bet · GJ01FiU15 · 1996-07-05 00:00:00 — 157 (fp)95. beträffandedagpenningberäkningenatt med anledning avproposition 1995/96:222 yrkande 27 idenna del samt med avslag på motion1995/96:Fi118 yrkande 29 i denna deldels godkänner vad utskottetanfört om dagpenningberäkningen,dels antar 20 § i regeringensförslag till lag om ändring i lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkringmed den ändringen att paragrafenskall erhålla den i bilaga 2 somUtskottets förslag betecknadelydelsen,res. 158 (kds)96. beträffandeavstängningsregleratt med anledning avproposition 1995/96:222 yrkandena 27i denna del och 28 i denna deldels godkänner vad utskottetanfört om avstängningsregler,dels antar 29 § i regeringensförslag till lag om ändring i lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkringmed den ändringen att paragrafenskall erhålla den i bilaga 2 somUtskottets förslag betecknadelydelsen,dels antar 26 § i regeringensförslag till lag om ändring i lagen(1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd med den ändringenatt paragrafen skall erhålla den ibilaga 2 som Utskottets förslagbetecknade lydelsen,97. beträffande ökning avantalet karensdagaratt riksdagendels godkänner vad utskottetanfört om ytterligare en karensdag,dels antar den ändring i 13 §lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring som framgårav den i bilaga 2 som Utskottetsförslag betecknade lydelsen,dels antar den ändring i 13 §lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd som framgår av deni bilaga 2 som Utskottets förslagbetecknade lydelsen,dels beslutar om sådan ändringav ingresserna till de ipropositionen framlagda förslagentill lag om ändring i lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkringoch lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd som föranledsdärav,98. beträffandeövergångsbestämmelseratt med anledning avproposition 1995/96:222 yrkandena 27i denna del och 28 i denna deldels godkänner vad utskottetanfört om övergångsbestämmelserna,dels beslutar att ikraftträdande-och övergångsbestämmelserna tillförslaget till lag om ändring i lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkringskall erhålla den i bilaga 2 somUtskottets förslag betecknadelydelsen,dels beslutar att ikraftträdande-och övergångsbestämmelserna tillförslaget till lag om ändring i lagen(1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd skall erhålla deni bilaga 2 som Utskottets förslagbetecknade lydelsen,99. beträffande lagförslagen iövrigtatt med bifall tillproposition 1995/96:222 yrkandena 27i denna del och 28 i denna del antarregeringens förslag tilldels lag om ändring i lagen(1973:370) omarbetslöshetsförsäkring,dels lag om ändring i lagen(1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd,i den mån de inte omfattas av vadutskottet hemställt ovan,100. beträffande ersättning tilldeltidsarbetslösaatt avslår motion1995/96:Fi116 yrkande 54,res. 159 (v)101. beträffande allmänarbetslöshetsförsäkringatt avslår motionerna1995/96:A49 yrkande 39 och1995/96:Fi118 yrkande 28,res. 160 (m, fp,kds)102. beträffande finansiering avhöjningen av ersättningsnivånatt avslår motionerna1995/96:Fi116 yrkande 52 och1995/96:Fi117 yrkandena 64 och 65,res. 161 (v)res. 162 (mp)Övrigt103. beträffandearbetsgivarperioden isjukförsäkringenatt avslår motionerna1995/96:A46 yrkande 10 och1995/96:Fi110 yrkande 9,res. 165 (m, fp,kds)res. 166 (v)104. beträffanderehabiliteringatt avslår motionerna1995/96:A49 yrkande 53 och1995/96:Fi116 yrkande 27,res. 167 (m)res. 168 (v)105. beträffandeförtidspensioneringatt avslår motion1995/96:Fi116 yrkande 28,res. 169 (v)106. beträffande samordning avolika ersättningssystematt avslår motion1995/96:Fi117 yrkandena 58 och 59,res. 170 (mp)107. beträffande förmånsrätt ochlönegarantiatt avslår motion1995/96:A49 yrkandena 23 och 24,res. 171 (m)108. beträffande stöd tillkulturarbetareatt avslår motion1995/96:Fi117 yrkande 23.res. 172 (mp)den 5 juli 1996På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), LennartHedquist (m), (), SusanneEberstein (s), (),(), (), (), Sven-ErikÖsterberg (s), Per (), LarsBäckström (v) och ().Reservationer1. Målet om en halvering av den öppnaarbetslösheten (mom. 1)(), (),(), (),Per () och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken en halveringav den öppna arbetslösheten börjar med anför i ochslutar bort haföljande lydelse:Mål för arbetslöshetenDen nu viktigaste uppgiften för denekonomiska politiken är att bekämpaarbetslösheten. I proposition 207konkretiseras detta mål genom kravet attden öppna arbetslösheten måste halverasfrån år år 2000.Utskottet delar den uppfattning somframförs i motionerna Fi109 (m), Fi110(fp) och Fi113 (kds): att när regeringennu begränsar målet för arbetslöshetentill att omfatta endast den öppnaarbetslösheten riskerar man att göramålet till ett skenmål. Detsocialdemokratiska och centerpartistiskamålet inriktas på symtomen, inte påorsakerna till den höga arbetslösheten.Genom att målsätta den öppnaarbetslösheten bortser man från alla depersoner som - därför att de saknararbete - deltar i olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder ochalla de som skulle vilja ha ett arbetemen inte anser det vara meningsfullt attsöka. Den verkliga arbetslösheten kanman dölja i åtgärder av olika slag ellergenom att flytta ut arbetslösa utanförden formella statistiska definitionen av arbetskraften .Enligt utskottets uppfattning måstemålet att pressa tillbaka arbetslöshetenformuleras mer offensivt och ambitiöst.Utgångspunkten måste vara det verkligaproblemet, nämligen att det skapas förfå arbeten inom näringslivet.Företagsklimatet måste förbättras så attfler människor vill och vågar satsa pånya och växande företag. börsåledes slå fast att målet är attförbättra villkoren för arbete ochföretagande så att så många nyaarbetstillfällen kan skapas att dentotala arbetslösheten halveras.Utskottet noterar att även Miljöpartieti motionerna Fi112 (mp) och Fi117 (mp)anser att målet för arbetslösheten böravse en halvering av den totalaarbetslösheten.Vad utskottet här anfört om målet förarbetslösheten bör medanledning av motionerna Fi109 (m)yrkande 2, Fi110 (fp) yrkande 2, Fi112(mp) yrkande 2, Fi113 (kds) yrkande 2och Fi117 (mp) yrkande 5 som sin meningge regeringen till känna.Av yrkandena 3 och 4 i motion Fi111 (v)framgår att godtarregeringens mål att halvera den öppnaarbetslösheten . Medhänvisning till vad utskottet anförtavstyrks dessa två yrkanden.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande målet om en halveringav den öppna arbetslöshetenatt med avslag påproposition 1995/96:207 yrkande 2 ochmotion 1995/96:Fi111 yrkandena 3 och4 samt med anledning av motionerna1995/96:Fi109 yrkande 2,1995/96:Fi110 yrkande 2, 1995/96:Fi112 yrkande 2, 1995/96:Fi113yrkande 2 och 1995/96: Fi117 yrkande5, godkänner vad utskottet anfört ommål för arbetslösheten och som sinmening ger regeringen detta tillkänna,2. Målet om en halvering av den öppnaarbetslösheten (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken en halveringav den öppna arbetslösheten börjar med vill med och slutarmed bort ha följandelydelse:Finansutskottet anser att det är bra attregeringen nu ställer upp konkreta målför kampen mot arbetslösheten ochdeklarerar att dessa mål skall följasupp halvårsvis. Detta öppnar för attregeringen är beredd att jämställaarbetet med att få ner arbetslöshetenmed processen som gäller förkonvergenskriterierna. När en sådaninriktning skall omsättas i praktiskhandling betyder det attarbetslöshetsbekämpningen måste styraden ekonomiska politiken på ett heltannat sätt . Finansutskottetvälkomnar en sådan inriktning avpolitiken.Målet att halvera den öppnaarbetslösheten kan dock komma i konfliktmed ett strikt uppfyllande avkonvergenskriterierna. Om konfliktskulle uppstå anser utskottet attkonvergenskriterierna inte får ses somöverordnade gentemot målet att halveraden öppna arbetslösheten. mening måste kampen motarbetslösheten och för ökadsysselsättning nu ses som huvudmålet förden ekonomiska politiken.I en rad yrkanden