under år 1997återkomma till med närmareförslag rörande den nya myndigheten.Som skäl för regeringens förslag anförsbl.a. följande.Invandrarkulturerna har fått en alltstörre betydelse i dagens samhälle.Regeringen har givit -, ochMedelhavsmuseet särskilda uppdrag isyfte att närmare knyta an tillinvandrargruppernas behov. Museer medhelt eller delvis etnografisk inriktningbör - anser regeringen - ha en viktiguppgift i att främja kontakterna mellansvenska och andra kulturer.I propositionen anförs att samlingarnavid - iStockholm och iGöteborg kompletterar varandra. Enligtregeringens bedömning kan en slagkraftighelhet komma till stånd om statenövertar huvudmannaskapet förEtnografiska museet i ochlägger samman det med -. Till en sådan förstärktmuseimyndighet bör föras (som utgör en del av Statens historiskamuseer) och (somutgör en del av Statens konstmuseer)samt eventuellt de östasiatiskasamlingarna vid iGöteborg. Den nya samlademuseiorganisationen bör ingå i ettstatligt ansvarsmuseum med centrumförlagt till . Även i Göteborgföreligger den vetenskapliga miljön inomämnesområdena socialantropologi,antikens kultur och samhällsliv ochkonstvetenskap. I finns ävenett betydande publikunderlag. Ennyetablering i denna form möjliggörytterligare samordningsvinster ochbreddning i kompetensen, anserregeringen. Dessutom kan den nyamuseiorganisationen i förening med en nylokallösning skapa förutsättningar föroprövade former för exponering,publikkontakter och andra aktiviteter.Förslaget bör ses som en viktig del iregeringens satsning på kultur i helalandet.Ett stort antal motionsyrkandenbehandlar frågan om ett samlatetnografiskt centralmuseum i Göteborg.Motionärerna bakom motion Kr13 (kd)yrkande 12 och Kr258 (kd) yrkande 8 ochmotion Kr283 (c) yrkande 36 anser imotsats till regeringen att endast detvå museerna skallsammanföras till en gemensam myndighet.I de båda förstnämnda motionerna yrkasockså att de båda museerna skall blikvar i respektive Stockholm.Verksamheten vid de tre museerna iStockholm, -,och Medelhavsmuseetbör ej flyttas till ansermotionärerna bakom motionerna Kr4 (mp)yrkande 31, Kr17 (fp) yrkande 19, Kr20(v) yrkande 12, Kr21 (m) yrkande 1,Kr207 (m) yrkande 11, Kr212 (m) yrkande3, Kr243 (m), Kr257 (mp) yrkande 9,Kr278 (c), Kr283 (c) yrkande 35 och A429(fp).Motionären bakom motion Kr217 (m) anseratt skall besluta attÖstasiatiska museet inte skall flyttasfrån Stockholm.Synpunkter bl.a. på vikten av attförbättra samordningen mellan de bådaetnografiska museerna framförs - dockutan att följas upp i något formelltyrkande - i en rad av de ovan angivnamotionerna, nämligen i motion Kr4 (mp),Kr17 (fp), Kr20 (v), Kr21 (m) yrkande 1,Kr207 (m), Kr212 (m), Kr278 (c) och A429(fp) yrkande 8.Utskottet behandlar i detta sammanhangockså tre motionsyrkanden om alternativmedelsanvändning och två motionsyrkandenrörande kostnaderna för ett genomförandeav regeringens förslag.Förslaget i motion Kr4 (mp) syftar äventill att de sammanlagda resurser somregeringen beräknat för att genomförasitt förslag i stället skall användasför att öka utställningsbudgeten vidlandets museer (yrkande 31).I motion Kr283 (c) föreslås attresurserna som regeringen beräknat försitt förslag i stället skall användasför att stärka museernas möjligheter att- i hela landet - arbeta medskolverksamhet ochvandringsutställningar samt attsamarbeta med andra museer ochkulturinstitutioner (yrkande 37).I ett motionsyrkande, nämligen yrkande38 i den nämnda motionen Kr283 (c),föreslås ett utvidgat uppdrag för denorganisationskommitté som skall lämnaförslag rörande ett samlat etnografisktmuseum i . Kommittén bör - menarmotionärerna - få i uppdrag att se övermöjligheterna för ,Göteborgsmusiken ochGöteborgssymfonikerna att få del av demedel som regeringen beräknat förgenomförande av sitt förslag.I motion Kr21 (m) framhålls att högasamhällskostnader är förknippade med ettgenomförande av regeringens förslag.Utskottet gör tolkningen att motionärenmotsätter sig flyttning avmuseiverksamheten (yrkande 2).Motionärerna bakom den ovan nämndamotionen Kr257 (mp) motsätter sig attstatliga medel skall utgå för att flyttaföremål