bet · GJ01SkU31 · 1996-05-30 00:00:00 — Ensådan skatteväxling bör ske successivtoch bör uppgå till storleksordningen 100miljarder kronor omkring . Underden närmaste treårsperioden börskatteväxlingen omfatta ca 25 miljarderkronor.Regeringens förslag till höjdaenergiskatter ingår inte i någonskatteväxling utan är helt och hållet enåtgärd för att stärka statsfinanserna.Enligt regeringens beräkningar medförden ökade inkomster för staten på drygt4 miljarder kronor . Vi anseratt energirelaterade skatter bör höjasså att inkomsterna ökar med drygt dubbladetta belopp . Detta kanske genom att den av regeringenföreslagna höjningen den 1 juli 1997tidigareläggs till . Vidarebör höjningar ske även av koldioxidskatten. Förutom de energirelateradeskatterna bör även en avfallsskattinföras och skatterna på handelsgödseloch kemiska bekämpningsmedel höjas.Totalt ger dessa skatte- ochavgiftshöjningar ca 11 miljarder kronori ökade statsinkomster . Medhänsyn till det statsfinansiella lägetbör inte hela detta belopp växlas motsänkta skatter på arbete utanett belopp motsvarande av regeringenberäknade inkomstförstärkningar användasför förstärkning av statsfinanserna.Resten skall växlas mot att denföreslagna höjningen av egenavgifternamed en procentenhet 1997 inte genomförs.Ett belopp bör också reserveras försärskilda rabatter till denenergiintensiva industrin.Under åren 1998 och 1999 börytterligare skatteväxlingar i storleksordningen per årgenomföras, vilka i första handkompenseras med sänktaarbetsgivaravgifter.dels vid mom. 19 hemställt19. beträffande skatteväxlingatt med bifall till motion1995/96:Sk51 yrkandena 4, 9 och 10och med anledning av motionerna1995/96:Sk46 yrkande 10 och1995/96:Sk47 yrkande 8 som sin meningger regeringen till känna vad ovananförts.38. Miljöskatten på inrikes flygtrafik(mom. 20)() och HolgerGustafsson (kds) hardels anfört följande:Regeringen skriver i sitt förslag attmiljöskatten på inrikes flygtrafikfr.o.m. bör ersättasav ett system med bättre miljöstyrning,t.ex. en ökad differentiering avLuftfartsverkets landningsavgifter.I den ekonomiska konsekvensberäkningenhar man dock inte räknat med någonsådan ersättning eftersom man räknar medett inkomstbortfall på 150 miljonerkronor årligen.Vi anser att det ger fel signaler atträkna med minskade inkomster. Måletmåste vara att det ersättande systemetför miljöstyrning inbringar minst sammainkomster till statskassan som nuvarandemiljöskatt och ger en ännu bättremiljöstyrning.Det anförda bör som sinmening ge regeringen till känna.dels vid mom. 20 hemställt20. beträffande miljöskatten påinrikes flygtrafikatt med anledning avmotionerna 1995/96:Sk50 yrkande 11och 1995/96:Sk51 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vadovan anförts.39. Avdragsramen för representation(mom. 21), ,och (alla m) hardels anfört följande:Utan någon särskild motivering annat ändet statsfinansiella läget föreslårregeringen att avdrag som representationbegränsas. Så sent som hösten 1995beslutade om en begränsning avavdragsramen för representation från 300kr till högst per person.Detta förslag skapade sämreförutsättningar för restaurangnäringen,som är en väsentlig del av den privatatjänstesektor där huvuddelen avframtidens nya jobb skall kunna växafram. Den förändring som beslutadeshösten kombinerades med enförenkling så till vida att kostnaderför alkoholhaltiga drycker också fickmedräknas i avdraget. Detta lindrade inågon mån effekterna av det