bet · GK01BoU5 · 1996-12-05 00:00:00 — Flera förhandlingsordningar (mom. 2)Under förutsättning av bifall till mom.1Knut (), (),(), (),() och ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 5 börjar med En av och på s.7 slutar med regeringsförslaget imotsvarande del bort ha följandelydelse:Det system som föreslås om att endasten förhandlingsordning skall gälla förett och samma hus innebär alltså ipraktiken en återgång till vad som gälldeföre . Detta system gavhyresgästerna dåliga möjligheter attbestämma vilken organisation avhyresgäster som skulle företrädahyresgästerna. Det måste anses båderimligt och välmotiverat atthyresgästerna har kvar sin möjlighet attvälja vilken hyresgästorganisation somskall företräda dem vidhyresförhandlingarna. är detmöjligt för en grupp hyresgäster att gåsamman och låta en organisation utanförhandlingsordning företräda dem. Nuliksom vid tillkomsten av dagens regler(se bet. 1993/94:BoU21 s. 12) anserutskottet att hyresgästernas intressentillgodoses bäst om de inte bara kanvälja att stå utanförhyresförhandlingssystemet utan även inomdetta kan välja mellan flerahyresgästorganisationer. Liksom böremellertid flera än två eller treförhandlingsordningar endast undantagsvistillåtas mot hyresvärdens bestridande.Med det anförda tillstyrker utskottet denu behandlade m-, fp- och kd-motionerna.Regeringen bör skyndsamt återkomma tillriksdagen med förslag som tillgodoser vadnu anförts om fleraförhandlingsordningar. Detta börriksdagen med anledning av motionerna somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse:2. beträffande fleraförhandlingsordningaratt med anledning avproposition 1996/97:30 i motsvarandedel och motionerna 1996/97:Bo3yrkande 2, 1996/97:Bo4 yrkande 1och 1996/97:Bo5 yrkande 1 samtligamotionsyrkanden i motsvarande delsom sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,4. Kraven för att erhållaförhandlingsordning (mom. 3,motiveringen)(), (),(), () ochUlf () anser att den del avutskottets yttrande som på s. 7 börjarmed Utskottet kan och slutar med förslag i motsvarande del bort haföljande lydelse:Utskottets principiella uppfattning, sombl.a. kommer till uttryck i motionerna1996/97:Bo3 (m) och 1996/97:Bo4 (kd) äratt hyresmarknaden så långt möjligt böravregleras. Skäl saknas att ilagstiftningen ta in regler om vilkakriterier som skall vara uppfyllda föratt en förhandlingsordning skall krävas.S-motionen avstyrks.5. Hyresgästens rätt att stå utanför detkollektiva förhandlingssystemet (mom. 4)Under förutsättning av bifall till mom.1Knut (), (),(), (),(), () ochUlf () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 7 börjar med Enligtpropositionen och på s. 8 slutar med motsvarande del bort ha följandelydelse:Ett genomförande av regeringens förslaginnebär också det - beträffande denenskildes rätt att förhandla själv - iprincip en återgång till vad som gälldeföre . Som framgår av m-,c-, fp- och kd-motionerna som väckts medanledning av propositionen inskränksgenom regeringsförslaget hyresgästensmöjlighet att ställa sig utanförkollektiva förhandlingar. Som framgår avpropositionen begränsas hyresgästens rättatt själv förhandla med värden omutformningen av sitt hyresavtal redan isamband med tillträdet till lägenheten.Detta får ske först tidigast tre månaderefter det att hyresförhållandet inleddes.Ett genomförande av regeringsförslagetfår anses innebära en allvarliginskränkning. Den är närmast att jämföramed en omyndigförklaring avhyresgästerna.Den möjlighet som finns att införett hyresförhållande finna individuellalösningar avseende hyresavtaletsutformning och innehåll elimineras ipraktiken om regeringsförslagetförverkligas.Liksom motionärerna avvisar utskottetregeringsförslaget i denna del. Dennuvarande ordningen bör gälla även efterden . Detta bör somsin mening ge regeringen till känna.Regeringen bör skyndsamt återkomma med deförändringar i lagstiftningen som kan bliaktuella vid ett bifall tillmotionerna.dels att utskottets hemställan under 4bort ha följande