bet · GK01JuU3 · 1996-11-14 00:00:00 — Förslaget bör kunnabehandlas av innan den nuaktuella lagstiftningen träder i kraft.Detta bör med anledning avmotionerna Ju5, Ju6 och Ju7 i denna delsom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 15bort ha följande lydelse:15. beträffande utredningskostnaderatt dels antar regeringensförslag till rättshjälpslag såvittavser 17 §, dels med anledning avmotionerna 1996/97:Ju5 yrkande 4,1996/97:Ju6 i denna del och1996/97:Ju7 yrkande 9 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,18. Juridiskt bistånd i vissautlänningsärenden (mom. 17)() anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 45 som börjar med Utskottetinstämmer och slutar med denna del bort ha följande lydelse:Utskottet anser att möjligheten attförordna offentligt biträde i vissautlänningsärenden behöver utvidgas. Detgäller bl.a. i frågor om förvarstagandeav barn och vid avvisning med omedelbarverkställighet. Utskottet anser vidareatt tidpunkten när offentligt biträdeförordnas av bör kunnatidigareläggas. Utskottet anser attregeringen bör återkomma tillriksdagen med erforderliga förslag. har anfört bör medanledning av motion Ju7 i denna del somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 17bort ha följande lydelse:17. beträffande juridiskt bistånd ivissa utlänningsärendenatt med anledning av motion1996/97:Ju7 yrkande 11 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,19. Överklagande till (mom. 18)() och ()anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 45 som börjar med Utskottet kan och slutar med del avstyrks bort haföljande lydelse:Utskottet konstaterar att mycketomfattande och allvarlig kritik harriktats mot förbrister i dess handläggning av olikaärenden. Utskottet kan därför inteacceptera förslaget att beslut i frågorom offentligt biträde skall överklagastill . Regeringen böråterkomma till med ett förslagsom tillgodoser vad utskottet anfört iså god tid att förslaget kan beredas avriksdagen innan den nu aktuellalagstiftningen träder i kraft. Detta börriksdagen med anledning av motion Ju7 idenna del som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 18bort ha följande lydelse:18. beträffande överklagande tillUtlänningsnämndenatt dels antar regeringensförslag till lag om ändring avutlänningslagen (1989:529) såvittavser 11 kap. 10 § första stycket,dels med anledning av motion1996/97:Ju7 yrkande 10 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,20. Överklagande av Utlänningsnämndensbeslut (mom. 19)() och ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 46 börjar med Utskottet, som och slutar med aktuell del bort haföljande lydelse:Utskottet menar att starka skäl avprincipiell natur talar för att beslut ifrågor som rör rättshjälp alltid skallkunna överklagas. Enligt utskottetsmening måste det därför vara möjligt attöverklaga de beslut i fråga omrättshjälp som fattas avUtlänningsnämnden som första instans.Regeringen får i återkomma tillriksdagen med nödvändiga lagförslag i sågod tid att förslagen kan beredas avriksdagen innan den nu aktuellalagstiftningen träder i kraft. Detta börriksdagen med anledning av motionernaJu4 och Ju5 som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 19bort ha följande lydelse:19. beträffande överklagande avUtlänningsnämndens beslutatt dels antar regeringensförslag till lag om ändring iutlänningslagen (1989:529) såvittavser 11 kap. 10 § andra stycket,dels med anledning av motionerna1996/97:Ju4 yrkande 2 och 1996/97:Ju5yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,21. Ersättningen tillrättshjälpsbiträden (mom. 21)() anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 47 som börjar med Utskottetkonstaterar och slutar med delavstyrks bort ha följande lydelse:Utskottet har kunnat konstatera attersättningen till rättshjälpsbiträdenhar stigit i snabb takt under senare år.Med tanke på att biträdeskostnadernautgör huvuddelen av kostnaderna