minskadeavdragsutrymmet.När nu ytterligare en kraftigbegränsning införs kommer effekten attbli väsentligt större än med denförändring som skedde . Detär sannolikt att många företag kommeratt ändra sina interna regler förrepresentation och i stor utsträckninggenomföra representation med egenpersonal i egna lokaler. Till den dellönekostnader för anställd personalavser sådan representation är deformellt inte avdragsgilla men irealiteten kommer ingen kontroll attkunna genomföras.Den föreslagna förändringen kommersannolikt i väsentlig grad att skadaförutsättningarna för bibehållna och nyaarbetstillfällen inom den privatatjänstesektorn. Förslaget bör därföravslås. Det är angeläget attgöra en bedömning av vilka effekterbeslutet tillsammans medandra förändringar förrestaurangbranschen kan ge särskilt vadbeträffar sysselsättningsutvecklingen.dels vid mom. 21 hemställt21. beträffande avdragsramen förrepresentationatt med bifall till motion1995/96:Sk45 yrkande 19 och medavslag på motionerna 1995/96:Sk48,1995/96:Sk50 yrkande 14 och1995/96:Sk51 yrkande 12 som sinmening ger regeringen till känna vadovan anförts.40. Avdragsramen för representation(mom. 21)() hardels anfört följande:I propositionen aviseras ett förslag ombegränsning av avdragsramen förrepresentation till per person.Skatteeffekten av avdraget blir därmedmycket begränsad, och vi anser därföratt avdraget helt kan avskaffas. Fördetta talar både principiella ochpraktiska skäl.Vi anser inte att det finns något behovav att skattesubventionera en mindregrupp människors konsumtion av mat ochalkohol. Det är inte heller självklartatt betrakta mat och alkohol som ennaturlig kostnad för ett företag.Representation bör i stället ske medbeskattade medel.En avdragsrätt på en så låg nivå som 90kr per måltid kommer också att leda tilladministrativa svårigheter eftersom allanotor regelbundet måste spjälkas i enavdragsgill och en icke avdragsgill del.Detta är knappast värt den lillasubvention som avdragsrätten innebär.Riksdagen bör hos regeringen begära ettförslag som innebär att avdraget förrepresentation helt avskaffas.dels vid mom. 21 hemställt21. beträffande avdragsramen förrepresentationatt med bifall till motion1995/96:Sk51 yrkande 12, medanledning av motionerna 1995/96:Sk48och 1995/96:Sk50 yrkande 14 och medavslag på motion 1995/96:Sk45 yrkande19 hos regeringen begär ett förslag ienlighet med vad ovan anförts.41. Avdragsramen för representation(mom. 21)() och HolgerGustafsson (kds) hardels anfört följande:Regeringen aviserar förslag om attavdragsramen för måltidsutgifter isamband med representation skallhalveras till från och med 1997.Kristdemokraterna godtar dennaförändring.Av förenklingsskäl anser regeringensedan tidigare att även vin och spritskall ingå i avdragsramen. Regeringensmotivering tycks mycket tunn ijämförelse med ambitionerna på detalkoholpolitiska området att minskakonsumtionen av alkohol i med25 % fram . Detta mål har avregering och riksdag ansetts så centraltoch så viktigt att man ställt sig bakomden handlingsplan ett antal berördamyndigheter utarbetat. Kristdemokraternahar den uppfattningen att staten intebör subventionera alkoholkonsumtion.Frånvaron av alkohol i arbetet bör istället vara ett särskilt viktigt delmålinom alkoholbekämpningen. Reglerna omatt inte räkna in alkohol i avdragen förrepresentation har lång tradition iSverige och bör värnas. Bådearbetsgivare och restaurangbranschen ärvana vid dessa