lydelse:4. beträffande hyresgästens rätt attstå utanför det kollektivaförhandlingssystemetatt med anledning avproposition 1996/97:30 i motsvarandedel och motionerna 1996/97:Bo1yrkande 2, 1996/97:Bo3 yrkande 2,1996/97:Bo4 yrkande 2 och1996/97:Bo5 yrkande 1 de tresistnämnda motionsyrkandena imotsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,6. Möjligheten att få enförhandlingsordning slopad (mom. 5)Under förutsättning av bifall till res.1 eller res. 2Knut (), (),(), (),() och ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 8 börjar med Utskottet tar och på s. 9 slutar med till känna bort utgå,dels att utskottets hemställan under 5bort utgå.7. Utformningen av den primäraförhandlingsskyldigheten (mom. 6)Under förutsättning av bifall till mom.1Knut (), (),(), (),() och ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 9 börjar med I propositionen och på s. 10 slutar med motsvarandedel bort ha följande lydelse:Ett genomförande av regeringsförslagetom förbud mot fria inflyttningshyrorinnebär, som anförs i m- och kd-motionerna, ytterligare en reglering somförsvårar en hyressättning i enlighet medhyresgästernas värderingar. En sådanreglering står i direkt strid medbruksvärdessystemets ursprungliga syften.Det grundläggande synsättet bakombruksvärdessystemet var inte att detskulle utvecklas till att bli ett nytthyresregleringssystem utan att det enbartskulle vara till för att förhindraoskäliga hyreshöjningar för hyresgästersom redan bodde i en lägenhet. Dettauttrycktes i den proposition genom vilkenbruksvärdessystemet fick sin ursprungligautformning (prop. 1968:91) på följandesätt: Fastighetsägaren bör i ettmarknadsläge när full balans råder mellantillgång och efterfrågan på lägenhetervara berättigad att ta ut den hyra somhan skulle kunna uppnå vid fri uthyrningtill vem som helst. Saken kan ocksåuttryckas så att hyresvärden bör fåutnyttja lägenheternas fullamarknadsvärde. Tilläggas kan att jämviktpå bostadsmarknaden uppstår då det råderfri prisbildning och avtalsfrihet.Det finns all anledning att återföratillämpningen av systemet enligt vad somursprungligen var avsikten.Regeringens förslag om utformningen avden primära förhandlingsskyldigheten börinte godtas av . Ett nyttförslag i enlighet med vad som förordas im- och kd-motionerna bör snarastundanställas . Detta bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6bort ha följande lydelse:6. beträffande utformningen av denprimära förhandlingsskyldighetenatt med anledning avproposition 1996/97:30 i motsvarandedel och motionerna 1996/97:Bo3yrkande 2, 1996/97:Bo4 yrkande 1båda i motsvarande del som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,8. Regler om förhandlingsersättning(mom. 7, motiveringen)(), (),(), (),(), () ochUlf () anser att den del avutskottets yttrande som på s. 11 börjarmed Enligt utskottets och slutar med om förhandlingsersättning bort haföljande lydelse:Frågan om förhandlingsersättning fårlösas av hyresmarknadens parter. Den börinte regleras genom lagstiftning.Utskottet har noterat vad i propositionen(s. 60) anförs om att en förändrad formav förhandlingsersättning skulle kunnakräva visst lagstöd. Utskottet avvisar ensådan ordning. Andra lösningar bör sökas.S-motionen avstyrks.9. Regler om förhandlingsersättning(mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 11 börjar med och slutar med omförhandlingsersättning bort ha följandelydelse:Som anförs i 1996/97:Bo2 (s) är enhyresgästorganisation som är part i enförhandlingsordning lagligen skyldig attförhandla för alla hyresgäster som väljeratt omfattas av förhandlingsordningen.Förhandlingsskyldigheten gäller även förouthyrda lägenheter i huset. Det ärdärför rimligt att organisationen ocksåfår en laglig rätt till ersättning förförhandlingsarbetet. Utredningen hadeockså lagt förslag om detta. Det ärbeklagligt att inte denna fråga fåttnågon lösning i propositionen. Om inteparterna kan nå fram till en gemensamlösning i frågan bör regeringen återkommamed förslag