bet · GK01KU2 · 1996-11-21 00:00:00 — Vidare följdesrespektive partis gruppmöten iEuropaparlamentet varvid tillfällen gavstill mer informella samtal.Frågan om ett överförande avsamrådsförfarandet från tillutskottet i visst eller vissa ärendenhar inte varit aktuell.Utskottet anser att ytterligareerfarenheter bör vinnas innan ställningtas till frågan om närmare reglering avutskottens arbete med EU-frågorna.Utskottet utgår från att intresset förEU-frågorna kommer att öka när merkunskaper vunnits om ärendena inom EUoch arbetet där. Utskottets besök iBryssel har inneburit att EU-frågornablivit mer konkreta och kommitnärmare . Vid de överläggningar somutskottet hade under besöket gavs godamöjligheter att diskutera olikasakfrågor inom utskottets område liksomsynen på och fackutskottensroll.För att belysa svårigheterna att trängain i kommissionens förberedande arbetekan nämnas att det inomSocialdepartementet hartillsatts en arbetsgrupp med uppgift attlämna förslag till en strategi förSveriges EG-arbete i frågor som gällerfolkhälsa och hälso- och sjukvård.Gruppen leds av enstatssekreterare.Vidare ingårgeneraldirektörerna för ,, samt ävenföreträdare för Landstings- ochKommunförbunden. Gruppens uppgift är att- kartlägga, såväl grupper och kommittéersom vilka frågor som behandlas inomhälso- och sjukvårdssamarbetet inklusivemiljö- och samhällsmedicinsk verksamhet,hälsoskydd och smittskydd inom EG,- lämna förslag till svenskaprioriteringar inom området,- se över och lämna förslag till hur debefintliga resurserna inom departement,andra myndigheter och organisationer kansamordnas och användas på bästa sätt.Gruppens arbete skall vara avslutat den31 maj 1996.SammanfattningUtskottet avser att fortsätta sitt arbete med EU-frågorna på samma sätt som hittills.Inriktningen och uppläggningen avarbetet är naturligtvis fortfarandepreliminär. Det är enligt utskottet ännuför tidigt att dra några mer långtgåendeslutsatser av det hittillsvarandearbetet. Utskottets ambition är attskaffa en bättre bild av de frågor sombehandlas inom kommissionen för att vidbehov kunna påverka arbetet så tidigtsom möjligt.Utskottet anser det angeläget attregelbundna/årliga studiebesök i utskottsdelegationer blir möjliga.Stockholm den 18 april 1996På socialutskottets vägnarBo HolmbergI beslutet har deltagit: (), (), RinaldoKarlsson (s), (),(), (), (), (), (), (), (), BirgittaWichne (m), (), ChatrinePålsson (kds), () ochKerstin Warnerbring (c).Kulturutskottets yttrande1995/96:KrU6yEU-frågornas behandling i riksdagenTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har den 14 mars1996 beslutat hemställa om yttrandenfrån övriga utskott och EU-nämndenangående EU-frågornas behandling iriksdagen. Som underlag för dessayttranden har inomkonstitutionsutskottets kansliupprättats en promemoria med frågor tillutskotten och yttrar sig i detföljande över flertalet av de tillutskotten ställda frågorna, nämligen defrågor som har relevans förkulturutskottets beredning av vill inledningsvisunderstryka att antalet EU-frågor inomkulturutskottets beredningsområdehittills varit ytterst litet. Skälethärtill är främst att kulturfrågorna -som utgör den största delen avutskottets beredningsområde - förstgenom kom att räknasin i EU:s kompetensområde. Vidare anseskultur vara varje medlemsstats suveränaangelägenhet, vilket har till följd attEU inom kulturområdet har relativt småbeslutsbefogenheter. Inom utskottetsövriga beredningsområden, främst medie-,turist- och ungdomsområdena, har antaletaktuella frågor varit ringa. Det anfördainnebär att utskottets möjligheter attdra några säkra slutsatser omarbetsformerna för EU-arbetet iriksdagen är begränsade.I det följande lämnar kulturutskottetsynpunkter på konstitutionsutskottetsfrågor.Information och påverkanFråga 1 aI betänkande 1994/95:KU22 anförs att detär viktigt att utskottens ledamöter ochtjänstemän håller sig väl informerade ifråga om vad som händer på deras områdeinom EU. I vilken utsträckning harutskottet erhållit information om