rutiner.Förenklingsskälen väger även i dettaperspektiv lätt.Var tredje sjuksäng upptas avmänniskor med alkohol- och tobaksskador.Sjukvårdens resurser minskar ochkvaliteten på vården hotas. Sjukvårdenbehöver inte ökad belastning och merkostnader utan tvärtom ökade finansiellaresurser. Målet att minskaalkoholkonsumtionen måste stå fast, medhänsyn både till enskilda människorsvälbefinnande och till finansiering avden övriga icke alkoholrelateradesjukvården.Det anförda bör som sinmening ge regeringen till känna.dels vid mom. 21 hemställt21. beträffande avdragsramen förrepresentationatt med bifall till motion1995/96:Sk50 yrkande 14, medanledning av motionerna 1995/96:Sk48och 1995/96:Sk51 yrkande 12 och medavslag på motion 1995/96:Sk45 yrkande19 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts.42. Allmänna egenavgifter m.m. (mom.22), ,och (alla m) hardels anfört följande:Om det skall bli möjligt att kunna levapå sin lön måste skatten för låg- ochmedelinkomsttagare sänkas rejält. Det ärframför allt skatten på arbete som måstesänkas vilket i sin tur förbättrarförutsättningarna för lönebildningen ochför nya arbeten.Mot den bakgrunden kommer vi att avvisaregeringens förslag om ytterligarehöjningar av egenavgiften tillsjukförsäkringen. Dessa innebär,eftersom sjukförsäkringen redan är fulltut finansierad, i realiteten attinkomstskatten skärps. Dessutom bör denredan i år genomförda höjningen med enprocentenhet undanröjas.Den allmänna löneavgiften är en skattoch bör avskaffas.Det anförda bör som sinmening ge regeringen till känna.dels vid mom. 22 hemställt22. beträffande allmännaegenavgifter m.m.att med bifall till motion1995/96:Sk45 yrkandena 1-3 och medanledning av motionerna 1995/96:Sk50yrkande 15 och 1995/96:Sk51 yrkande13 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts.43. Allmänna egenavgifter m.m. (mom.22)() hardels anfört följande:Egenavgifter i nuvarande utformning harflera nackdelar när det gäller attfinansiera offentlig verksamhet.Eftersom avgifterna är avdragsgilla ochhar ett tak vid 7,5 basbelopp blir de,relativt sett, betydligt mer kännbaraför låg- än för höginkomsttagare. De hardärmed en felaktig fördelningsprofil.Genomförda och planerade höjningar avegenavgifterna 1996-1998 urholkar ocksåkommunernas skatteunderlag, tvingar framytterligare neddragningar av kommunalverksamhet och försvårar för kommunernaatt uppnå ekonomisk balans. Miljöpartietavvisar därför fortsatta höjningar avegenavgifterna och anser att målet istället skall vara att avskaffaexisterande egenavgifter.I stället för höjd egenavgift 1997 börenergi- och miljörelaterade skatter ochavgifter höjas. Det förslag tillarbetstidsförkortning som presenteras iMiljöpartiets motion 1995/96:Fi81 ledertill att statens utgifter förarbetslösheten minskar, vilket gör atthöjningen av egenavgifterna 1998 inteblir nödvändig. bedömer vi attegenavgifterna i stället kan sänkas med1 procentenhet.Det anförda bör som sinmening ge regeringen till känna.dels vid mom. 22 hemställt22. beträffande allmännaegenavgifter m.m.att med bifall till motion1995/96:Sk51 yrkande 13 och medanledning av motionerna 1995/96:Sk45yrkandena 1-3 och 1995/96:Sk50yrkande 15 som sin mening gerregeringen till känna vad ovananförts.44. Allmänna egenavgifter m.m. (mom.22)() hardels anfört följande:Regeringens aviserade förslag innebäratt sjukförsäkringsavgiften 1998 skulleuppgå till . I förslagetingår en sänkning avsjukförsäkringsavgiften som