till lagstiftning.För att försäkra sig om att regeringenåterkommer till i ärendetföreslår utskottet ett tillkännagivandei frågan. Vad nu anförts är enanslutning till yrkande 5 i motionen.dels att utskottets hemställan under 7bort ha följande lydelse:7. beträffande regler omförhandlingsersättningatt med anledning av motion1996/97:Bo2 yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,10. Passivitetsregeln (mom. 8)Under förutsättning av bifall till mom.1Knut (), (),(), (),() och ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 11 börjar med Passivitetsregeln infördes och på s.12 slutar med detta förslag bort haföljande lydelse:Som framgått ovan innebär regeringensförslag att den s.k. passivitetsregelninskränks så att den inte längre skallvara gällande för enskilda hyreskontraktsom är tidsbestämda och inte heller förenskilda hyreskontrakt som är tecknadeför lägenheter i hus utanförhandlingsordning. Regeln skall endastgälla för enskilda hyresavtal som ärtecknade i fastighetermed förhandlingsordning. Regeln syftartill att reglera hur hyreshöjningar skallgenomföras för hyresgäster som valt attinte ingå i det kollektivaförhandlingssystemet. I korthet innebärden, som också framgått ovan, att om enhyresgäst inte inom en föreskriven tidefter det att han eller hon erhållitbesked om en hyreshöjning har framförtinvändningar därmed accepterathyreshöjningen. Detta får anses vara ennödvändig lösning då det gäller ettkontrakt som inte på annat sätt stadgarhur en hyreshöjning skall genomföras.Utredningen som ligger till grund förpropositionen har framhållit att regelnvarit i kraft för attnågra egentliga slutsatser skall kunnadras. Regeringen väljer dock ändå attgenomföra inskränkningar i den.Passivitetsregeln gäller främst för allasom valt att teckna enskilda avtal vidsidan om de kollektiva avtalen.Förutsättningarna, inklusivepassivitetsregeln, är kända för dem somväljer denna lösning. Något som motiverarregeringens förslag till förändring finnsej.Riksdagen bör med anledning av de nubehandlade m-, fp- och kd-motionerna somsin mening ge regeringen detta tillkänna. Regeringen bör skyndsamt återkommatill i frågan så att den nugällande ordningen kommer att gälla ävenefter den 31 mars 1997.dels att utskottets hemställan under 8bort ha följande lydelse:8. beträffande passivitetsregelnatt med anledning avproposition 1996/97:30 i motsvarandedel och motionerna 1996/97:Bo3yrkande 2, 1996/97:Bo4 yrkande 1båda i motsvarande del samt1996/97:Bo5 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,11. Ett nytt system förhyresgästinflytande (mom. 9)Under förutsättning av bifall till mom.1Knut (), (),(), () ochUlf () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 12 börjar med Ipropositionen och på s. 13 slutar med motsvarande del bort ha följandelydelse:Som framgått ovan finns ur ettövergripande perspektiv inte delademeningar mellan regeringen ochmotionärerna om betydelsen av atthyresgästerna ges ett inflytande övervilka åtgärder utöver lägsta godtagbarastandard som bör vidtas i den egnalägenheten och i de gemensamma delarna avfastigheten. Emellertid framförs imotionerna 1996/97:Bo3 (m) och 1996/97:Bo4 (kd) kritik mot den av regeringenvalda lösningen för att tillgodose ett ioch för sig berättigathyresgästinflytande.Utskottet delar motionärernasuppfattning om att hyresgästinflytandet,om regeringens förslag genomförs, kommeratt leda till onödiga tvister ochkonflikter. Ordningen bör vara den attdet i hyresavtalet stadgas hur frågor omstandardhöjande åtgärder skall regleras.Då vet såväl hyresvärd som hyresgästunder vilka förhållanden sådana åtgärderfår vidtas och hur de eventuellt skallpåverka hyresnivån. Problemet är dock attdet stora flertalet av hyresavtalen i daginte reglerar detta utan att man istället varit utlämnade till lagstiftningsom godtyckligt behandlat såvälhyresgästens som hyresvärdens intressen.En lösning i enlighet med vad somförordas i m- och kd-motionerna börframöver tas till utgångspunkt för hurett