förrättshjälpen finns det enligt utskottetsmening skäl att uppdra åt regeringen attundersöka om ersättningssystemet ärlämpligt utformat. I samband därmed böräven de allmänna advokatbyråernas rollses över. Regeringen bör redovisaresultatet av sina överväganden förriksdagen. Det får ankomma på regeringenatt ta ställning till hur dettalämpligen bör ske. Vad utskottet nu haranfört bör med anledning avmotionerna Ju5 och Ju918 i denna del somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 21bort ha följande lydelse:21. beträffande ersättningen tillrättshjälpsbiträdenatt med anledning avmotionerna 1996/97:Ju5 yrkande 6 och1996/97:Ju918 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.Regeringens lagförslag2.4 Förslag till lag om ändring iäktenskapsbalkenHärigenom föreskrivs i fråga omäktenskapsbalkendels att 18 kap. 4 § skall ha följandelydelse,dels att det skall införas en nyparagraf, 17 kap. 7 a §, av följandebetydelse.2.18 Förslag till lag om ändring ilagen (1972:260) om internationelltsamarbete rörande verkställighet avbrottmålsdomHärigenom föreskrivs i fråga om lagen(1972:260) om internationellt samarbeterörande verkställighet av brottmålsdomdels att 34 a § och 39 § skall haföljande lydelse,dels att det skall införas en nyparagraf, 27 §, av följande lydelse.Lagutskottets yttrande1996/97:LU1yNy rättshjälpslagTill justitieutskottetJustitieutskottet har den 15 oktober1996 beslutat att bereda lagutskottetoch socialförsäkringsutskottet tillfälleatt avgeyttrande över proposition 1996/97:9 Nyrättshjälpslag jämte de med anledning avpropositionen väckta motionerna1996/97:Ju4-Ju8 samt de under denallmänna motionstiden väckta motionerna1996/97:Ju810, 1996/97:Ju918 och1996/97:So425 yrkande 4.Lagutskottet har beslutat att avgeyttrande över dels det avsnitt ipropositionen som gäller rättshjälp ifamiljerättsliga angelägenheter (avsnitt10) jämte de motioner som berör dettaavsnitt (Ju7 yrkande 7 och Ju8), delsmotion Ju6 vari behandlas bl.a. fråga omrättshjälp vid skuldsanering.InledningRättshjälpslagen (1972:429) trädde ikraft . Rättshjälp enligträttshjälpslagen lämnas i form av allmänrättshjälp, rättshjälp åt misstänkt ibrottmål, rättshjälp genom offentligtbiträde samt rådgivning.Allmän rättshjälp kan lämnas tillfysisk person samt till dödsbon i enrättslig angelägenhet där det föreliggerbehov av sådant bistånd. Från dennahuvudregel finns flera undantag.Rättshjälp ges exempelvis inte förupprättande av äktenskapsförord. Vidareskall rättshjälp inte beviljas den sominte har ett befogat intresse av att fåsin sak behandlad. En ytterligarebegränsning är inkomstgränsen sominnebär att den som har en beräknadårsinkomst som överstiger sju basbelopp,, inte kan fårättshjälp. Gränsbeloppet kan dock höjasmed hänsyn till den rättssökandesförsörjningsbörda.Vid allmän rättshjälp betalar statenkostnaderna för framför allt juridisktbiträde men även kostnader för t.ex.bevisning. Däremot omfattas inteersättning för motpartsrättegångskostnader som den rättssökandekan tvingas att betala om han eller honförlorar en process. Sådana kostnaderfår den rättssökande alltså betalasjälv. Däremot kan motpartsrättegångskostnader betalas från enrättsskyddsförsäkring. Den som beviljatsrättshjälp är skyldig att betala enrättshjälpsavgift. Denna består av engrundavgift vars storlek är beroende avden rättssökandes ekonomiskaförhållanden samt en tilläggsavgift varsstorlek beror dels på de ekonomiskaförhållandena, dels på kostnaderna förrättshjälpen.Rättshjälp genom rådgivning kan omfattanästan alla slags rättsligaangelägenheter och får pågå under högsten timme. Rådgivning är öppen för allaoavsett inkomst och sker mot enfastställd avgift, som uppgår till 250kr för varje påbörjadfemtonminutersperiod. Avgiften kan ivissa fall sättas ned.Dagens rättshjälpssystem har av mångabeskrivits som komplicerat ochsvårtillgängligt. En särskildkomplikation som därvid påpekats är attdet existerar två