bet · GK01KrU1 · 1996-12-03 00:00:00 — I fem länfinns särskilda tjänster somhembygdskonsulenter vid länsmuseerna.Konsulenterna står helt tillhembygdsförbundets förfogande medadministration, rådgivning,kursverksamhet etc. I några län bidrarlandstingen med medel förkonsulentverksamhet. I andra länerhåller hembygdsföreningarna endast ettsporadiskt offentligt stöd, t.ex. vidpublicering av en bok om hembygden. ISkåne har en särskild modell valts,innebärande att Hembygdsförbundär huvudman för landsantikvarien iMalmöhus län. Landsantikvarietjänsten,som är helt fristående från museerna ilänet, finansieras av länslandsting. Under landsantikvarien finnstvå halvtidstjänster somhembygdskonsulent, varav den ena ärplacerad i och den andra iKristianstads län. En annan modell harvalts för , där enhembygdsgrupp finns inom länsmuseet.Gruppen består av ämnesspecialister inomden regionala museiverksamhetenssamtliga verksamhetsområden församverkan med länets hembygdsförbund ochhembygdsföreningar. Hembygdsgruppenssammansättning är unik för landet ochdess arbetsätt byggs uppi nära samråd med hembygdsrörelsen.Någon entydig bild av hur stödet tillhembygdsrörelsen ochkonsulentverksamheten är uppbyggt finnssåledes inte.Sveriges Hembygdsförbundsriksorganisation omfattar 26hembygdsförbund, till vilka ett stortantal lokala hembygdsföreningar äranslutna. villmedverka till att föra den svenskabygdetraditionen vidare och spridakännedom om hembygdstanken både pålandsbygden och i städerna. Verksamheteninom hembygdsrörelsen bedrivs tillstörsta delen ideellt och går ut på attfrämja hembygdens kultur och verka förvården av natur, landskap och miljö. Ihembygdsrörelsens uppgifter ingår attt.ex. samla och förmedla kunskap omkulturarvet, påverka opinionen ibevarandefrågor, bevaka natur- ochmiljöfrågorna, verka för ökadkulturturism och ekoturism m.m.Enligt utskottets uppfattning ärhembygdsrörelsens engagemang synnerligenbetydelsefullt för uppgiften att bevaraoch hålla kulturarvet levande och attbygga upp en känsla för den lokalaidentiteten. Hembygdsrörelsen har ocksåbetydelse för kultur- ochlandsbygdsturismen och för den regionalautvecklingen. Rörelsen får sin särskildastyrka genom att den bärs upp av mångaeldsjälar.Då det gäller motionskraven på ettstatligt stöd till verksamheten medlänshembygdskonsulenter vill utskotteterinra om att det redan inom ramen fördet nuvarande regionala museistödet ärmöjligt för länsmuseerna att stödja ensådan verksamhet. Så sker också - somvisats - vid några regionala museer.Erfarenheterna från samarbetet är godabåde från länsmuseerna ochhembygdsrörelsen. Det ankommer påKulturrådet att fastställa antalet stöd-enheter för de regionala museerna ienlighet med vissa angivna kriterier,som bl.a. avser kulturmiljöarbetet.Utskottet utgår från att det bör varamöjligt för de regionala museerna att -på det sätt som sker i många län -även i fortsättningen, inom ramen fördet reformerade stödet, biståhembygdsrörelsen i dess strävan attadministrera och samordna verksamhetenregionalt.Utskottet vill i sammanhanget tilläggaatt en särskild satsning gjortspå hembygdsrörelsen inom ramen för dets.k. , ett projekt sombl.a. syftar till att räddamuseisamlingar. (SESAM-projektetredovisas även i följande avsnitt idetta betänkande.) Härigenom harlänsmuseerna fått möjlighet att anställaminst en person under för attta hand om hembygdsföreningarnassamlingar. Arbetet utförs av ungaarbetslösa akademiker som utbildassärskilt för uppgiften.Med hänvisning till det anförda anserutskottet att de aktuella motionernainte bör föranleda något initiativ frånriksdagen. Motionerna avstyrks.12.3 Handlingsprogram om kulturarv ochfrämlingsfientlighet (prop. 3 avsnitt14.2)I kulturpropositionen informerarregeringen om att den ibudgetpropositionen föreslår att 1miljon kronor skall anvisas för bidragtill institutioner som vill arbetaaktivt med frågor som rör kulturarv ochfrämlingsfientlighet (anslaget A 2Bidrag till allmän kulturverksamhet,utveckling samt internationelltkulturutbyte