balanserasmed en höjning av den allmännalöneavgiften. Den senare avgiften utgören ren inkomstkälla för staten eftersomden inte har någon koppling till detsamlade försäkringssystemet. Dettainnebär att den ökade egenavgiften äratt jämställa med enmarginalskattehöjning.Förslaget att höja egenavgifterna med 2procentenheter till en redan finansieradsjukförsäkring innebär en indragning avhushållens köpkraft med istorleksordningen 9,6 miljarder kronort.o.m. Dessa egenavgifterdrabbar främst låginkomsttagare eftersomde har sämre ekonomiska marginaler ochlägre avdragseffekt vidinkomstbeskattningen. Höjningen avegenavgifterna innebär att kommunernasskatteinkomster kommer att minska med ca6 miljarder kronor, eftersomegenavgifterna är avdragsgilla motkommunalskatten. Det riskerar framförallt att drabba vård- och omsorg ikommuner och landsting.Kristdemokraterna avvisar därför 1procentenhets höjning av egenavgiftentill sjukförsäkringen. Detta innebär atthushållens köpkraft förbättras med ca4,, framför alltlåginkomsttagarna får bättre ekonomiskamarginaler och att kommunerna får ca 3miljarder kronor i ökade skatteinkomster.Det anförda bör som sinmening ge regeringen till känna.dels vid mom. 22 hemställt22. beträffande allmännaegenavgifter m.m.att med bifall till motion1995/96:Sk50 yrkande 15 och medanledning av motionerna 1995/96:Sk45yrkandena 1-3 och 1995/96:Sk51yrkande 13 som sin mening gerregeringen till känna vad ovananförts.45. Bilförmån (mom. 23), ,och (alla m) hardels anfört följande:I propositionen aviseras ett förslagtill ändrade regler för beskattningen avbilförmån som skall träda i kraft frånden . Utgångspunkten äratt förmånsbeskattningen inte skall varaoberoende av den privata körsträckan. Ipromemorian Ds 1996:34 Beskattning avbilförmån har numera redovisats ettantal förslag till lösningar på dettaproblem. Huvudförslaget avser enbeskattningsmodell där förmånshavarensjälv betalar samtliga drivmedelskostnader. När bilen körs i tjänsten fården anställde en fastställd ersättningper mil för kostnaden för drivmedel.Regeringen förtjänar kritik för attfrågan har blivit föremål för en mycketutdragen hantering. Detta har gjort atttveksamheten till förmånsbilar blandföretag och anställda ökat, ochnybilsförsäljningen har minskat bl.a.till följd av detta.Vi vill framhålla att påståendena omtjänstebilarnas negativa effekter påmiljön är felaktiga eftersom denna typav bilar i regel är de nyaste och mestmoderna, inte minst när det gälleranvändande av modern miljöteknik. Det ärdärför positivt om det införs en rörligdel vid beskattningen i syfte att lindraden hårda beskattning den egentligatjänstebilen belastats av. En sådanmodell kan sannolikt leda till enöverströmning från användandet av äldreprivatägda och miljömässigt mindre brafordon till fler företagsägda ochmodernare bilar. Kombination av modernteknik och ett incitament mot överdrivenprivat körning ger en positivmiljöeffekt.Det är viktigt att anställda som sågott som uteslutande använder bilen itjänsten inte blir schablonbeskattadeför privat körning. Även omhuvudförslaget innebär att en rörlig delinförs vid beskattningen kvarstår enschablon som ger negativa effekter idessa fall.Regeringen bör vid sin fortsattabehandling överväga hur behovet av ensänkt förmånsbeskattning förtjänstebilar i egentlig mening bäst kantillgodoses.I ett system där den anställde fårersättning av arbetsgivaren för sinabensinkostnader är det vidare viktigtatt