parallella system -rättshjälp och rättskyddsförsäkringar -och att dessa i vissa fall överlapparvarandra. Systemet i sin helhet ansesdessutom inte ge den enskildetillräckliga incitament att hålla nerekostnaderna. Statens kostnader uppgårtill omåret, varav avserallmän rättshjälp. Med hänsyn till debesparingskrav som gäller på allasamhällsområden för att stärka deoffentliga finanserna har det ansettsangeläget att överväga vilka besparingarsom kan göras också på rättshjälpensområde.Mot denna bakgrund tillkallades år 1993en särskild utredare med uppdrag att seöver rättshjälpslagen. Utredningen, somantog namnet 1993 årsrättshjälpsutredning, lade i augusti1995 fram betänkandet (SOU 1995:81) Nyrättshjälpslag och andra bestämmelser omrättsligt bistånd. Betänkandet harremissbehandlats och ligger till grundför förslagen i förevarande proposition.I propositionen föreslår regeringenbl.a. en ny rättshjälpslag. Förslagetsyftar till förenklingar och ökadöverskådlighet samt besparingar förstaten. En väsentlig nyhet är atträttshjälpen skall vara subsidiär tillrättsskyddsförsäkringar. Den som har enrättsskyddsförsäkring, eller - undervissa närmare angivna förutsättningar -borde ha haft en försäkring som täckerden aktuella angelägenheten skall intefå rättshjälp. Rådgivning föreslås blien inledning till rättshjälp och skallkunna pågå i upp till två timmar.Inkomstgränsen för rätt till rättshjälpföreslås sänkt till 210 000 kr.Avgörande för om rättshjälp beviljasskall vara om den rättssökande har behovav biträde. Vidare föreslås en ny regelsom innebär att prövning alltid skallgöras av om det är rimligt att statenbidrar till kostnaderna i det enskildafallet. Förmånen av biträde begränsastill att avse högst 100 arbetstimmar.Under vissa förutsättningar skall taketkunna överskridas.Den nya lagstiftningen, som föranlederföljdändringar i ett stort antal lagar,föreslås träda i kraft den 1 december1997.Rättshjälp i vissa familjerättsligaangelägenheterFörslaget till ny rättshjälpslaginnefattar väsentliga ändringar i frågaom möjligheterna till rättshjälp ifamiljerättsliga angelägenheter som rörbodelning, underhåll ochäktenskapsskillnad.Bodelning kan enligt äktenskapsbalkenäga rum såväl inom äktenskapet som vidäktenskapsskillnad och dödsfall. Enligtlagen (1994:1117) om registreratpartnerskap gäller detta ävenregistrerade partnerskap. Bodelningmellan sambor kan, enligt lagen(1987:232) om sambors gemensamma hem,ske när ett samboförhållande upphör, omnågon av samborna begär det eller när enav samborna avlidit. Detsamma gällerenligt lagen (1987:813) om homosexuellasambor även vid upplösning av ett sådantsamboförhållande.Om parterna inte kan komma överens omhur boet skall skiftas kan domstol påendera partens begäran utse enbodelningsförrättare. Denne harbefogenhet att tvångsskifta egendomen.En sådan tvångsvis genomförd bodelningkan klandras av parterna.Bodelningsförrättaren har rätt tillskäligt arvode och ersättning för sinakostnader. Parterna svarar gemensamt förbetalningen.Enligt 8 § första stycket 7rättshjälpslagen får allmän rättshjälpinte beviljas i angelägenhet rörandebodelning, om det inte med hänsyn tillboets beskaffenhet och makarnas ellersambornas personliga förhållanden finnssärskilda skäl för rättshjälp. Av 9 §andra stycket 7 rättshjälpslagen framgåratt staten betalar kostnaderna för enbodelningsförrättare endast i de falldenne har förordnats av domstol attverkställa bodelning mellan makar ianledning av äktenskapsskillnad ellermellan sambor av annan anledning än attden ene sambon avlidit. Rättshjälpbeviljas således inte för exempelvis enbodelning under ett äktenskap. Rättentill biträde enligt rättshjälpslagen ärbegränsad på så sätt atträttshjälpsbiträde bara kan förordnasvid av bodelning och inte iandra angelägenheter som rör bodelning.Dessa förhållandevis begränsademöjligheter att få rättshjälp vidbodelning, särskilt när det gällerbodelningsförrättare, har kritiserats