ochkunnat påverka vad som är på gång inomdet egna området? Har utskottet försöktatt informera sig om vad som är på gångredan innan kommissionen har lagt framsina förslag?SynpunkterSedan blivit medlem i EU den 1januari 1995 har kulturutskottet i godtid fått information av tjänstemän iKultur-, Civil- och Näringsdepartementenom de ärenden inom utskottetsberedningsområde som har skolatbehandlas på kommande ministerrådsmöten.Utskottets ledamöter har därvidtillfälle att framföra synpunkter på denfortsatta hanteringen av aktuellaministerrådsärenden.Hösten 1995 fick utskottet en särskildföredragning av representanter förNäringsdepartementet rörande inomturistområdet. En grönbok på detaudiovisuella området kommer att läggasfram . Utskottet avseratt så snart den har blivit tillgängligbegära särskild information om dessinnehåll och om regeringskan- slietsbedömning.Fråga 1 bUtskotten erhåller bl.a. viktigareredogörelser som lagts fram avkommissionen och faktapromemorior omförslag till viktigare rättsakter fråndepartementen via kammarkansliet. Hurhar informationsflödet fungerat, settfrån utskottets perspektiv? uppfattat att det fåttrelevant information? Har det varitmöjligt att bedöma vad i materialet somhar varit viktigt? Finns det upparbetaderutiner för att tillgodose att utskotteterhåller information? Vilka är i så falldessa rutiner och kan de förbättras? Harmaterial från EU överlämnats avregeringen utan att dess innehåll ochinnebörd har förklarats på etttillfredsställande sätt?SynpunkterMängden EU-material som inkommer tillutskottet från kammarkansliet har efterhand minskat och blivit mer relevant.Behovet av att sålla materialet hardärigenom minskat eller praktiskt tagetupphört.De rutiner som utarbetats inomutskottskansliet när det gällerskriftlig information om EU-frågor är ikorthet följande. Material från , från kammarkansliet och frånandra källor systematiseras efter vissaprinciper så att den intresserade enkeltkan få överblick över detsamma. Detsystematiserade materialet stårständigt till ledamöternas förfogande.EU-nämndens sammanträden har endast vidett tillfälle i mera betydandeutsträckning avsett kultur- ochmediefrågor. I detta fall informeradesledamöterna genom elektroniskpost om att det aktuella materialetfanns samlat hos kansliet.De rutiner som utarbetats när detgäller muntlig information är följande.Utskottskansliet gör en genomgång av arbetsplan och noterar vidvilka sammanträden som nämnden avser attbehandla frågor som rör kulturutskottetsberedningsområde. Kansliet tar därefterkontakt med departementens EU-handläggare som ombeds komma tillutskottet och lämna information om deärenden som skall behandlas på kommandeEU-nämndssammanträden ochministerrådsmöten. Det förekommer ocksåatt - på utskottets begäran -departementstjänstemän ger en allmänorientering om arbetsläget påifrågavarande beredningsområde.Utskottet har inte något att erinra motdet sätt på vilket informationenredovisats av regeringen ellerregeringskansliet.Fråga 1 cRegeringen behöver inte göra någrafaktapromemorior rörande de rättsaktersom regeringen bedömer vara av mindrevikt. Har utskottet kunnat göra en avregeringen oberoende bedömning av dessaärendens vikt?SynpunkterAntalet ärenden som avserkulturutskottets beredningsområde harvarit för få för att utskottet skallkunna göra en meningsfull bedömning idetta hänseende.Fråga 1 dUtskotten har möjlighet att påkallainformation av regeringen i fråga omarbetet inom EU på utskottets område (4kap. 10 § RO). I vilken utsträckning harutskottet utnyttjat denna möjlighet? Hardet förekommit att regeringen lämnatinformation på eget initiativ? Vilkaerfarenheter har utskottet avomfattningen och kvaliteten på deninformation som regeringen lämnat?SynpunkterUtöver vad som framgår under 1 a och 1 bkan nämnas att den tidigarekulturministern på eget initiativ lämnatinformation om EU-frågor.Utskottet har inte något att erinra ifråga om omfattning och kvalitet på denlämnade informationen.Fråga 1 eDet finns ungefär 200 arbetsgrupperunder