arbetsgivaren kan dra av denmervärdesskatt som ingår i kostnaderna.En sådan möjlighet finns när denanställde använder egen bil i tjänstenoch gör ett utlägg för bensinen förarbetgivarens räkning.Tjänstebilen utgör en arbetsplats ochmåste därför uppfylla särskilda krav närdet gäller komfort, buller, etc. ochinte minst trafiksäkerhet. Sådanaegenskaper hos fordonet kan inte ses somen förmån för den enskilde och bördärför inte heller påverka förmånensstorlek.Det anförda bör som sinmening ge regeringen till känna.dels vid mom. 23 hemställt23. beträffande bilförmånatt med bifall till motion1995/96:Sk45 yrkande 20 och medanledning av motionerna 1995/96:Sk41yrkande 2 och 1995/96:Sk50 yrkande 16som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts.46. Bilförmån (mom. 23)() hardels anfört följande:I propositionen anges att regeringensnart - uppenbarligen efter stor tvekan- avser att lägga fram ett förslag tillbilförmånsbeskattning som inte äroberoende av den privata körsträckan. Ipromemorian Ds 1996:34 Beskattning avbilförmån som upprättats inomFinansdepartementet har numeraredovisats ett antal förslag tilllösningar. Huvudförslaget avser enbeskattningsmodell där förmånshavarensjälv betalar samtliga drivmedelskostnader. Det är bra att regeringen nupresenterat ett underlag som kan bliföremål för fortsattaställningstaganden.Ambitionen måste vara att den enskildeskall beskattas för privat körning påett sådant sätt att hon känner avmarginalkostnaden av bilkörningenberäknad med samhällsekonomiska metoder.Först då tar vi ett rimligt ochmiljövänligt steg mot genomförande av1988 års trafikpolitik. Att bilistenskostnad är oberoende av körsträckanslängd har lett till att förmånsbilarnaanvänds mycket flitigt. Nuvarande regleruppmuntrar inte heller den som köperförmånsbil att välja bensinsnåla bilar.Förmånsbilköparna är en starkmarknadsfaktor som inte ger incitamenttill industrin att tillverka bensinsnålabilar. Att kraftigt förändra systemet ärbra för miljön och statsfinanserna.Det anförda bör som sinmening ge regeringen till känna.dels vid mom. 23 hemställt23. beträffande bilförmånatt med bifall till motion1995/96:Sk41 yrkande 2 och medanledning av motionerna 1995/96:Sk45yrkande 20 och 1995/96:Sk50 yrkande16 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts.Särskilda yttranden1. En reformeradförmögenhetsbeskattning (mom. 2), ,och (alla m) anför:Vi anser att förmögenhetsskatten skallslopas i sin helhet och har framställtett yrkande om detta under moment 1.Sedan detta klargjorts finns det intenågon anledning att framställa yrkandenom inriktningen av en reformeradförmögenhetsbeskattning.2. Sambeskattningen av förmögenhet(mom. 3), ,och (alla m) anför:Problemet med de orättvisor somuppkommer till följd av sambeskattningenbör enligt vår mening lösas genom attförmögenhetsskatten slopas. Vi harframställt ett yrkande om detta undermoment 1.3. Mervärdesskatten på livsmedel ochtidningar (mom. 7)() anför:Sänkningen av matmomsen kunde ha givitpositiva fördelningeffekter om den intefinansierats med åtgärder som slår motde redan utsatta grupper som man villgynna, t.ex. sänkta ersättningsnivåerinom a-kassan.4. Inkomstbeskattningens allmännautformning (mom. 10)() anför:Vår grundläggande inställning är attSverige inte ensidigt kan spara sig bortfrån underskotten i statens ekonomi. Detkrävs en kombination av budgetsanerandeåtgärder i form av skattehöjningar ochbesparingar och en politik