från de tre museerna i Stockholmunder (yrkande 9).Ett stort antal skrivelser har inkommitfrån universitet, högskolor, akademier,lärda sällskap, museer, organisationeroch enskilda personer. Skrivelsernassyfte är genomgående att verksamhetenvid de tre museerna i skallbibehållas. Vidare har utskottetuppvaktats i ärendet av företrädare förmuseer, samarbetsorganisationer m.m.Slutligen har kulturministern och chefenför på utskottetsbegäran lämnat information i ärendet.Härigenom har beslutsunderlagetpåtagligt breddats.Utskottet har vid sina övervägandenkommit fram till följandeställningstagande.Utskottet tillstyrker regeringensförslag att staten fr.o.m. den 1 januari1999 skall överta huvudmannaskapet förEtnografiska museet i . Vidaretillstyrker utskottet att museet vidsamma tidpunkt sammanförs med Folkensmuseum - , Medelhavsmuseetoch till ett samlatetnografiskt centralmuseum samt att dennya myndigheten får säte i har blivit övertygat omvärdet av att ett museum förvärldskultur inrättas i . Inteminst med hänsyn till den genomgripandeförändring mot ett mångkulturelltsamhälle som pågår i vårtland är det angeläget att en ny ochaktiv knutpunkt kan skapas som kan bidratill kunskapen om hur olika folkskulturer uppkommit. Därigenom kan denkulturella mångfalden i värnasoch främlingsfientlighet och segregationmotverkas.Regeringen avser - som nämnts i detföregående - att tillsätta enorganisationskommitté för att förberedasammanförandet av de fyra aktuellamuseerna och skapandet av det nyavärldskulturmuseet i . Utskottetanser att kommittén bör haparlamentariskt inslag. Den bör lämnaförslag till hur samarbetet mellan defyra enheterna inom den nyamuseimyndigheten skall kunna utformas,hur de skall kunna samordna sinverksamhet samt hur museilokalerna iStockholm skall disponeras. Utskottetanser att betydande delar av den berördamuseiverksamhet som finns iStockholm skall förbli där. Kommitténskall därför utgå från en bevarad publikverksamhet i . Utskottet vill -mot bakgrund av vad som framkommit i ettstort antal motionsyrkanden -understryka att utredningsarbetet börsyfta till att de tre befintligamuseienheterna inte skall flyttas frånStockholm till Göteborg.Då det gäller det nya museet i utgå frånbl.a. På museet bör - ienlighet med vad som anges ipropositionen - nya former förexponering, publikkontakter och andraaktiviteter prövas. Museet bör läggamycket stor vikt vid publikarbetet genomatt samverka med skolan, ,andra kulturinstitutioner, folkrörelserm.fl. Museet bör aktivt arbetatvärvetenskapligt ochgränsöverskridande. Vidare bör museetligga i frontlinjen när det gälleranvändningen av ny teknik både iutställningsverksamheten och i annatarbete, t.ex. då det gällerföremålsregistrering. Museet skall påolika sätt, t.ex. genominformationsteknik och genom samarbetemed andra museer, kulturinstitutioner,bibliotek, folkrörelser, skolan m.fl.sträva efter att dess verksamhet kommerhela landet till godo.De fyra museienheterna har ettvälutvecklat samarbete med olikavetenskapliga discipliner såsometnografi, arkeologi, antropologi,konstvetenskap och religionshistoria.Det är angeläget att sådant samarbetekan upprätthållas även i fortsättningen.Samtidigt anser utskottet att det nyamuseet bör anlägga ett nytt perspektivpå sitt samarbete med forskningsvärldenoch inrikta sig på ett tvärvetenskapligtarbetssätt i nära kontakt med alla denämnda vetenskaperna. En viktig uppgiftför organisationskommittén bör därförvara att kartlägga det nuvarandesamarbetet mellan de fyra olika museernaoch forskarvärlden samt att lämnaförslag till hur samarbetet kanutvecklas . Vid Göteborgsuniversitet finns flera institutionersom kan komma att ingå i den nyamuseienhetens intressesfär. T.ex. börett samarbete kunna etableras medföreträdare för mångkulturell forskningoch för forskning om flyktingproblem ochtredje världen. Även ett stort antalandra samarbetsparter torde varaintressanta i sammanhanget, givetvis ilika hög grad utanför som inom landetsgränser. En annan naturlig samarbetspartsom kan nämnas i sammanhanget vidGöteborgs universitet.Resultatet av organisationskommitténsarbete bör ligga till grund för