rådet som behandlar kommissionensförslag innan Coreper och rådet tar uppärendena. I vilken utsträckning harutskottet följt och kunnat påverkaärendena mellan det att kommissionenkommit med sitt förslag och det attministerrådet tagit upp frågan på ettrådssammanträde? Har utskottet haftinformation om ärendenas behandling irådets arbetsgrupper och överblick övervad som är på gång i dessaarbetsgrupper?SynpunkterUtskottet hänvisar till vad som anförtsunder 1 a.Utskottet har inte fått någon meraingående information om verksamheten iarbetsgrupperna.Fråga 1 fI vilken utsträckning har utskotteterhållit rapporter om vad som förevariti ministerrådet? Vilka krav anserutskottet att återrapporteringen frånministerrådsmötena bör uppfylla?Uppfylls dessa krav?SynpunkterUtskottet har erhållit återrapporteringfrån ett informellt och ett ordinariekulturministerråd. Enligt utskottetsuppfattning bör återrapporteringeninnehålla besked om synpunkterhar blivit tillgodosedda. Erfarenheternaav återrapportering är begränsade, menhar i de fall de förekommit uppfylltutskottets krav.Fråga 1 gI vilken utsträckning har informationoch synpunkter inhämtats från andra änregeringen? Har t.ex. intressegruppervarit i kontakt med utskottet? På vemsinitiativ har i så fall kontakternatagits? Anser utskottet att informationi ökad utsträckning bör inhämtas viautfrågningar? Bör dessa utfrågningarvara offentliga?SynpunkterKulturutskottet har på eget initiativunder haft kontakt med de idet här sammanhanget viktigastemyndigheterna/institutionerna inomkulturområdet, vilka informerat om deteuropeiska samarbete som bedrivs medanledning av EU-direktiv, EU-program,m.m. Vidare harmyndigheterna/institutionerna redogjortför sin egen roll i EU-samarbetet ochsin verksamhet med EU-information i formav publikationer, konferenser,seminarier och kunskapsinhämtande iandra former.På turistområdet har enintresseorganisation, Svenska Rese- ochTuristindustrins samarbetsorganisation,på eget initiativ framfört synpunkter påhur den svenska rese- ochturistindustrin påverkas av Sverigesmedlemskap i handläggare har efterinbjudan deltagit i ett seminarium omarbetet i EU:s regionkommitté.Hittills har utskottet inte upplevtnågot behov av utfrågningar. Utskottetutesluter dock inte att behov avutfrågningar - offentliga eller ickeoffentliga - kan komma att uppståframöver.Fråga 1 hUtskottens kanslier erhåller informationom EU-frågor bl.a. via kammarkanslietoch från . Vilka rutiner finnsför att tillgodose att utskottetsledamöter kan ta del av informationen?Skiljer sig kansliets roll när detgäller EU-ärenden från övriga, icke EU-relaterade, ärenden? I så fall hur?SynpunkterSom framgår av svaret under 1 bförekommer både skriftlig och muntlig EU-information. Kansliet svarar för attskrifligt EU-material görs tillgängligtpå ett systematiserat sätt.I motsats till vad som är fallet iutskottets ordinarie beredningsarbetegör kansliet inte några egna utredningarnär det gäller EU-frågor.Fråga 1 iHar utskottet en tillfredsställandeöverblick över EU-frågorna inom det egnaberedningsområdet? Anser utskottet sigväl informerat om arbetet inom EU?SynpunkterFör närvarande anser sig utskottet ha enrelativt god överblick över aktuella EU-frågor inom utskottets beredningsområde.Den delegationsresa som utskottet gjortunder har ökat kunskaperna iutskottet om EU-arbetet.Utskottets relationer med EU-nämndenFråga 2 aHur har relationen med EU-nämndenfungerat? Har det rått oklarheter om varkompetensgränserna mellan utskott ochnämnd går?SynpunkterSamarbetet mellan ochkulturutskottet har ägt rum på detsättet att enskilda ledamöter i de bådariksdagsorganen haft kontakt medvarandra. Därutöver har utskottetshandläggare haft fortlöpande kontaktermed EU-nämndens kansli.Fråga 2 bI vilken utsträckning har utskott ochnämnd ägnat sig åt samma ärenden? Harklara gränser då dragits mellan de olikaskedena av EU:s beslutsprocess så attutskottet endast ägnat sig åt frågor sominte skall behandlas på ett näraförestående ministerrådsmöte? Bör