somstimulerar en uthållig tillväxt.Vänsterpartiet angav i sin skattemotionfrån och inför valet sammahöst att det kunde behövasskattehöjningar på 66 miljarder kronorunder kommande mandatperiod för attsanera de offentliga finanserna. Vi kannu konstatera att de sammmantagnaskattehöjningarna ligger ganska precispå denna nivå. Enligt Vänsterpartietsmening bör nu bl.a. avkonjunktur- och sysselsättningsskäl varaåterhållsam med beslut om ytterligareväsentliga skattehöjningar.Vänsterpartiet har dock bedömt att detkan vara nödvändigt att justera uppskatteuttaget inom intervallet 2-4miljarder kronor. Inom ramen för ett iprincip oförändrat skatteuttag både böroch kan man dock omfördela skatteutagetså att det gynnar arbete, en rättvisfördelning samt en ekologiskt uthålligutveckling.En starkare sysselsättningsutveckling iprivat sektor är nödvändig om viuthålligt skall kunna förbättra denoffentliga ekonomin. I ett läge därindustrisektorn effektiviseras ochsysselsätter allt färre personer måsteden privata tjänstesektorn ökaväsentligt. Lönekostnaderna är ofta enstörre andel av produktionskostnaderna itjänstesektorn och villdärför överväga riktadearbetsgivaravgiftssänkningar för såvälkommunal som privat tjänstesektor ochmenar att sänkningen främst skall riktasig till de områden där även kvinnorutifrån sin kompetens och utbildning kanerbjudas sysselsättning. Vi avvisarockså förslag om skatteavdrag/pigavdrageller sociala checkar för den som villutnyttja privata tjänster, t.ex. ihemmet. Den exakta tekniska utformningenav stödet bör beredas vidare. Det bördock utformas så att starka incitamentges för nyanställningar.I samband med budgetprocessen hösten1996 kommer att redovisaett sammanhållet budgetalternativ sominnehåller såväl lättnader för lägreinkomster som skatteskärpningar i högreinkomstlägen, samt skatte- ochavgiftssänkningar i syfte att stimulerasysselsättningen.5. Avdragsramen för representation(mom. 21)() anför:Det är viktigt att den restriktivaalkoholpolitiken fullföljs, och det ärdärför olyckligt att förbudet motrepresentationsavdrag för spritdryckeroch vin togs bort. Detta kan uppfattassom en uppluckring av alkoholpolitikenoch ge helt felaktiga signaler i denalkoholpolitiska debatten. Staten börinte subventionera vin- ochspritkonsumtion genom att tillåta avdragfrån skatten.När avdragsförbudet för vin och sprittogs bort motsatte jag mig ocksååtgärden. Med den sänkning som nuaviseras finns det dock inte längrenågon anledning att nu genomföra någonändring av reglerna och jag har därförinte något yrkande i denna del.6. Allmänna egenavgifter m.m. (mom.22)() anför:Vänsterpartiet är principiellamotståndare till egenavgifter, men haraccepterat ett begränsat uttag av sådanaavgifter inom sjukförsäkringen. Omytterligare egenavgifter införs inompensionssystemet kan dock defördelningspolitiska effekterna kommaatt bli oacceptabla.Vänsterpartiet ser positivt på attregeringen kommer att föreslå hur detsamlade skatte- och avgiftsuttaget skalljusteras för att en bättrefördelningspolitisk profil skall uppnåsoch har i anslutning därtill bl.a.angivit två möjligheter för attåstadkomma en bättre fördelningspolitiskprofil. Det gäller dels förslaget om attslopa eller reducera grundavdraget förinkomster över den brytpunkt där statligskatt skall utgå. Vidare gäller detförslaget att ta ut egenavgifter över7,5 basbelopp, dvs. den nivå som förnärvarande utgör ett tak föregenavgifterna. Sammanfattning 1Propositionen 