framställs krav påmer långtgående målsättningar för kampenmot arbetslösheten. Utskottet delarsjälvklart uppfattningen attarbetslösheten är ett stort misslyckandeoch att det grundläggande målet måstevara en politik för full sysselsättning.Det finns dock ett flertal skäl attändock tillstyrka den av regeringenföreslagna målsättningen att halvera denöppna arbetslösheten till år 2000.För det första måste målet klart kunnakvantifieras utan att kunna misstolkassamtidigt som det måste kunna uppnås medtillgängliga medel. Den öppnaarbetslösheten uppfyller de kraven. Iinternationell statistik är den öppnaarbetslösheten den vanligastekvantifieringen av arbetslösheten. Denöppna arbetslösheten går inte attmisstolkas. Det finns dessutom ytterstfå ekonomer som påstår sig med säkerhetkunna ange hur stor minskningen av dentotala arbetslösheten skulle bli efteren given tidsperiod på grund av t.ex.förbättrade villkor för företag ochföretagande.Ett annat viktigt motiv till att väljaen halvering av den öppna arbetslöshetensom mål för regering och riksdag ärsynen på arbetslöshet. Arbetslinjen harför de flesta av partiervarit en självklar grundpelare i denekonomiska politiken. I en alltmerinternationaliserad omgivning ställsstora krav på strukturförändringar påarbetsmarknaden. Det innebär attarbetslinjen måste utvecklas till attbli arbets- och kompetenslinjen.Människor som är i utbildning - antingendärför att de vill bredda sinamöjligheter på arbetsmarknaden ellertvingas därtill på grund av attarbetssituationen förändrats - utförsjälvfallet ett värdefullt arbete bådeför sig själva och samhället. Att påståatt människors utbildning och omskolningenbart handlar om kreativ bokföring visar på en cynism som utskottet intekan ställa sig bakom.I motionerna Fi109 (m) och Fi110 (fp)används uttrycken riktiga jobb på etttvivelaktigt sätt. Såvitt utskottet kantolka motionerna avser motionärerna medSriktiga jobb på ett alltför ensidigtsätt arbetstillfällen i den privatasektorn. Utskottet anser inte att vissaarbeten skulle vara riktigare än andrabara för att de utförs i särskildasektorer av ekonomin.Med hänvisning till vad utskottet häranfört avstyrks motionerna Fi109 (m)yrkande 2, Fi110 (fp) yrkande 2, Fi112(mp) yrkande 2, Fi113 (kds) yrkande 2och Fi117 (mp) yrkande 5.I motion Fi111 (v) (yrkande 4) betonasatt regeringens politik är otillräckligför att stimulera framväxten avordinarie arbetstillfällen. Motionärernaframhåller att det vore olyckligt ommålet att halvera den öppnaarbetslösheten främst uppnås på vad somskulle kunna betraktas som konstlad väg- via statistiska manipulationer ellert.ex. genom att volymerna i åtgärdernaökar. framhåller därföratt det är viktigt attförvärvsfrekvensen återgår till tidigarehöga nivåer.Finansutskottet konstaterar attmotionärerna är av samma uppfattning somregeringen när det gäller formuleringenav ett konkret sysselsättningsmål för år2000. Givetvis är det ocksåfinansutskottets uppfattning att varesig arbetsmarknads- ellerutbildningspolitiken ensamma kan skapanågra jobb. Det krävs i stället enpositiv utveckling på såvälhemmamarknaden som exportmarknaden föratt nå sysselsättningspolitikensgrundläggande mål om arbete åt alla.Avsikten med åtgärder som föreslås avregeringen och utskottet är också attsuccessivt höja förvärvsfrekvensen tilllde höga nivåer som tidigarekarakteriserat den svenskaarbetsmarknaden.För att undanröja alla tvivel om attdetta måste vara den gemensammabakomliggande synen när det gäller måletom att halvera den öppna arbetslöshetentill , bör som sinmening ge regeringen till känna vad somhär anförts med anledning av motionFi111 (v) yrkande 4. I övrigt vad gällerFi111 (v) yrkande 3 torde detta varatillgodosett genom ett bifall tillpropositionen och det bör därför avformella skäl avslås. Med det anfördatillstyrker utskottet det i proposition207 föreslagna målet försysselsättningspolitiken att halvera denöppna arbetslösheten till år 2000.