iolika sammanhang (se bl.a. bet.1993/94:JuU20).Enligt regeringens mening finns detinte skäl att överväga en utvidgning sominnebär möjlighet till rättshjälp medrättshjälpsbiträde i bodelningsärenden.Rättshjälp med biträdeshjälp skallliksom endast beviljasvid av bodelning (10 § förstastycket 8). Regeringen anser dock attdet även finns andra situationer där detbör finnas möjlighet att få någon formav bistånd vid bodelning. En sådansituation kan föreligga när den make somsitter kvar i boet vägrar att medverkatill bodelning och den andra makendärför inte kan få ut sinatillhörigheter och inte heller i övrigthar medel att bekosta en bodelning.I propositionen föreslås att en ny formav bistånd införs vid bodelning.Biståndet innebär att ersättning tillbodelningsförrättare för högst femtimmars arbete kan betalas av allmännamedel. En bestämmelse härom föreslås bliintagen i 17 kap. somen ny 7 a §. Den föreslagna bestämmelseninnebär att rätten kan besluta om ens.k. Ett sådantbeslut innebär att ersättning tillbodelningsförrättare betalas av allmännamedel om den make som har gjort ansökanvid bodelningen tillskiftas egendom tillett värde som understiger . Iannat fall får bodelningsförrättarenrätt till ersättning av makarna enligtde regler som gäller i allmänhet vidbodelning. Ansökan, som endast kan görasav någon av makarna, skall bifallas omdet är skäligt med hänsyn till makensekonomiska och personliga förhållandensamt omständigheterna i övrigt. Denföreslagna bestämmelsen förutsätts iförsta hand bli tillämplig när den makesom sitter kvar i boet vägrar attmedverka till bodelningen och den andramaken därför inte kan få ut sinatillhörigheter och inte heller i övrigthar egna medel eller inkomster attbekosta en bodelningsförrättare. Genomnuvarande hänvisningar i lagen omregistrerat partnerskap, lagen omsambors gemensamma hem och lagen omhomosexuella sambor blir bestämmelsentillämplig även för registrerade partneroch sambor.När det gäller underhållsbidrag tillbarn uppställs det inga särskildakrav för att få rättshjälp. Ipropositionen föreslås att rättshjälp iangelägenhet som rör underhåll till barnskall ges endast när det finns särskildaskäl (11 § 2). Sådana skäl kan t.ex.vara att det underhållsstöd som lämnasav staten inte är tillräckligt, attutländsk rätt skall tillämpas eller attärendet i övrigt rör internationellaförhållanden.Rättshjälp i angelägenheter som röräktenskapsskillnad ges oavsett omdet föreligger några särskildaomständigheter eller inte. Även närmakarna är ense och gemensamt ansöker omäktenskapsskillnad kan rättshjälp ges. Isådana fall ersätts biträdet enligt ensärskild taxa som gäller för målangående äktenskapsskillnad eftergemensam ansökan. Taxan motsvarar knappttre timmars arbete i direktdömda mål ochknappt i mål med betänketid.Om ett mål krävt avsevärt mer arbete ännormalt kan taxan frångås. I mål omäktenskapsskillnad efter gemensamansökan skall enligt 31 b §rättshjälpslagen i de fall endast denena maken har rättshjälp den andraåläggas att betala hälften avrättshjälpskostnaderna. Han eller hon ärdock inte skyldig att betala mer än vadsom svarar mot den grundavgift somskulle ha gällt om rättshjälp beviljats.Dessutom är denne make inteersättningsskyldig om han eller hon haftkostnader för eget biträde eller detannars skulle vara oskäligt med hänsyntill omständigheterna. Om summan av vaden make skall betala enligt dennabestämmelse och den rättssökandesrättshjälpsavgift överstiger kostnadernaför rättshjälpen skall den överskjutandedelen återbetalas av staten till denrättssökande.I propositionen föreslås att rättshjälpi angelägenheter som röräktenskapsskillnad och därmedsammanhängande frågor får beviljasendast när det finns särskilda skäl (11§ 1). Sådana skäl kan vara attförhållandena är mer komplicerade ännormalt och att saken därför inte kanlösas med en mindre omfattandebiträdesinsats än vad som i dagmotsvaras av taxan vidäktenskapsskillnad efter