och samarbete).Utskottet hänvisar till propositionen,där skälen för förslaget redovisas(s. 129-130). Utskottet vill understrykavikten av att institutionerna inomkulturarvssektorn medverkar i kampen motrasism och främlingsfientlighet.Därvidlag bör handlingsprogrammetKunskap som kraft, som utarbetats avStatens historiska museum, kunna varatill god hjälp.12.4 SESAM - öppna museisamlingarna(prop. 3 avsnitt 14.3)I propositionen lämnas en redovisning avSESAM-projektet, en satsning påsammanlagt för attbevara och öppna kulturskatterna imuseer, arkiv etc. Samtliga projekt somtilldelats medel skall vara avslutadesenast vid utgången av . SESAMtorde då ha skapat sysselsättning åtcirka 400 unga, arbetslösa akademikeroch hantverkare.I propositionen anges att aktualiserar inte bara frågorom samlingarnas fysiska status utanockså om deras innehåll. Bl.a. anförsatt det är väsentligt att fundera kringsjälva samlandet och dokumentationen.Vad är det för utgångspunkter som styrtoch ännu styr detta arbete? Vilkagruppers kulturarv är det man valt attbevara i det förflutna och vilkagruppers kulturarv är det som lyfts frami utställningar och annanprogramverksamhet ? Hur serluckorna ut? Det är - menar regeringen -av stor vikt att arbetet med kulturarvetkopplas till en analys ur olika socialaperspektiv, t.ex. med utgångspunkt iteman som klass, kön, kulturell bakgrundoch generation, så att olika grupperskulturarv dokumenteras, bevaras ochförmedlas till allmänheten. Vidare ärdet nödvändigt att varje museumupprättar en tydlig insamlingsplan ochatt överenskommelser museer emellankommer till stånd så att inte onödigadubbleringar eller ödesdigra luckor isamlingarna uppstår. InomKulturdepartementet pågår ett arbete medatt ta fram ett förslag som skall gemuseerna möjlighet att också avföraföremål ur samlingarna.Utskottet har inte något att erinra motde bedömningar som görs i propositionen.Utskottet behandlar i detta sammanhangfyra motionsyrkanden som rör frågor ombildvård.Två motionsyrkanden syftar till att etts.k. SESAM-projekt för foto och filmskall påbörjas. Motionärerna bakommotion Kr283 (c) anser att en kraftfullsatsning bör göras för att bevara ochtillgängliggöra den fotografiska bilden(yrkande 18). Liknande synpunkterframförs av motionären bakom motionKr210 (s) som även framhåller attvårdbehoven är omfattande när det gällerfoto och film.Nordiska museet är ansvarsmuseum förkulturhistoriskt fotografi. Fotorådetmed representanter för museer, arkiv ochbibliotek samt vidNordiska museet har upprättat enbevarandeplan och lägesrapport, benämndMot glömskans tyranni, i vilken ettkonkret förslag presenteras till ennationell bevarandeplan för svensktfotografi. Planen som under hösten 1996är ute på remiss avser den historisktviktiga stillbilden. I planenkonstateras att det även finns ett stortbehov av en bevarandeplan för film ochvideo. Bl.a. föreslås att SESAM-satsningen, som redovisats i ettföregående avsnitt i detta betänkande,skall följas av ett s.k. FOTO-SESAM.FOTO-SESAM skulle innebära en omfattandesatsning på att bevara, vårda ochtillgängliggöra de fotografiskasamlingarna i museer och arkiv. Bl.a.föreslås att ett vård- ochkonserveringsprojekt skall startas.Utskottet delar uppfattningen ibevarandeplanen att fotografier utgör enviktig del av vårt kulturarv som måstebevaras för framtiden. Fotografiet sominformationsbärare och historisktdokument är - som det sägs i planen -lika betydelsefullt som andra historiskadokument och föremål på museer, arkivoch bibliotek.Utskottet anser emellertid att vårdenav fotosamlingarna i första hand börrymmas inom ramen för museernas,arkivens och bibliotekens ordinarieanslag. Utskottet är således inte berettatt tillstyrka ett FOTO-SESAM i enlighetmed motionsyrkandena. Utskottet vill isammanhanget understryka vikten av attFotosekretariatet utarbetar riktlinjerför gallring, något som också föreslås ibevarandeplanen. Motionerna avstyrks.I två motioner, nämligen motion Kr233(s) och motion Kr273 (c), föreslås attskyndsamma åtgärder skall vidtas för attsäkerställa den bildvårdandeverksamheten i Ulriksfors. I bådamotionerna föreslås att verksamheten iUlriksfors i skallpermanentas och finansieras antingengenom att museerna tilldelas öronmärktaanslag för att köpa vårdtjänster ellergenom att verksamheten får ett egetanslag.