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande målet om en halveringav den öppna arbetslöshetenatt med bifall tillproposition 1995/96:207 yrkande 2samt med anledning av motion1995/96:Fi111 yrkande 4 och medavslag på motionerna 1995/96:Fi109yrkande 2, 1995/96:Fi110 yrkande 2,1995/96:Fi111 yrkande 3,1995/96:Fi112 yrkande 2,1995/96:Fi113 yrkande 2 och1995/96:Fi117 yrkande 5 godkänner vadutskottet har anfört om målet atthalvera den öppna arbetslösheten till4 % samt som sin mening gerregeringen detta till känna,3. Målet om en halvering av den öppnaarbetslösheten (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken en halveringav den öppna arbetslösheten börjar med anför i ochslutar bort haföljande lydelse:Enligt utskottets uppfattning ärregeringens förslag till målsättning,att arbetslösheten skall halveras till , inte tillräckligt.Målsättningen säger inget om hur storden totala arbetslösheten, dvs. denöppna arbetslösheten plus de somsysselsätts i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, skall vara. Någon mer tydliglångsiktig målsättning anges inteheller. Bristerna i själva målsättningengör att regeringens politik leder tillatt en orimligt stor andel avarbetskraften kommer att vara sysselsatti arbetsmarknadspolitiska åtgärder sominte leder till nya arbetstillfällen sompå ett verksamt sätt bidrar till denekonomiska utvecklingen.Politiken måste därför, enligtutskottets mening, inriktas på atthalvera såväl den öppna arbetslöshetensom den totala arbetslösheten . Den öppna arbetslöshetenbör understiga och den totalaarbetslösheten bör understiga år2000.Vad utskottet här anfört i enlighet medyrkande 2 i motion Fi112 (mp) ochyrkande 5 i motion Fi117 (mp) och medanledning av motsvarande yrkanden imotionerna Fi109 (m), Fi110 (fp) ochFi113 (kds) vad gäller målet förarbetslösheten bör som sinmening ge regeringen till känna.Utskottet tolkar yrkandena 3 och 4 imotion Fi111 (v) så att Vänsterpartietgodtar regeringens angivande av måletför arbetslösheten. Av det anfördaframgår att utskottet avstyrker dessatvå motionsyrkanden.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande målet om en halveringav den öppna arbetslöshetenatt med avslag påproposition 1995/96:207 yrkande 2samt motion 1995/96:Fi111 yrkandena 3och 4 och med bifall till motionerna1995/96:Fi112 yrkande 2 och1995/96:Fi117 yrkande 5 samt medanledning av motionerna 1995/96:Fi109yrkande 2, 1995/96:Fi110 yrkande 2och 1995/96:Fi113 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om mål förarbetslösheten,4. Kontinuerlig rapportering omsysselsättningen m.m. (mom. 2)(), (),(), Per () ochBo Lundgren () anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken om sysselsättningen m.m.börjar med Utskottet vill med ochslutar med i motion A49 (m) bort haföljande lydelse:Utskottet vill med anledning av motionA49 (m) yrkande 55 anföra följande.Samtidigt som arbetslösheten är myckethög sker förändringar i arbetsmarknadensstruktur allt snabbare. Mot denbakgrunden ställs stora krav på val ochutformning av de åtgärder som måstevidtas för att pressa tillbakaarbetslösheten. Det är därvid viktigt,som framhålls i motion A49 (m), atteffekterna av vidtagna åtgärder förutvecklingen av den totalaarbetslösheten följs upp noggrant så attde kan förstärkas om detta skulle visasig vara nödvändigt.Regeringen bör med jämna mellanrum -t.ex. halvårsvis - för riksdagenredovisa en sådan uppföljning.Vad utskottet här anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Utskottet tillstyrker motion A49 (m)yrkande 55.dels att utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse:2. beträffande kontinuerligrapportering om sysselsättningen m.m.att med anledning av motion1995/96:A49 yrkande 55 och med avslagpå motion 1995/96:Fi115 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,5. Allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken (mom. 3)(), (),(), (),Per () och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken börjar med Den ekonomiskautvecklingen och slutar med Tabell 6Finansiellt sparande och offentligskuld bort ha följande lydelse:Det ekonomiska