deförslag som regeringen föreläggerriksdagen i frågor som rör den nyamyndighetens uppdrag, organisation,budget, lokaler m.m.Utskottet föreslår således att riksdagenskall godkänna vad regeringen förordar.Detta innebär att motionerna Kr13 (kd)yrkande 12 i motsvarande del, Kr258 (kd)yrkande 8 i motsvarande del och Kr283(c) yrkande 36 avstyrks.Beträffande organisationskommitténsuppdrag och därmed sammanhängande frågorinnebär utskottets ställningstagande attriksdagen som sin mening bör geregeringen till känna vad utskottetanfört med anledning av motionerna Kr13(kd) yrkande 12 i motsvarande del, Kr17(fp) yrkande 19, Kr20 (v) yrkande 12,Kr21 (m) yrkande 1, Kr207 (m) yrkande11, Kr212 (m) yrkande 3, Kr217 (m),Kr243 (m), Kr258 (kd) yrkande 8 imotsvarande del, Kr278 (c), Kr283 (c)yrkande 35 och A429 (fp) yrkande 8.Motionerna Kr4 (mp) yrkande 31, Kr21 (m)yrkande 2, Kr257 (mp) yrkande 9 ochKr283 (c) yrkandena 37 och 38 böravslås.12.5.10 Satsning på samtidskonsten -, i ochRooseum i (prop. 3 avsnitt 14.4.8)Enligt regeringens bedömning behöversamtidskonsten och konstbildningenlyftas fram och få även uttaladeregionala stödjepunkter. Särskildasatsningar bör därför fullföljas på detnya men också göras påBildmuseet i och i . Ibudgetpropositionen för föreslåsatt Statens konstmuseer skall få enförstärkning för med , att skallanvisas och 1miljon kronor. Frågor om medelsanvisningtill och behandlas idet följande under anslaget H 4 Bidragtill vissa museer (avsnitt 23.4).Som skäl för sitt förslag anförregeringen bl.a. att äveni fortsättningen skall ha till uppgiftatt introducera den nyskapande konstenför såväl en smal som bredare publik ochvara det ledande museet i landet pådetta område. utgör en väsentligplattform för denna verksamhet och måste- menar regeringen - fullödigt speglasamtida bild- och formkonst i dessegenskap av kulturarv. Den nya byggnadsom museet skall ta i bruk under år 1998kommer att skapa avsevärt förbättrademöjligheter för museet i dessa bådahänseenden. Museet bör också ta ettsärskilt ansvar för att utvecklasamverkan med andra konstinstitutionerinom landet och driva på utvecklingeninom det regionala konstlivet.Både i och iMalmö är av stor regional betydelse församtidskonsten och konstbildningen.Bildmuseet har ettsamverkansavtal med Statens konstmuseersom syftar till att skallutvecklas till ett regionaltkonstcentrum och därmed aktivt främjaövre konstliv. Malmöregionenhar utvecklat en alltstarkare position vad gäller svensk ochinternationell samtidskonst. I dennamiljö intar en central plats,anför regeringen.Vidare konstaterar regeringen att ettregionalt ansvar för bild- ochformkonsten ligger på länsmuseerna. Ibörjan av tillfördeslänsmuseerna ett utökat antalgrundbelopp, till vilka knöts önskemålfrån statens sida om en förstärkning avkompetens och aktivitet inom bl.a.bildkonst- och konstbildningsområdet.Utskottet har inte något att erinra motregeringens bedömning då det gällersatsningen på den samtida konsten.Utskottet vill i sammanhanget erinra omatt en betydande insats för förståelsenav den samtida konsten även görs vidSkissernas museum i . Museet, som ären avdelning inom ,visar genom sin svenska ochinternationella samling hurkonstnärernas bilder och skulpturerväxer fram, utvecklas och påverkas underarbetets gång. Medel till Skissernasmuseum anvisas underUtbildningsdepartementets utgiftsområde.I årets budgetproposition föreslås attmuseet skall erhålla 1,5 miljoner kronorför . och1999 aviseras ökningar av anslaget.12.5.11 Riksutställningar (prop. 3avsnitt 14.4.9)Regeringen föreslår att en ny myndighetskall inrättas som tar över StiftelsenRiksutställningars verksamhet.Förändringen föreslås bli genomförd den1 januari 1998.Som skäl för sitt förslag anförregeringen bl.a. att stiftelsensstyrelse har föreslagit att stiftelsenskall omvandlas till myndighet.Regeringen anför att den avser attbifalla en framställning frånRiksutställningar om permutationeftersom inte några egentliga skäl talarför stiftelseformen. Vidare anförregeringen att statlig verksamhetnormalt bör bedrivas i myndighetsform.Utskottet tillstyrker regeringensförslag att en ny myndighet