berättigat hyresgästinflytande skallutformas. Därmed nås också en god balansmellan hyresvärden och hyresgästen iinflytandet över boendet. Vad utskottetnu med anledning av motionerna anfört börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna. bör skyndsamtföreläggas förslag i frågan i enlighetmed vad nu anförts.dels att utskottets hemställan under 9bort ha följande lydelse:9. beträffande ett nytt system förhyresgästinflytandeatt med anledning avproposition 1996/97:30 i motsvarandedel och motionerna 1996/97:Bo3yrkande 2 och 1996/97:Bo4 yrkande 2båda i motsvarande del som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,12. Beaktande av hyresgästintresset m.m.i samband med ombyggnad (mom. 10)(), (),(), (),() och ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 14 börjar med och på s. 15 slutar med med ombyggnad bort ha följandelydelse:Utskottet har ovan tämligen ingåenderedovisat regeringsförslaget samtförslagen i motionerna om de regler somskall vägleda hyresnämndens prövning omen berörd hyresgäst inte godkänner enviss förbättrings- eller ändringsåtgärd.Vid sin bedömning skall alltsåhyresnämnden väga hyresvärdens intresseav att åtgärden inte utförs mot detintresse en hyresgäst i allmänhet kan haav att åtgärden inte utförs, det s.k.objektiva hyresgästintresset. Visstutrymme skall enligt regeringsförslagetfinnas för att beakta även den enskildahyresgästens inställning till den begärdaåtgärden. Som exempel på särskiltbeaktansvärda skäl på hyresgästsidannämns att åtgärden skulle drabbahyresgästen särskilt hårt på grund avsjukdom, hög ålder eller liknande.Grunderna för hyresnämndens prövning fåri allt väsentligt anses väl avvägda.Innebörden av förslagen i m-, c- och kd-motionerna är att de för hyresgästenbeaktansvärda skälen tolkas merarestriktivt än vad regeringsförslaget gårut på. Det skall emellertid inte somanförs i c-motionen vara möjligt för enhyresgäst att endast på grund av högålder, och kanske ovilja mot destörningar i bostaden som följer av enombyggnad, stoppa nödvändiga ombyggnadersåsom angelägna stambyten eller liknande.Vad utskottet nu med anledning av de treovan nämnda motionerna anfört börtillsammans med regeringens förslagsåvitt det inte står emot motionernavägleda hyresnämndens prövning i nuberört hänseende. Regeringen börskyndsamt återkomma till medett förslag som tillgodoser vad nuanförts. Detta bör ges regeringen tillkänna.Vad nu förordats är inte förenligt medförslagen i s- och fp-motionerna. Dessaavstyrks därför.dels att utskottets hemställan under 10bort ha följande lydelse:10. beträffande beaktande avhyresgästintresset m.m. i samband medombyggnadatt med anledning avproposition 1996/97:30 i motsvarandedel och motionerna 1996/97:Bo1yrkande 1, 1996/97:Bo3 yrkande 2,1996/97:Bo4 yrkande 2 de bådasistnämnda yrkandena i motsvarandedel samt med avslag på motionerna1996/97:Bo2 yrkandena 2 och 3 samt1996/97:Bo5 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,13. Beaktande av hyresgästintresset m.m.i samband med ombyggnad (mom. 10)(), () ochPer () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 14 börjar med och på s. 15 slutar med med ombyggnad bort ha följandelydelse:Utskottet delar utredningens uppfattningom att hyresnämnden vidskälighetsbedömningen avseende en vissförbättrings- och ändringsåtgärd skallbeakta den enskilda hyresgästens intresseoch inte, som föreslås i propositionen, iförsta hand vägledas av det s.k.objektiva hyresgästintresset. Dettaintresse får, som också utredningenföreslagit, anses komma att tas till varagenom det grundläggande kravet på atthyresvärden skall ha ett beaktansvärtintresse av att genomföra åtgärden.Sådana skäl på hyresgästsidan som kanutgöra anledning att avslå en begäran omtillstånd kan exempelvis vara attutförandet av en viss åtgärd skulledrabba hyresgästen särskilt hårt på grundav sjukdom, hög ålder eller liknande.Vidare kan en hyresgäst, av exempelvisestetiska eller praktiska skäl, föredraatt behålla en äldre inredning i