lägetEuropakonjunkturen fortsatt svagSåväl som har i sin senasteanalys av konjunkturläget reviderat nedprognoserna för tillväxten i fråni höstas. räknar man dockmed att förutsättningar finns för attEuropakonjunkturen skall vända redanandra . Drivkrafternaväntas vara ökad efterfrågan från ,samt Central- och Östeuropa.Dessutom är inflationen ochlöneökningarna låga, vilket antas skapaen bra grogrund för tillväxten. Detföreligger emellertid risk för attåterhämtningen inte infinner sig förrännästa år, bl.a. mot bakgrund av de högarealräntorna i flertalet europeiskaländer utom . Arbetslöshetenväntas dessutom vara oförändrat hög,vilket inverkar negativt på hushållensframtidstro. Det är ofrånkomligt att densvaga efterfrågetillväxten i påverkar den svenska ekonomin.Avmattningen håller tillbaka efterfråganpå svenska exportvaror.Svensk ekonomi i stagnationSedan regeringen lade fram sinapropositioner om åtgärder som syftartill lägre arbetslöshet har såväl redovisat nyabedömningar om den ekonomiskautvecklingen och läget påarbetsmarknaden. Båda förutser enförsämring av sysselsättningsläget.Under år 1996 bedöms antaletarbetstillfällen minska ocharbetslösheten öka. En blygsamförbättring förutses för mensammantaget bedöms läget påarbetsmarknaden vara sämre änår 1995. Den totala arbetslöshetenligger kvar kring 13 %.Den 26 juni redovisade Statistiskacentralbyrån (SCB) sin Indikatorer -Ekonomisk månadsöversikt ochIndustriförbundet sin 1996.Enligt SCB visar en samstämmigekonomisk statistik att försvagningen avkonjunkturen i - med förstatendensen på avmattning sommar -fortsatt . BNP underförsta kvartalet är endast 0,1 %högre än vilket kanlikställas med nolltillväxt i densvenska ekonomin under de tre senastekvartalen.Industriförbundets planenkät indikeraratt en vändpunkt i industrikonjunkturenkan låta vänta på sig under större delenav . Förutsättningarna för ensnar och stark omsvängning är mycketbleka. Dels låter en förstärktEuropakonjunktur vänta på sig - någraklara tecken på en förestående uppgångkan ännu inte skönjas -, dels är densvenska industrins konkurrenskraftslägepå väg att försämras dramatiskt.Arbetskraftskostnaderna per produceradenhet stiger nu snabbare i än ide flesta konkurrensländer, och denbetydande apprecieringen av kronan, somför kommer att hamna någonstansi intervallet jämfört med år1995, kommer att helt förändrakonkurrenssituationen. Storleken påapprecieringen kan jämföras medstorleken på deprecieringen under år1993 som var och utlöste enrekordartad exportboom.dels att utskottets yttrande underrubriken av den förda politikenbort utgå,dels att den del av utskottets yttrandesom under rubriken riktlinjerför den ekonomiska politiken börjar med Utskottet vill understryka och slutarmed yrkandena 1, 2 och 40 bort utgå,dels att utskottets yttrande som underhär nämnda rubrik börjar med ser och slutar med i motionFi110 (fp) bort ha följande lydelse:Riktlinjer för den ekonomiska politikenEnligt utskottets uppfattning kommerinte de åtgärder som regeringen med stödav föreslår och aviserar ipropositionerna 207 och 222 att medföraatt den totala arbetslösheten minskar.Utskottet känner stark oro förföljderna av den nu förda politiken. Enökad arbetslöshet kommer att leda tillsämre ekonomi, bristande självkänsla ochsociala problem för dem som drabbas.Arbetslösheten kostar oss alla mycket iform av lägre produktion och storautgifter, till exempel för vård ochomsorg.Nya verkliga arbetstillfällen måste gestillfälle att växa fram i dagens och imorgondagens företag. Den politik somSocialdemokraterna med stöd av Centernhar föreslagit räcker intetill. Utan en omläggning av politikenkommer den totala arbetslösheten attligga kvar på en oacceptabelt hög nivå.En grundläggande förutsättning för attpressa tillbaka arbetslösheten är entrovärdig och långsiktigt hållbarsanering av de offentliga finanserna.Därmed kan de fortfarande alltför högaräntorna bringas ned. Det förutsätter isin tur att tillväxten stärks och attbetydligt färre människor blir beroendeav offentliga