skallinrättas som tar över StiftelsenRiksutställningar.12.5.12 Statliga utställningsgarantier(prop. 3 avsnitt 14.4.10)I propositionen föreslås att regeringensbemyndigande att lämnautställningsgarantier skall vidgas.Garantier skall även kunna omfattaföremål i svensk ägo och lämnas tillandra icke-kommersiella utställare änstatliga museer. Garantin skall somregel inte avse lån mellan statligainstitutioner eller föremål som avsesingå i permanenta utställningar hos denmottagande institutionen. Garanti skallinte heller lämnas om föremålens värdeär litet. För utställningsanordnarenskall gälla en självrisk. Omfattningenav garantin skall närmare anpassas tillinternationell praxis. Garantier börockså kunna lämnas för svenskakulturmanifestationer utomlands somskedde för som visades i GrandPalais i efter beslut av (bet. 1991/92:KrU9, rskr. Undantagfrån regeln att garanti i princip intebör lämnas när statliga institutionerlånar föremål av varandra bör kunnagöras för t.ex. vandringsutställningar.I sådana fall kan nämligen ingå föremålmed olika ägare. Mottagare kan ocksåvara av varierande slag. Beslut omgarantier skall fattas av regeringeneller den myndighet regeringenbestämmer. Verksamheten skallavgiftsfinansieras.Som skäl för sitt förslag anförregeringen - i stark sammanfattning -bl.a. följande.För statlig egendom och statligverksamhet råder sedan längeförsäkringsförbud. Regeringen har sedanlänge bemyndigande att lämna garantierför lån av föremål i utländsk ägo.Garantin har endast avsett de statligamuseerna. En förutsättning för museernasmöjlighet att låna in föremål frånutlandet har varit att staten lämnat enutställningsgaranti. Det faktum att detinte kan ställas garantier för föremål isvensk ägo har lett till att statligamuseer i vissa fall i strid med gällanderegler försäkrat föremål som de lånat infrån icke-statliga ägare. Begränsningenav garantin till att endast gällastatliga museer har medfört betungandeförsäkringskostnader för mindre museeroch länsmuseer.Motionärerna bakom motion Kr260 (m)föreslår att relativt frikostigakriterier skall kunna tillämpas när detgäller vilka utställningsarrangörer somskall få del av garantin. Det kan -menar motionärerna - inte vara ett heltavgörande krav att en verksamhet skallvara helt eller delvis finansierad medstatliga medel för att den skall erhållagaranti (yrkande 14).Utskottet konstaterar att regeringensförslag i allt väsentligt bygger påförslagen i departementspromemorian (Ds1995:79) Statliga utställningsgarantier.I nämnda promemoria föreslås bl.a. attden krets av utställningsarrangörer somkan erhålla statlig garanti skall vidgasså att statlig garanti i samband medinlån av föremål från utlandet skallkunna erhållas av samtliga ickekommersiella utställningsarrangörer,oavsett huvudmannskap, som bedriverstadigvarande utställningsverksamhet.För att en utställare skall erhållagaranti måste bl.a. krävas attutställaren kan uppfylla krav påsäkerhet. Med begreppet icke-kommersiell bör enligt utredaren avsesverksamhet som inte syftar till någonannan ekonomisk än den sombehövs för att drivautställningsverksamhet. Med stadigvarande utställningsverksamhet bör avses verksamhet vari ingår attanordna utställningar. Utredarensförslag innebär att även andra statligainstitutioner än museer kommer atterhålla garantin, liksom akademier,regionala museer, andra icke-statligaspecialmuseer, kommunala konsthallarm.fl. Huvudmannaskapet blir alltså intelängre vad som främst avgör om garantiskall utgå utan i stället den sökandeinstitutionens verksamhet och standard isäkerhetshänseende.Vad gäller lån av svenskägda föremålför inom landet produceradeutställningar föreslår utredaren iflertalet avseenden samma regler som förutländska utställningar och föremål.Det anförda visar enligt utskottetsmening att syftet med motionsyrkandetblir tillgodosett vid ett bifall tillregeringens förslag. Yrkandet erfordrardärför inte någon åtgärd av riksdagen.Det avstyrks.Utskottet tillstyrker regeringensförslag att medge regeringen ett vidgatbemyndigande att lämnautställningsgarantier.12.5.13 Icke-statliga kulturlokaler(prop. 3 avsnitt 14.4.11)Regeringen gör