År 1991 startade ett utvecklingsprojektför bildhantering och bildvård iUlriksfors i , lett av Nordiskamuseet i samarbete med . Syftet var att rationellt ordna,vårda, registrera och digitaliserafotografier. Möjligheter skullehärigenom skapas för landets museer attköpa olika bildvårdstjänster. Under år1994 omvandlades Svensk Bildvård till enekonomisk förening med länsmuseerna iJämtland, och somhuvudmän. Svensk Bildvård utför olikabildvårdstjänster, såsom rengöring,omkuvertering, kopiering, registreringm.m. Genom särskilda regional- ocharbetsmarknadspolitiska medel harverksamheten kunnat drivas.Utskottet anser att det är en värdefullverksamhet som bedrivs i Ulriksfors föratt bevara kulturarvet. Det får i förstahand ankomma på de tre huvudmännen attsvara för finansieringen avverksamheten. Utskottet är positivt tillatt arbetsmarknadsmedel används förverksamheten. Genom att förenaambitionerna inomarbetsmarknadspolitiken med dem inomkulturpolitiken kan viktiga behov bättretillgodoses. Utskottet är inte berettatt på det sätt som motionärernaföreslår begränsa dispositionsrätten avde statliga medel som tilldelasmuseerna. Utskottet är inte hellerberett att föreslå att anvisaett särskilt anslag för verksamheten iUlriksfors. Motionerna avstyrks.12.5 Museer och utställningar (prop. 3avsnitt 14.4)En översiktlig redovisning av detsvenska museiväsendets uppbyggnad lämnasi kulturpropositionen (s. 133-134).12.5.1 Inriktningen på de framtidainsatserna för museiområdet (prop. 3avsnitt 14.4.1)Regeringen bedömer att statens framtidainsatser bör syfta till att- stärka museernas förankring isamhällslivet,- inrikta museernas inre verksamhetmot förbättrad vård och registrering avföremålsbestånden,- inrikta museernas yttre verksamhetmot större spridning och delaktighet,- koncentrera redovisningen avverksamheten till kvalitet ochomvärldseffekter.Bl.a. konstaterar regeringen att detfinns vissa eftersläpningar vad gällerregistrering och vård av samlingarna. IT-utvecklingen skapar nya förutsättningarför överblick och möjliggör därmed eneffektivare prioritering av insatserna.Regeringen hänvisar till Utredningen omen strategi för kulturinstitutionernasanvändning av informationsteknik (dir.1995:129) som har till uppgift att bl.a.finna öppna tekniska system försystematisering och katalogisering avinformation på ett sätt som sätteranvändarvänligheten i centrum.Informationens geografiska placeringblir genom tekniken mindre viktig föranvändarna (se även avsnitten 12.6.1 och14.2 i detta betänkande). Regeringenredovisar också att de statliga museernaoch länsmuseerna skall få tillgång tilluniversitetens datanätsystem, SUNET,något som kommer att göra museernasinformation mer åtkomlig för mångaanvändare.Utskottet har inte något att erinra motregeringens bedömning rörandeinriktningen på de framtida statligainsatserna på museiområdet och finneratt de ligger väl i linje med de mål förkulturpolitiken som utskottet föreslår iavsnitt 2.3 i detta betänkande.Vad beträffar målet ombildningssträvanden vill utskottet idetta sammanhang erinra om att också denstatliga (SOU 1994:51)framhöll bildningen i den definition avett museum som finns i utredningen:Ett museum är en del av samhälletskollektiva minne. Museet samlar in,dokumenterar, bevarar och levandegörföremål och andra vittnesbörd ommänniskors kultur och miljö. Detutvecklar och förmedlar kunskap ochbjuder upplevelser för alla sinnen. Detär öppet för allmänheten och medverkar isamhällsutvecklingen. Museets syfte ärbildning för medborgarna.12.5.2 Strukturen på museiområdet (prop.3 avsnitt 14.4.2)Regeringen bedömer att strukturen påmuseiområdet bör utvecklas så attregeringen får bättre underlag föröverblick och styrning. Regeringen