insatser för sinförsörjning.Den ekonomiska politiken måste få ensådan inriktning att tillväxtkraftenstärks och förutsättningarna för nyaarbetstillfällen avsevärt förbättras.Enligt utskottets uppfattning börriksdagen därför ställa sig bakomföljande åtgärder.Fullständig enkelbeskattningFörslaget om att slopadubbelbeskattningen enbart för mindreoch medelstora företag räcker inte.Gränsdragningen kommer dessutom att ledatill snedvridningar. En av de avgörandenackdelarna med dubbelbeskattningen somgäller alla företag är att kapital låsesin i historiskt vinstrika företag tillnackdel för en fungerandekapitalförsörjning för nya och växandeföretag. Fullständig enkelbeskattningbör införas från den 1 januari 1997.Kraftigt lindrade regler för fåmansbolagDagens spärregler för så kalladefåmansaktiebolag är särskiltdiskriminerande för snabbväxande mindreföretag. Reglerna måste ändras från den1 så attkapitalavkastningen också i dessaföretag beskattas som kapitalinkomst.Riskkapitalavdraget bibehålls förfåmansbolagÄven i en miljö med enkelbeskattning kanett riskkapitalavdrag förbättraförutsättningarna förriskkapitalförsörjning till mindre ochmedelstora företag. Reglerna bör såledesbibehållas under i varje fall enfemårsperiod. De bör dessutom förbättrasbland annat genom att riskspridninggenom mellanhandsinstitut tillåts.Reglerna för avsättning tillperiodiseringsfonder urholkas inteRegeringen föreslår attreserveringsmöjligheten för framtidainvesteringar genom avsättning tillperiodiseringsfond begränsas. Detförsämrar situationen särskilt förmindre och medelstora företag. Förslagetbör därför inte genomföras.Reglerna för inbetalning avmervärdesskatt reformerasDe införda reglerna förbetalningen av mervärdesskatt innebäratt företag i många fall kan tvingasbetala mervärdesskatt trots att desjälva inte erhållit betalning frånkunder. De nya reglerna strider därförmot det allmänna rättsmedvetandet ochinnebär dessutom försämrad likviditetoch högre kostnader för företagen.Betalningstidpunkterna måste ändras såatt dessa effekter undanröjs.Arbetsgivarperioden i sjukförsäkringenbibehållsDen beslutade förlängningen avarbetsgivarperioden från 2 till 4 veckorutan motsvarande minskningar avarbetsgivaravgiften är, som regeringensjälv framhåller i sin proposition, attbetrakta som en ren skattehöjning. Denökar kostnaderna för att anställa ochsnedvrider också i övrigt. Beslutet börundanröjas.Royalty av patent beskattas somkapitalinkomstDet är viktigt att skapa en god miljöför innovatörer och uppfinnare. Det bördärför införas en möjlighet för den somhar royaltyinkomster grundade på patentatt få dessa attbeskattas som kapitalinkomst. Entidsbegränsad skattebefrielse förinkomster från nya patent bör övervägas.Inflationsskyddet får inte försämrasDen aviserade försämringen avinflationsskyddet innebär en fortsatturholkning av marginalskattereformen ochatt ytterligare ca 50 000 personer fårbetala marginalskatter på istället för ca 30 %.Marginalskattereformen återställsDen så kallade värnskatt som infördes år1995 innebar att marginalskatten höjdesmed för ungefär entredjedel av alla heltidsarbetande. Denmotverkar intresset för att skaffabättre kunskap och högre kompetens ochförsämrar dessutom arbetsutbudet. Denstatliga inkomstskatten bör sänkas till20 % redan den 1 januari 1997.Permanenta åtgärder för expansion itjänstesektornDen privata tjänstesektorn, särskilttill den del det gäller tjänster tillenskilda hushåll, påverkas mycketnegativt av de stora skattekilarna påarbete. I debatten finns olika förslagsom syftar till lägre eller slopadmervärdesskatt på tjänster,inkomstskatteavdrag, skattereduktionereller sänkta eller slopadearbetsgivaravgifter. Det finns ocksåförslag om att i införa enmodell motsvarande den som används iDanmark för vissa hushållstjänster.Regeringen aviserar en utredning omtjänstesektorns beskattning.Ambitionerna förefaller emellertid varaalltför snäva. Enligt utskottets meningbör en sådan utredning genomföras snabbtså att permanenta åtgärder kangenomföras .