1Motionerna 21Utskottet 25Inledning 25Förmögenhetsskatten vid 1997 årstaxering 26En reformeradförmögenhetsbeskattning 27Redovisning och betalning avmervärdesskatt 28Handelsbolagens mervärdesskatt 29Återbetalning av överskjutandemervärdesskatt 30Mervärdesskatten på livsmedel ochdagstidningar m.m. 30Den statliga inkomstskatten påförvärvsinkomster 31Inkomstbeskattningens allmännautformning 31Företagsbeskattningen 33Energiskatten på bränslen ochelektrisk kraft 33Industrins energibeskattning 35Värmeleveranser till industrin ochväxthusnäringen 37Växthusnäringens energiskatter 40Produktionsskatterna på elektriskkraft från kärnkraftverk och äldrevattenkraftverk 40Miljöskatt på inrikes flygtrafik 43Avdragsramen för representation 43Allmänna egenavgiften tillsjukförsäkringen m.m. 44Bilförmån 45Övriga frågor 46Hemställan 46Förslag till Lag om ändring i lagen(1996:000) om ändring i lagen(1990:325) om självdeklaration ochkontrolluppgifter 50Förslag till Lag om ändring i lagen(1994:1776) om skatt på energi 51Reservationer 531. Förmögenhetsskatten (m) 532. Förmögenhetsskatten (fp) 553. Förmögenhetsskatten (v) 564. Förmögenhetsskatten vid 1997 årstaxering (mp) 585. Förmögenhetsskatten (kds) 596. En reformeradförmögenhetsbeskattning (fp) 607. En reformeradförmögenhetsbeskattning (v) 618. Sambeskattningen av förmögenhet(fp, kds) 619. Redovisning och betalning avmervärdesskatt (m, fp, kds) 6110. Återbetalning av överskjutandemervärdesskatt (m, fp) 6311. Mervärdesskatt på livsmedel ochtidningar (m) 6312. Mervärdesskatt på livsmedel ochtidningar (fp) 6413. Statlig inkomstskatt påförvärvsinkomster (m) 6514. Statlig inkomstskatt påförvärvsinkomster (v) 6515. Inkomstbeskattningens allmännautformning (m) 6616. Inkomstbeskattningens allmännautformning (fp) 6717. Inkomstbeskattningens allmännautformning (kds) 6918. Företagsbeskattningen (m) 7019. Företagsbeskattningen (fp) 7120. Energiskatten på bränslen ochelektrisk kraft (m, fp) 7221. Energiskatten på bränslen ochelektrisk kraft (v) 7322. Energiskatten på bränslen ochelektrisk kraft (mp) 7323. Energiskatten på bränslen ochelektrisk kraft (kds) 7424. Industrins energibeskattning(v) 7525. Grönfodertorkarna (m, fp, v) 7626. Värmeleveranser till industrinoch växthusnäringen (m) 7727. Värmeleveranser till industrinoch växthusnäringen (mp) 7828. Värmeleveranser till industrinoch växthusnäringen (kds) 7929. Produktionsskatterna påkärnkraft och äldre vattenkraft (m,fp) 7930. Produktionsskatterna påkärnkraft och äldre vattenkraft (v) 8031. Produktionsskatterna påkärnkraft och äldre vattenkraft(mp) 8132. Den framtida utformningen avproduktionsskatten på el (v) 8233. Den framtida utformningen avproduktionsskatten på el (kds) 8234. Skatteväxling (m) 8335. Skatteväxling (fp) 8336. Skatteväxling (v) 8437. Skatteväxling (mp) 8538. Miljöskatten på inrikesflygtrafik (mp, kds) 8639. Avdragsramen för representation(m) 8640. Avdragsramen för representation(mp) 8741. Avdragsramen för representation(fp, kds) 8842. Allmänna egenavgifter m.m. (m) 8843. Allmänna egenavgifter m.m. (mp) 8944. Allmänna egenavgifter m.m.(kds) 8945. Bilförmån (m) 9046. Bilförmån (fp) 91Särskilda yttranden 921. En reformeradförmögenhetsbeskattning (m) 922. Sambeskattningen av förmögenhet(m) 923. Mervärdesskatt på livsmedel ochtidningar (v) 924. Inkomstbeskattningens allmännautformning (v) 925. Avdragsramen för representation(v) 936. Allmänna egenavgifter tillsjukförsäkringen (v) 93