angervidare att den kommer att övervägafrågan ytterligare i ett vidaresammanhang. Bl.a. anförs att det ärangeläget att överväga Kulturrådetsuppgifter nu och i ett längre perspektivi förhållande till museiområdet motbakgrund av de brister som kunnatkonstateras. Inom rådet bör ökad viktläggas på dessa frågor samt på samspeletmed i avvaktan påatt regeringen tar ställning till en merlångsiktig lösning som också måstebeakta de uppgifter som ligger påansvarsmuseer och olika samverkansorgan.Motionärerna bakom motion Kr17 (fp)anser att det redan nu finnstillräckligt med underlag för ett snabbtbeslut i fråga om ledningsstrukturen påmuseiområdet (yrkande 20).Den nuvarande ledningsstrukturen påmuseiområdet har - som motionärernakonstaterar - diskuterats av såvälMuseiutredningen som Kulturutredningen.I likhet med motionärerna anserutskottet att det är nödvändigt attfrågan får en lösning. Medutgångspunkt i vad som anförs ipropositionen utgår utskottet från attregeringen redan under nästa åråterkommer till med sinaförslag beträffande ledningsstrukturenpå området. Utskottet anser därför attdet inte är påkallat med någonriksdagens åtgärd med anledning avmotionsyrkandet, som således avstyrks.12.5.3 (prop. 3 avsnitt12.2)Utskottet har i det föregående närmareredovisat regeringens planer på attutarbeta ett handlingsprogram förarkitektur och formgivning (avsnitt10.3). Staten har ett stort ansvar föratt stimulera en mer kvalitativtinriktad arkitektur och formgivning.Staten är byggherre, normgivare,utbildare och bör också vara den somstimulerar utvecklingen. Intresset förhög kvalitet inom arkitektur,formgivning och offentlig miljö börstärkas och breddas. Kunskapen omarkitekturområdet, däribland desskonstnärliga villkor, behöver breddasoch fördjupas för att möjliggöra ettökat deltagande i debatt ochbeslutsfattande om vår byggda miljö.Arkitekturmuseet bör spela en centralroll i detta arbete. Museet kommer år1998 att flytta in i nya lokaler medstora utställningsytor på iStockholm.I budgetpropositionen föreslårregeringen att iStockholm engångsvis skall tillförassärskilda medel om två miljoner kronorför produktion av en basutställning somgör kunskapen om arkitekturens ochbyggandets historiska, konstnärliga ochtekniska utveckling tillgänglig för enbred allmänhet. Anslaget förArkitekturmuseum ökas dessutom med1 , en förstärkning sommotiveras med att det är angeläget attmuseet får möjligheter att bedriva enverksamhet som svarar mot de nyalokalernas möjligheter och som kan bidratill att tillgodose behovet av ökadkunskapsspridning bland allmänheten inomarkitekturområdet.Utskottet behandlar frågan ommedelstilldelning under avsnitt 23 idetta betänkande.12.5.4 (prop. 3 avsnitt12.3)I kulturpropositionen föreslås attRöhsska museet i , landets endaspecialmuseum för konsthantverk ochformgivning, skall få ett nätverks-ansvar för nutida konsthantverk ochformgivning. I budgetpropositionen förår 1997 föreslår regeringen att museetskall tilldelas särskilda medel,nämligen , för att kunnafullgöra nätverksuppdraget.Möjligheterna att kontinuerligt visa detbästa av såväl inhemsk som utländskformgivning och konsthantverk ärangelägna för formgivningsområdetsutveckling i landet, anför regeringen.Utskottet behandlar frågan ommedelstilldelning i ett senare avsnitt idetta betänkande (avsnitt 23).I en motion, nämligen motion Kr253(fp), föreslås att skallbli ansvarsmuseum inom sitt område,konsthantverk och formgivning.Utskottet vill inledningsvis erinra omatt begreppet ansvarsmuseum etableradesgenom beslut om decentrala museernas uppgifter och ansvar(prop. 1986/87:97, bet. KrU 1986/87:21,rskr. 1986/87:342). Bl.a. fastslogs attde centrala museerna borde överblickasamlingar av samma slag i landet,tillhandahålla och förmedlaexpertkunskaper, bedrivautvecklingsarbete och företrädaämnesområdet inom och utommuseiväsendet. Fem av de centralamuseerna fick i uppgift att varaansvarsmuseer, nämligen bland dekulturhistoriska museerna Statenshistoriska museum, ochdåvarande (sedermerabenämnt - ),inom området konst Statens konstmuseeroch inom området naturhistoriaNaturhistoriska . Dessamuseers särskilda ansvar skulle avseledning av erforderlig samordning inomresp. del av mu-seiväsendet. Dessutomskulle ansvarsmuseerna företräda sinaområden gentemot andra samhällsområden.I kulturpropositionen anförsbeträffande förslaget att museetskall få ett nätverksansvar att ettnätverk för samverkan mellan befintligainstitutioner, såväl museer som andra,bör byggas upp. Ökad samverkan kanenligt regeringen leda till gemensammasatsningar, samordning av utställningar,vandringsutställningar m.m., vilket börkunna bidra till att stärka intressetför formgivning och konsthantverk hos enbredare allmänhet.Utskottet anser att det är viktigt attden resurs som utgör påkonsthantverks- och formgivningsområdettas till vara nationellt. Det är därförglädjande att regeringen, på grundval avKulturutredningens förslag, lägger framförslag om att ge ettnätverksansvar för nutida konsthantverkoch formgivning. Utskottet tillstyrkersåledes förslaget.Samtidigt måste utskottet konstateraatt det i propositionen inte harpreciserats hur avgränsningen bör varamellan den uppgift som åläggs Röhsskamuseet och den uppgift som Statenskonstmuseer har i egenskap avansvarsmuseum. Enligt utskottets meningmåste i enlighet med det synsätt sompräglar propositionen en huvuduppgiftför som nätverksmuseumbli att museet aktivt skall verka föratt möjligheterna tas till vara attmuseer och andra forum som finns ilandet kontinuerligt visar det bästa avsåväl inhemsk som utländsk nutidaformgivning och konsthantverk. Iförhållande till andra museer måsteuppdraget främst syfta till attsamordning och samverkan skall kommatill stånd. Det får ankomma påregeringen att närmare överväga huravgränsningen mot ansvarsmuseiuppgiftenskall komma till uttryck. Erfarenheternaunder från hur nätverksuppgiftenfullföljs och av hur ansvarsmuseet,Statens konstmuseer, fullgör sinauppgifter på formgivnings- ochkonsthantverksområdet samt av hur detömsesidiga samarbetet dem emellanfungerar får bli vägledande för hur denmera långsiktiga avgränsningen mellanuppgifterna - och därmed för nivån på destatliga anslagen - skall preciseras.Med hänsyn till den föreståendeprövningen av myndighetsstrukturen påmuseiområdet - då ävenansvarsmuseirollen kommer att beröras -anser utskottet att inte börvidta någon åtgärd med anledning avmotionen, som således avstyrks.12.5.5 Nationellt uppdrag påmuseiområdet (prop. 3 avsnitt 14.4.3)I propositionen föreslås att etttidsbegränsat nationellt uppdrag skallinrättas inom museiområdet. Regeringenanför att ett nationellt uppdrag börläggas på museiområdet för att utvecklaoch förstärka museernas ansvar förarbetslivet och det industrihistoriskaarvet. Det nationella uppdraget börenligt regeringen inriktas på enförnyelse av museiverksamheten och påatt nå sådana grupper i samhället somannars inte vanligtvis tar del avmuseernas arbete. Regeringen avser attför ge uppdraget tillStiftelsen . Ibudgetpropositionen för föreslåsatt anvisas förändamålet. Uppdraget till Arbetetsmuseum bör bestå i att utveckla dennuvarande verksamheten inom museetsområde, nämligen arbete och arbetsliv,samt de former i vilka denna verksamhetbedrivs. Regeringen lägger särskild viktvid museets dokumentation avindustrisamhällets framväxt och vid attmuseet lyfter fram kvinnornas betydelse.Museet bör kunna utgöra en viktig resursoch inspiration i andra museers arbetemed dessa frågor. Arbetets museum börvidare - anför regeringen - inom sittområde aktivt verka för och utvecklaredan befintligt samarbete med andramuseer, folkbildningsorganisationerm.fl. s. 137-138).Frågan om medelstilldelning behandlassenare i detta betänkande (avsnitt 23).I motion Kr260 (m) stöds den ikulturpropositionen förordade principenom att nationella uppdrag skall kunnadelas ut till den institution inom ettområde som har bäst kompetens oavsetthuvudman och geografiskt läge.Motionärerna föreslår dock att frågan omett nationellt uppdrag