bedömningen attverksamheten med stöd till icke-statligakulturlokaler ger ett gott resultat ochbör bedrivas med nuvarande inriktning. Ipropositionen anförs att det ärregeringens uppgift att närmare utformavillkoren för stöd till icke-statligakulturlokaler.Enligt redovisningar av effekterna avstödet till icke-statliga kulturlokalerhar den statliga insatsen på knappt 300miljoner kronor sedan stödet inrättadesvid medverkat tillinvesteringar i olika slagskulturlokaler om sammanlagt . För kännedomnämner regeringen sin avsikt att ge ettuppdrag till att, i samverkanmed ochRiksantikvarieämbetet, närmare utreda deframtida behoven av statligt stöd tillicke-statliga kulturlokaler och formernaför detta.Frågor om medelsanvisning m.m.behandlar utskottet i ett senare avsnitti detta betänkande (avsnitt 23.5).12.5.14 Regeringens övriga förslag påmuseiområdet (prop. 3avsnitt 14.4.12)I propositionen uttalas bl.a. attmuseernas verksamhet i huvudsak fungerareffektivt och ändamålsenligt. Staten bördärför även i fortsättningen drivacentrala museer och i övrigt lämna stödtill musei- och utställningsverksamhetenligt nuvarande förutsättningar.Insatserna bör i huvudsak förblioförändrade.12.5.15 förslag omtidsbegränsade nationella uppdrag tillmuseerna (prop. 3 avsnitt 14.4.13)Regeringen redovisar Kulturutredningensförslag om två tidsbegränsade uppdragtill museerna, nämligen en särskilddokumentationsinsats i fråga om vår egentid samt ett uppdrag att utveckla museetsom läromedel. Regeringen delarutredningens uppfattning attdokumentationen av nutiden bör vara enprioriterad uppgift för museerna. Motbakgrund av den stora satsningen påSESAM-projektet, som redovisats i ettföregående avsnitt i detta betänkande,anser regeringen att den föreslagnadokumentationsinsatsen inte harförutsättningar att kunna genomförasparallellt med SESAM-projektet.Utredningens andra förslag, nämligen attmuseet skall utvecklas som läromedel,har överlämnats till deninterdepartementala arbetsgruppen Kulturi skolan.12.5.16 Övriga museifrågorUtskottet behandlar i detta avsnitt enrad motionsförslag om inrättande av nyamuseer, om satsning på ett polarcentrumi , om ett nationellt uppdrag tillfriluftsmuseerna och om de lokalamuseernas verksamhet.I fyra motionsyrkanden, nämligen motionKr4 (mp) yrkande 36, Kr20 (v) yrkande11, Kr257 (mp) yrkande 7 och Kr277 (v,mp) föreslås att ett kvinnomuseum skallinrättas. Motionärerna bakom densistnämnda motionen, motion Kr277 (v,mp), anser att det finns ett behov avett museum som tar på sig uppgiften attinsamla och systematiskt behandla ochbearbeta föremål och information omkvinnors situation. Utrymmet på redanetablerade museer och den nuvarandemuseistrukturen gör det befogat attupprätta ett separat museum mednationellt ansvar för att gestaltakvinnors historia. Motionärerna bakommotion Kr20 (v) framför liknande tankaroch föreslår att museet skalllokaliseras till Malmö-Lund-området(yrkande 11).Utskottet anser - liksom underföregående då liknandemotionsförslag behandlades - att det ärav stor betydelse att även ettkvinnoperspektiv anläggs i museernasutställningsverksamhet och attkvinnornas i lika hög grad som männenshistoria speglas i våra museer (jfr bet.1995/96:KrU1). Utskottet konstaterar attregeringen i propositionen starktunderstrukit behovet av att bl.a. ettkönsperspektiv skall anläggas påkulturarvet. Utskottet delar regeringensuppfattning. Det är angeläget attmuseerna analyserar vilka utgångspunktersom styr samlandet och dokumentationen iarbetet med kulturarvet och att de i sinverksamhet därvid även tar hänsyn tillett genusper-spektiv. De centralakulturarvsinstitutionerna kommer att fåi uppdrag att utveckla strategier bl.a.på detta område.Vidare torde regeringens översynsarbeterörande myndighetsstrukturen m.m. påmuseiområdet innebära att regeringenäven överväger vilket behov som kanfinnas av att satsa resurser på nyaämnesområden och därmed på nya statligaåtaganden inom museiområdet.Det bör tilläggas att förslaget om ettreformerat statsbidrag till de regionalamuseerna innebär att en viss andel avstödet skall avsättas för riktadebidrag, nämligen för , 4 %för och för .