gemensamansökan, eller omkring utöverrådgivning. Vidare föreslås att de ovanredovisade bestämmelserna omkostnadsansvaret vid gemensam ansökan omäktenskapsskillnad (31 b §rättshjälpslagen) tas bort. Om två makaransöker gemensamt om äktenskapsskillnadoch den ene har rättshjälp skall alltsåden andre inte åläggas att betala någondel av rättshjälpskostnaderna.De föreslagna inskränkningarna imöjligheten att få rättshjälp ifamiljerättsliga angelägenheterkritiseras i två motioner. m.fl. (fp) yrkar i motion Ju8 attriksdagen skall avslå propositionen(yrkande 1). Vidare yrkastillkännagivanden om vissa ändringar iden nuvarande rättshjälpslagen (yrkande2) och en ny utredning om hurrättshjälpen skall vara utformad iframtiden (yrkande 3). I motionen anförsatt förslaget i denna del främst kommeratt drabba lågavlönade kvinnor som intefår samma möjligheter till kvalificeradhjälp i samband med familjeseparationersom sina män. Det underläge som mångakvinnor har kommer således,enligt motionärernas mening, attförstärkas. Motionärerna anför vidareatt förslaget kan medföra ökadesamhällskostnader genom att antalettvister på det familjerättsliga områdetkommer att öka och bli mer kompliceradenär parterna inte får tillgång tilljuridiskt biträde. Kostnaderna kandärför komma att vältras över pådomstolarna. Därtill kommer att tvistermellan föräldrar kan ha negativaeffekter för barnen och fåsamhällsekonomiska konsekvenser. Enligtmotionärernas mening är det inteklarlagt att inskränkningarna imöjligheterna till rättshjälp i sambandmed familjeseparationer ger dekostnadsbesparingar som regeringenförutsätter. I stället bör debesparingar som anses nödvändiga till endel kunna uppnås genom en uppstramningav den nuvarande lagen. Vidare ansermotionärerna att en ny utredning börgöras på sikt.I motion Ju7 yrkar m.fl.(v) att skall avslå förslagetsåvitt gäller inskränkningen imöjligheter till rättshjälp iangelägenheter som röräktenskapsskillnad - 11 § 1 (yrkande 7).Motionärerna pekar på att enäktenskapsskillnad är en mycketingripande händelse på såväl detpersonliga som ekonomiska planet. Helafamiljen är beroende av de övervägandenoch beslut som fattas i samband med enseparation. Det är därför, enligtmotionärernas mening, angeläget attparterna på ett tidigt stadium fårtillgång till kvalificerat juridisktbistånd så att de får ett rättsligtunderlag för de bedömningar som skallgöras. Om båda parter får tillgång tilljuridiskt bistånd och hjälp att pårättslig grund lösa de problem somuppkommer ökar givetvis möjligheternaatt komma överens i olika frågor. Eninskränkning i rätten till rättshjälptorde med säkerhet öka antalet mål idomstolar och därmed höja kostnadernaför samhället. Nuvarande regler innebäratt även den ekonomiskt svagare,vanligtvis kvinnan, kan få sammakvalificerade juridiska bistånd ochbeslutsunderlag som den part som harmöjlighet att själv betala sinaadvokatkostnader.Enligt lagutskottets mening måste deföreslagna ändringarna ses mot bakgrundav att statens kostnader för rättshjälpi angelägenheter rörandeäktenskapsskillnad och därmedsammanhängande frågor uppgår till 26 %av de totala kostnaderna för denallmänna rättshjälpen. Kostnaderna förangelägenheter som endast röräktenskapsskillnad efter gemensamansökan utgör, enligt vad som anges ipropositionen, av de totalakostnaderna. Eftersom de kostnader somkan relateras till mål och ärenden omäktenskapsskillnad och därmedsammanhängande frågor utgör en så stordel av de totala kostnaderna förrättshjälp, är det ofrånkomligt att deönskvärda besparingarna leder till vissabegränsningar i möjligheterna tillallmän rättshjälp i dessa ärenden. Enrimlig utgångspunkt måste därvid, enligtutskottets mening, vara att enavgränsning kommer till stånd på detsätt som föreslås i propositionen så atträttshjälp inte beviljas i ärenden därnågon egentlig tvist inte föreligger ochdär förhållandena inte är särskiltkomplicerade. I sådana ärenden därrättsordningen