sinlägenhet. Hyresgästens personligaförhållanden kan också vara sådana atthan önskar behålla lägenhetens befintligaplanlösning. Även denna typ avomständigheter kan beaktas. Beaktas böräven berättigade krav på varsam ombyggnadsamt faktorer som innebär att ekologiskthållbara lösningar premieras liksom vadnärmast ligger i begreppet kretsloppslösning . Principen bör varareparation före utbyte.Vad nu anförts innebär i allt väsentligten anslutning till s- och fp-motionerna.Utskottet föreslår att medanledning av dem som sin mening gerregeringen till känna vad nu anförts ommotiv för hyresnämndens prövning isammanhanget. Regeringen bör anmodas attskyndsamt återkomma till medett förslag i enlighet härmed.Vad nu anförts är inte förenligt medförslaget i m-, c- och kd-motionerna,varför dessa avstyrks.dels att utskottets hemställan under 10bort ha följande lydelse:10. beträffande beaktande avhyresgästintresset m.m. i samband medombyggnadatt med anledning avproposition 1996/97:30 i motsvarandedel och motionerna 1996/97:Bo2yrkandena 2 och 3 samt 1996/97: Bo5yrkande 3 och med avslag påmotionerna 1996/97:Bo1 yrkande 1,1996/97:Bo3 yrkande 2 samt1996/97:Bo4 yrkande 2 de bådasistnämnda i motsvarande del som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,14. dispens från vissa regler ihyreslagen m.m. (mom. 13)Under förutsättning av bifall till mom.1Knut (), (),(), () ochUlf () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 16 börjar med Möjlighet att och på s. 17 slutar med dettabetänkande bort utgå,dels att utskottets hemställan under 13bort utgå.15. Funktionssättet på hyresmarknaden(mom. 14)(), (),() och ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 17 börjar med Utskottet kan och slutar med på hyresmarknaden bortha följande lydelse:Som anförs i motion 1996/97:Bo3 (m) börhyresmarknaden avregleras ochnuvarande lagregleringar ersättas avenskilda avtalslösningar och kollektivtframförhandlade avtal. Bristerna pådagens marknad beror på attavtalslösningar inte fått möjlighet attutvecklas eftersom lagregleringen avmarknaden varit så omfattande att dentagit överhanden. Det är i grunden ingenskillnad mellan ett hyresavtal som gälleren bostad och hyresavtal inom andramarknader. Då ett avtal ingås finns ettintresse för båda parter att på förhandreglera hur tvister och andra frågorskall bedömas och efterföljas. På en frioch avreglerad marknad, där det inteheller mer än undantagsvis ochtillfälligt kan uppstå bristsituationer,har hyresgästen en lika godförhandlingsposition som hyresvärden. Närparterna tecknar ett avtal gör de detdärför att de anser att avtalettillgodoser bådas berättigade intressen.Vad nu anförts bör medanledning av motionen som sin mening geregeringen till känna. Regeringen börefter sedvanligt beredningsarbeteförelägga förslag somtillgodoser vad nu förordats.dels att utskottets hemställan under 14bort ha följande lydelse:14. beträffande funktionssättet påhyresmarknadenatt med anledning av motion1996/97:Bo3 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,16. övergångsbestämmelserna m.m. (mom.15)Under förutsättning av bifall till mom.1Knut (), (),(), () ochUlf () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 17 börjar med De i och på s.18 slutar med enligt härmed bort utgå,dels att utskottets hemställan under 15bort utgå.Särskilt yttrandeBehandlingsfrågaKnut (), (),(), (),() och ()anför:I reservationerna 1 respektive 2 tas uppfrågan om hyreslagstiftningen från ettövergripande perspektiv. Vad i dessareservationer förordats är att se somförstahandsyrkanden från ochKristdemokraterna respektive frånFolkpartiet liberalerna avseendeutformning av hyresgästinflytandet vidombyggnad m.m. Vid avslag på dessareservationer förs i reservationerna 3,5, 7, 10, 11, 14 och 16 fram förslag omförändringar av den nu behandladelagstiftningen. Dessa förslag bliraktuella vid bifall till utskottetshemställan under moment 1.I propositionen intagna förslag till1 Lag om ändring ihyresförhandlingslagen (1978:304)2 Förslag till ändring i jordabalken3 Förslag till ändring i lagen(1973:188) om arrendenämnder ochhyresnämnder4 Förslag till lag om ändring i lagen(1994:831) om rättegång i vissa hyresmåli hovrätt5 Förslag till lag om ändring i lagen(1992:1574) om bostadsanpassningsbidragm.m.