inom museiområdetinte skall aktualiseras (yrkande 3 delvis).Utskottet anser att ett nationelltuppdrag inom museiområdet bör inrättas ienlighet med vad som redovisatsinledningsvis. Utskottet föreslår attriksdagen med avslag på motion Kr260yrkande 3 i denna del godkänner det somregeringen förordar om tidsbegränsatnationellt uppdrag inom museiområdet.12.5.6 och Statenshistoriska museer (prop. 3avsnitt 14.4.4)I kulturpropositionen föreslårregeringen att från ()och inrättas som en egen ny myndighet.Förändringen föreslås bli genomförd den1 januari 1998.Regeringen anger bl.a. som skäl försitt förslag att RAÄ:s uppgift somcentralt verk med övergripande ansvarför tillsyn och utveckling avkulturmiljövården bör renodlas. RAÄ:sansvar som centralt verk skall innefattamedverkan i beslutsprocessen rörandebidrag till länsmuseerna samtutvärdering av hur de utför sinalagreglerade uppgifter ikulturmiljöarbetet.För innebär förslagetinte någon egentligverksamhetsförändring. Genom denfortsatta samlokaliseringen med RAÄ blirdet möjligt att i praktiken samordna debåda myndigheternas gemensamma kompetenspå arkeologiområdet. En samladkulturarvspolitik underlättas - menarregeringen - av att RAÄ inte står iannat förhållande till Statenshistoriska museer än till övriga museer.Utskottet tillstyrker regeringensförslag.Frågor som avser renodling av RAÄ:smyndighetsuppgifter samtuppdragsarkeologi behandlas i avsnitt12.7.2.12.5.7 (prop. 3 avsnitt 14.4.5)Regeringen föreslår att iKarlskrona inom Statensförsvarshistoriska museer skall läggassamman med består av ochVasamuseet i . Förändringenföreslås genomföras den 1 juli 1997.Både ochMarinmuseum i har i uppdragatt belysa det svenska sjöförsvaretsutveckling. Åtskilliga föremål i de bådamuseerna faller inom ramen för ettgemensamt ansvarsområde, konstaterarregeringen. En diskussion omöverföringar och inriktning har förtssedan år 1992 utan att några positivaresultat har kunnat nås. Att undanröjaorganisatoriska hinder för tillfälligaeller permanenta överföringar avföremål, framtidsplanering m.m. bedömerregeringen som den mest konstruktiva ochlångsiktigt hållbara helhetslösningen.Marinmuseum bör därför läggas samman medStatens museer.Förutsättningarna för en rationellfördelning av samlingar, arbetsuppgifteroch sakansvar förbättras avsevärt inomramen för en mer samlad sjöhistoriskmuseiverksamhet. Särskild vikt bördärvid fästas vid vidareutvecklingen avMarinmuseum, som tarnya lokaler i bruk. bör inommyndigheten ges största möjliga ansvarför insatserna inom sitt område, anförsdet.En organisationskommitté bör - iavvaktan på beslut -förbereda sammanläggningen och lämnaförslag till ekonomisk reglering mellande berörda myndigheterna. Kommitténskall särskilt beakta synpunkter frånFörsvarsmakten.Motionsvägen har frågor tagits upp somgäller samgåendet mellan de bådamuseerna m.m.I två motioner nämligen motion Kr19 (s)och Kr283 (c) yrkande 39 föreslås attledningsfunktionen för den nyamuseimyndigheten skall förläggas tillMarinmuseum i Karlskrona.Utskottet anser att de skäl regeringenanfört för att lägga samman Marinmuseumi och Statens sjöhistoriskamuseer till en myndighet är övertygande.Utskottet tillstyrker således förslaget.Den nya myndigheten får ansvaret för debåda museernas föremålsbestånd, vilkettorde underlätta samordnandet av denuvarande verksamheterna, bl.a. då detgäller överföringar av föremål mellanmuseerna.Då det gäller myndighetens lokaliseringkonstaterar utskottet att det finnssåväl kulturpolitiska somregionalpolitiska skäl som talar för attmyndigheten skall ha sitt säte iKarlskrona. bördärför få ett tilläggsuppdrag attredovisa förutsättningarna för attlokalisera den nya myndigheten tillKarlskrona. Vad utskottet sålunda anförtbör med anledning avmotionerna Kr19 (s) och Kr283 (c)yrkande 39 som sin mening ge regeringentill känna.Motionären bakom motion Kr212 (m) anseratt propositionsförslaget omsammanslagning av de två museernaundanröjer en del av de motsättningarsom finns kring föremålsfördelning ochägande.