tillhandahåller en vissordning för att lösa konflikter i syfteatt undvika processer bör utgångspunktendessutom vara att rättshjälp inte börkomma i fråga förrän den anvisadeordningen för konfliktlösning i vartfall prövats. I sådana ärenden som detnu är fråga om torde, enligt utskottetsmening, behovet av juridisk hjälp kunnatillgodoses genom rådgivning av enadvokat eller biträdande jurist på enadvokatbyrå som enligt förslaget fårpågå . Regeringen harockså, enligt vad som uppges ipropositionen, för avsikt att låtaDomstolsverket utarbeta klara ochtydliga blanketter och skriftliginformation i syfte att underlätta förparterna att själva kunna göra vissabedömningar inför en äktenskapsskillnad.För att rätt kunna bedöma effekterna avde föreslagna begränsningarna imöjligheterna till rättshjälp ifamiljerättsliga angelägenheter anserutskottet att det är nödvändigt att vägain att reformarbetet på familjerättensområde präglatsav strävanden mot att undvika tvisteroch rättsliga processer i domstolar. År1990 fattade beslut om vissaändringar i bl.a. reglerom vårdnad och umgänge (prop. 1990/91:8,bet. Lagändringarna, som trädde ikraft , syftade särskilttill att underlätta en utveckling motatt föräldrarna i större utsträckningskall ta ett gemensamt ansvar för barnetoch själva komma överens om hur vårdnads-och umgängesfrågor skall lösas. De nyareglerna innebär att s.k.samarbetssamtal i vårdnads- ochumgängesfrågor skall erbjudas föräldrari alla kommuner. Vidare kan domstolen iett mål om vårdnad och umgänge tainitiativ till att samarbetssamtalkommer till stånd. Även föräldrabalkensregler om gemensam vårdnad ändrades.Gemensam vårdnad skall numera komma ifråga inte bara när föräldrarna är enseom det utan också då ingen av demutesluter denna vårdnadsform. Ogiftaföräldrar kan få gemensam vårdnad genomanmälan till socialnämnden i samband medatt faderskapet fastställs. Endast försådana fall då gemensam vårdnad inte äraktuell, skall domstolen liksom tidigareavgöra frågan vem av föräldrarna somskall ha vårdnaden efter vad som är bästför barnet. I det familjerättsligaregelsystemet är det numera självklartatt barnets bästa sätts i centrum. Den 1januari infördes uttryckligabestämmelser i om barnsrätt att komma till tals i mål ochärenden om bl.a. vårdnad och umgänge.Enligt vad som redovisats avVårdnadstvistutredningen ibetänkandet (SOU 1995:79) Vårdnad,boende och umgänge har lagändringar fallit väl ut. Utvärderingenvisar att samarbetssamtal är ett brainstrument för att lösavårdnadskonflikter och att de utnyttjasi stor utsträckning. avalla föräldrar som separerade år 1993hade, enligt vad utredningen redovisar,kontakt med i samband meden separation eller skilsmässa. Samtalenhar lett till att föräldrar i alltstörre utsträckning kommer överens omvårdnad och umgänge. Särskiltsamarbetssamtal före ettdomstolsförfarande har gett bra resultatmed liten resursåtgång. avdessa samtal ledde till att föräldrarnakom överens. Föräldrar som i andrasammanhang inte tar kontakt medsocialtjänsten gör det när de behöverråd och stöd i samband med en separationeller skilsmässa. Samarbetssamtalen harmedfört att antalet vårdnads- ochumgängestvister minskat. Utvärderingeninnehåller även en samhällsekonomiskanalys. Denna visar, anför utredningen,att samarbetssamtalen ärsamhällsekonomiskt lönsamma. Härtillkommer enligt utredningen kvalitativaeffekter, som påverkan på barns ochföräldrars hälsa och livskvalitet iövrigt. För att öka användningen avsamarbetssamtal rekommenderarutredningen att får iuppdrag att sprida information om denservice som kommunerna kan ge.Kommunerna bör arbeta med att stärkakompetensen hos den personal som arbetarmed samarbetssamtal. För att lyfta framsamarbetssamtalen och markera attföräldrar skall försöka lösa sinatvister om barnen genomsamförståndslösningar innan rättsligaåtgärder vidtas, föreslår utredningenatt det i 6 kap. införsen bestämmelse som erinrar om dennamöjlighet.