engränsdragning av denna typ eftersträvaseller bör utskottet delta aktivt införsamrådet inför rådets sammanträden?SynpunkterUtskottet hänvisar till vad som anförtsovan under 1 a om att utskottet i godtid får information av tjänstemän fråndepartementen om de ärenden inomutskottets beredningsområde som skallbehandlas på kommande ministerrådsmöten.Utskottet förordar att nuvarandearbetssätt tills vidare bibehålls,vilket innebär att utskottet strävarefter att följa EU-frågornashandläggning redan i ett tidigt skedemen överlåter åt att svaraför kontakterna med regeringen införministerrådsmötena. Utskottet villtillägga följande. Det torde ställamycket stora krav på attskaffa sig sakkunskap i den mångfaldärenden som nämnden har att behandla, ominte en nära samverkan med fackutskottenäger rum. Det anförda talar för attmöjligheter skapas för att låtafackutskotten delta i samråden medregeringsmedlemmarna införministerrådssammanträden. Hur en sådansamverkan skall organiseras krävernoggranna överväganden. Utskottet anserdock att det finns skäl att avvakta medett ställningstagande tills dess attytterligare erfarenheter vunnits av EU-arbetet i riksdagen.Fråga 2 cHur kan och bör utskottets synpunkter påkommissionsförslagen komma till nämndenskännedom? Genom formella yttranden?SynpunkterUtskottets synpunkter påkommissionsförslagen börfortsättningsvis främst komma tillnämndens kännedom på samma sätt somhittills skett, dvs. genom informellakontakter mellan enskildariksdagsledamöter i utskottet ochnämnden. Det anförda bör inte hindrautskottet från att även framförasynpunkter till i formellayttranden. Utskottet är medvetet om atten sådan ordning kommer att medföra enökad arbetsbelastning för utskottet ochdess kansli. Särskilt under pågåendebudgetarbete kan det därför vara svårtatt tillämpa.Fråga 2 dBör nämnden meddela utskottet om denavviker från utskottets bedömning i enviss fråga som skall behandlas iministerrådet?SynpunkterFör den händelse det införs ett formelltremissförfarande, bör utskottetsjälvfallet få en återrapportering frånnämnden.Övriga frågorFråga 3 aI vilken utsträckning har utskottet haftkontakt med de svenskaEuropaparlamentarikerna och motsvarandeutskott i ? Hur börkontakterna organiseras?SynpunkterEn delegation från utskottet har undervåren 1996 företagit en resa tillBryssel och därvid sammanträffat med EU-parlamentariker. Utskottet har inte haftnågra kontakter med Europaparlamentetskulturutskott.Kontakterna med Europaparlamentarikernaoch kulturutskott böri första hand ske på partinivå.Fråga 3 cSkulle en närmare reglering iriksdagsordningen av arbetet med EU-frågor, t.ex. förhållandet utskott -nämnd, vara ett stöd eller ett hinderför verksamheten?SynpunkterDet torde vara alltför tidigt att redannu formellt reglera förhållandet mellanutskott och nämnd.Fråga 3 dHur kan utskottet och riksdagenengageras mer i EU-frågor? Vilka godaoch dåliga erfarenheter finns så härlångt?SynpunkterEn viktig faktor för ett ökat EU-engagemang är att kontakt kan skapas medolika EU-organ bl.a. genomdelegationsresor till olika EU-institutioner. De breda kontakter somutskottet har haft med regeringskanslietoch myndigheter/institutioner inomutskottets beredningsområde har bidragittill att göra bilden av EU tydligare.Fråga 3 eVad vill utskottet framhålla beträffandearbetet med EU-frågor i övrigt?SynpunkterFör att ett utskott skall kunna ha enreell möjlighet att påverka behandlingenav en fråga är det - generellt sett - avstörsta betydelse att utskottet på etttidigt stadium får information om deärenden som skall tas upp avministerrådet liksom om ärenden inomutskottets beredningsområde som äraktuella i övriga EU-organ. anfört inledningsvis harantalet EU-frågor inom kulturutskottetsberedningsområde varit ytterst litet.Enligt utskottets mening bör ytterligareerfarenhet vinnas före ett slutligtställningstagande när det gäller EU-frågornas behandling i ochsamarbetet mellan utskotten och EU-nämnden.Stockholm den 18 april 