>BUtskottets lagförslag1 Övergångsbestämmelser till regeringensförslag till lag om ändring ijordabalken1. Denna lag träder i kraft den 1 april1997.2. Bestämmelserna i 12 kap. 18 d-h §§skall inte tillämpas i fråga om åtgärdersom har påbörjats före lagensikraftträdande. Dessa bestämmelser skallinte heller tillämpas beträffandeåtgärder som genom bindande avtalupphandlats av fastighetsägaren före den1 . I fråga om åtgärder förvilka de nya bestämmelserna inte gällertillämpas fortfarande de upphävdaföreskrifterna i 12 kap. 55 a §. Härvidskall 12 kap. 70 och 73 §§ tillämpas isin äldre lydelse.3. Om det finns särskilda skäl, kanlänsstyrelsen medge undantag fråntillämpningen av bestämmelserna i 12 kap.18 d-h §§ i fråga om hus som ägs avförening eller aktiebolag som avses ipunkt 7 övergångsbestämmelserna tillbostadsrättslagen (1991:614).4. Vid tvist om hyra som blivit gällandeenligt 12 kap. 54 a § i dess äldrelydelse tillämpas 12 kap. 55 c § tredjestycket i sin äldre lydelse.2 Lag om ändring i lagen (1986:1242) omförsöksverksamhet med kooperativhyresrättHärigenom föreskrivs att 3 § lagen(1986:1242) om försöksverksamhet medkooperativ hyresrätt1 skall ha följandelydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse3 §2Om tillstånd lämnas, får regeringen1. medge föreningen rätt att tillämpavillkor som avviker från 12 kap. 15 §andra stycket första meningen och 19 §jordabalken,2. medge undantag 2. medge undantagfrån tillämpningen från tillämpningenav 12 kap. 18 a-18 av 12 kap. 18 a §c §§ jordabalken första - femteoch styckena och 18hyresförhandlings- b-18 h §§lagen (1978:304) i jordabalken ochfråga om hus som hyresförhandlings-föreningen lagen (1978:304) iförvaltar, fråga om hus somföreningenförvaltar,3. ställa sådana villkor förföreningens verksamhet att syftet medförsöksverksamheten kan uppnås.Denna lag träder i kraft den 1 april1997. Vad regeringen i tidigaremeddelade tillståndsbeslut harföreskrivit om undantag frånbostadssaneringslagen (1973:531) ellerfrån 12 kap. 18 a-18 c §§ jordabalkenskall i stället avse undantag från 12kap. 18 a § första-femte styckena och 18b -18 h §§. Sammanfattning 1Propositionen 1Motionerna m.m. 1Ärendet och dess beredning 2Sammanfattning av förslag ipropositionen och i motionerna 3Propositionen 3Motionerna 4Utskottet 4Allmänna utgångspunkter 4Hyresförhandlingssystemet 5Endast en förhandlingsordning förett och samma hus ? 5Hyresgästens rätt att stå utanfördet kollektivaförhandlingssystemet 7Förbud mot fria hyror i hus medförhandlingsordning 9Rätt till förhandlingsersättning 10Passivitetsregeln 11Hyresgästinflytande vidförbättrings- och ändringsarbeten 12Ett nytt system förhyresgästinflytande m.m. 12Prövningen i hyresnämnd 13Påföljd för hyresvärd som inteföljer reglerna 14Rätten att säga upp hyresavtalinför en större ombyggnad 15Möjligheten att lämna dispensfrån vissa regler i hyreslagen 16Funktionssättet på hyresmarknaden 17Övergångs- ochikraftträdandebestämmelserna m.m. 17Hemställan 18Reservationer 211. Avslag på propositionen eller pådelar av den (m, kd) 212. Avslag på propositionen eller pådelar av den (fp) 253. Flera förhandlingsordningar (m,fp, kd) 264. Kraven för att erhållaförhandlingsordning (m, kd) 275. Hyresgästens rätt att ståutanför det kollektivaförhandlingssy- stemet (m, c, fp,kd) 276. Möjligheten att få enförhandlingsordning slopad (m, fp,kd) 287. Utformningen av den primäraförhandlingsskyldigheten (m, fp,kd) 288. Regler om förhandlingsersättning(m, c, fp, kd) 299. Regler om förhandlingsersättning(v) 2910. Passivitetsregeln (m, fp, kd) 3011. Ett nytt system förhyresgästinflytande (m, kd) 3112. Beaktande av hyresgästintressetm.m. i samband med ombyggnad (m, c,kd) 3213. Beaktande av hyresgästintressetm.m.