1996På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (), (), (), FannyRizell (kds), (),(), (),() och ElizabethNyström (m).Avvikande meningEwa () anser att den del avutskottets yttrande i avsnittet Övrigafrågor som börjar med För att ochslutar med och bort haföljande lydelse:För att ett utskott skall kunna ha enreell möjlighet att påverka behandlingenav en fråga är det - generellt sett - avstörsta betydelse att utskottet på etttidigt stadium får information om deärenden som skall tas upp avministerrådet liksom om ärenden inomutskottets beredningsområde som äraktuella i övriga EU-organ. Dettakonstaterande leder fram tillslutsatsen att det finns starka skäl somtalar för att skallomstruktureras. har nufunnits i närmare 16 månader. Genom denomfattande remissbehandling som görs idetta ärende får konstitutionsutskottetbred kännedom om erfarenheterna iriksdagen av hittillsvarandeverksamhet. Med hänvisning till detanförda anser utskottet att beslut om enomstrukturering bör kunna tas redan nu.Utbildningsutskottets yttrande1995/96:UbU3yEU-frågornas behandling i riksdagenTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har genom beslutden hemställt om yttrandefrån övriga utskott samt EU-nämndenangående EU-frågornas behandling iriksdagen. Som underlag för yttrandenahar utskotten tillställts en påkonstitutionsutskottets kansli upprättadpromemoria, vari återfinns ett stortantal frågor till utskotten i nu berörtämne.InledningUtbildningsutskottet vill inledningsvispeka på att - såvitt avserutskottets beredningsområde - endast ibegränsad omfattning berörs avsamarbetet inom EU. Unionen fattar intebeslut om gemensam utbildnings- ochforskningspolitik. Varje medlemslandansvarar för den nationella politiken påområdet. Det bör dock i sammanhangeterinras om att medlemsländerna harkommit överens om ömsesidigt erkännandeav vissa yrkesexamina.Samarbetet inom EU på utbildningens ochforskningens område sker inom ramen förgemensamt beslutade program. För dessaanvisar EU medel. Utbildningsprogrammenär (för skola och högreutbildning) och (föryrkesutbildning). De syftar till atthöja kvaliteten i utbildningen ochkompetensutvecklingen. När det gällerforskningen sker samarbetethuvudsakligast inom s.k. ramprogram; förnärvarande löper det fjärderamprogrammet.Som en allmän reflexion vill utskottetframhålla svårigheten att redovisaerfarenheter av EU-frågornasbehandling i utskottet mot bakgrund avden korta tid som löpt efter det attSverige blev medlem av unionen. Härtillkommer att beredningen av ärenden somunder det första medlemsåret skullebeslutas i ministerrådet var långtframskriden och att ärendena vartämligen okontroversiella; de har i storutsträckning rört samarbetsavtal medländer utanför EU och det fjärderamprogrammet hade just börjat löpa.Detta har inneburit att utskottetsbehandling av EU-frågorna under år 1995har varit begränsad och inte krävtsärskilda resurser. Utskottets kanslihar bevakat ärendena, för utskottetanmält via kammarkansliet inkommetmaterial och i vissa fall i korthetföredragit detta. Som framgår av detföljande har situationen undan för undanförändrats allteftersom frågor avintresse för utskottet har dykt upp påett tidigare stadium iberedningsprocessen och kanalerna medUtbildningsdepartementets EU-kansli harupparbetats. - Utskottet vill i det härsammanhanget också erinra om attutskottet och delegationsvisbesökt , iseptember 1995 och , och dånärmare satt sig in i formerna för EU-samarbetet på utskottets område ochförsökt orientera sig om vad som varitaktuellt i kommissionens arbete.Ytterligare en delegationsresa i sammasyfte kommer utskottet att företa iseptember 1996 med deltagande avledamöter och suppleanter som inte hadetillfälle att delta i någon av de bådatidigare resorna.Information och påverkanI promemoria ärett antal frågor samlade under rubrikenInformation och påverkan. De gäller delshur informationen till utskottet harfungerat, dels möjligheterna att påverkaärendena inför rådssammanträdena.När det gäller informationen villutskottet anföra följande.Som redan framgått har utskottetskansli genom kammarkansliets försorgtagit del av de ärenden som rörtutskottets område. Samtliga akter haranmälts för utskottet genom att de harförts upp på en lista över inkomnaskrivelser, vilken rutinmässigt delastill samtliga ledamöter vid varjesammanträde. I några fall under år 1995blev de föremål för en kort föredragningeller kommentar från kansliets och/ellerutskottets sida. Det har också redanframgått att ärendena varokontroversiella och de föranleddeheller inga diskussioner inom utskottet.Alldeles var chefen förUtbildningsdepartementet (ansvarig för högre utbildning ochforskning) och statsrådet (ansvarig för skolväsendet) i utskottetoch gav information, som främst togsikte på hur departementet skulleorganisera hanteringen av EU-frågornaoch inrättandet av ett EU-kansli. Debåda statsråden besökte utskottet påeget initiativ. I början av innevarandeår, , återkom statsrådenTham och , påutskottets initiativ. gavs en fylliginformation om läget såväl beträffandeforskningsfrågorna som vissautbildningsfrågor. De senare hade blivithögeligen aktuella med anledning avkommissionens vitbok om utbildning frånslutet av och de förslag som därförs fram, av vilka några har visat sigvara kontroversiella. I samma skede hadeutskottets kansli - med anledning avvitboken och information som givits vidEU-nämndssammanträde i slutet av år 1995- tagit kontakt med EU-kansliet påUtbildningsdepartementet för merinformation om vissa aktuella forsknings-och utbildningsfrågor. Denna kontaktresulterade i att endepartementstjänsteman i slutet av marsgav utskottet en utförlig redovisning avläget beträffande förslagen i vitboken.Vidare kommer företrädare för EU-kansliet att ge motsvarandeinformation om vissa forskningsfrågor.Naturligtvis har utskottet möjlighet attställa frågor till de tjänstemän somframträder inför utskottet. Isammanhanget skall påpekas att detjänstemän från departementet som kommertill utskottet representerar iberörda rådskommittéer i . -kommer, på utskottetsbegäran, företrädare för EUprogramkontoret och EU/attinformera utskottet om de bådamyndigheternas verksamhet.Utskottet kan sammanfattningsviskonstatera att - utöver den rutinmässigabevakningen av material som tillställsutskottskansliet från kammarkansliet ochEU-nämndens kansli - kanaler alltmer harupparbetats via vilka utskottetförefaller kunna inhämta information omärenden av intresse för utskottet på etttämligen tidigt stadium avberedningsprocessen. Utskottet har ingetatt erinra mot vare sig omfattningeneller kvaliteten i den information somgives.Beträffande utskottets möjlighet attfölja och påverka ärendena villutskottet anföra följande.Några reella möjligheter för utskottetatt påverka de få ärenden som varaktuella har inte funnits.Däremot ser utskottet möjlighet tillinflytande beträffande Sverigesställningstagande i de ärenden som förnärvarande är aktuella. Sålunda visadeutskottet - utan att fatta något somhelst formellt beslut - samstämmighetmed det föredragande statsrådetsuppfattning när det gällde vissa förslagi vitboken. Informationen från EU-kansliet röjde likaledes samstämmighetmellan regeringens uppfattning ochutskottets i fråga om vitboken.Beträffande nu aktuella frågor rörandeEU:s ramprogram för forskningssamarbetetutgår utskottet från att dessuppfattning kommer att föras vidare tillregeringen på icke formaliserade vägar.Vidare utgår utskottet från attregeringens uppfattning i frågan omriktlinjer för nästa ramprogram, varsförberedelser nu har påbörjats, kommeratt delges utskottet vid informationenfrån EU-kansliet och i denaviserade forskningspropositionen ihöst. På detta underlag bör utskottetkunna ta egen ställning till hur nästaramprogram bör utformas. Utskottet ärinte främmande för tanken på enoffentlig utfrågning om detta ramprogrammed företrädare för svensk forskning.Utskottets relationer med EU-nämndenUtskottet har inget att erinra motformerna för samarbetet med EU-nämndensåvitt avser informationen om nämndensarbete.