bet · GK01NU2 · 1996-12-03 00:00:00 — Anslag inom utgiftsområde 21 Energi 1996/97NU2ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1996/97:1(budgetpropositionen) såvitt gällerutgiftsom-råde 21 Energi,dels - helt eller delvis - sju motionerfrån allmänna motionstiden,dels - delvis - en motion som väcktsmed anledning av proposition 1996/97:5om forskning och samhälle. beslut omutgiftsramar för de olika utgifts-områdena innebar att ramen förutgiftsområde 21 Energi bestämdes tillca . EndastMiljöpartiet yrkade på en ram förutgiftsområdet som avvek frånregeringens förslag. Övriga partiergodtog regeringens beräkning i denna delav budgetförslaget. pågåröver-läggningar om energipolitiken ochen proposition är aviserad. Enligt vadsom sades i den ekonomiskavårpropositionen 1996 (prop.1995/96:150) kan den aktuellautgiftsramen komma att påverkas avbeslut med anledning av den aviseradepropositionen. Det förutsattes attåtgärder som föreslås i nämndaproposition skall vara statsfinansielltneutrala.Utskottet tillstyrker nu regeringensförslag till anslag för utgiftsområdetför . Motioner med kravpå ytterligare resurser till Energi-teknikfonden och energiforskningenavstyrks med hänvisning till att denbudgetram i vilken de aktuellaanslagsyrkandena ingår inte harkorrigerats och därmed är avvisad avriksdagen. Det är inte meningsfullt,menar utskottet, att nu innan regeringenlagt fram ett heltäckandeenergipolitiskt förslag diskuteraresursförstärkningar inom området. I ettsärskilt yttrande framför företrädarenför , som avstått från attdelta i beslutet om anslag, farhågor föratt arbetet med teknikutveckling av ochforskning om förnybara energikällorkommer att avbrytas i det fall sombetydande tidsutdräkt skulle uppstå vadgäller framläggandet av denenergipolitiska propositionen.I en motion kritiseras regeringensföreslagna besparing vad gäller bidragettill den s.k. R2-reaktorn vid StudsvikAB. Utskottet avstyrker motionen, menframhåller vikten av att verksamhetenkan fortgå med i huvudsak oförändraderesurser och att en överenskommelse medberörda intressenter om en alternativfinansieringslösning kan uppnås. I enreservation (m) sägs att om den avregeringen aktualiserade besparingenfullföljs hotas hela verksamheten vidStudsvik AB; i stället bör den aktuellabesparingen fördelas proportionellt överhela energiforskningsanslaget. Enmotsatt ståndpunkt intas i enreservation från företrädaren förMiljöpartiet. Hon anför att starka skältalar för att forskningsreaktorn skallstängas och att inga statliga bidrag nuskall utgå till denna verksamhet. På såsätt frigörs, sägs det, resurser som kananvändas för utveckling av och forskningom alternativa energikällor.Utskottet avstyrker vidare motioner omden planerade likströmsförbindelsenmellan och - den s.k.Polen-länken. Motionärerna anser bl.a.att byggandet av kabeln kommer att fåomfattande miljökonsekvenser för detaktuella kustavsnittet i Blekinge.Utskottet konstaterar att ett omfattandeberedningsarbete pågår och att enmiljökonsekvensbeskrivning kommer attgenomföras. I en reservation (mp)framhålls risken med ökade svavelutsläppsom en följd av att elproduktionen iPolen domineras av kolkondenskraft. I proposition 1996/97:1 föreslås underutgiftsområde 21 Energi att riksdagen1. godkänner den föreslagnainvesterings- och finansieringsplanenför som enram för (avsnitt6.2),2. godkänner att svenskakraftnät som en ram för rörlig kreditunder får ta upp riksgäldslån omhögst som får användas ienlighet med vad regeringen anfört(avsnitt 6.2),3. bemyndigar regeringen att under år1997 besluta i frågor som rör förvärv avaktier eller bildande av bolag inomAffärsverket svenska kraftnätsverksamhetsområde inom en ram av (avsnitt 6.2),4. bemyndigar regeringen att geAffärsverket rätt attunder besluta om förvärv ochavyttring av aktier och bildande avbolag inom en ram av högst (avsnitt 6.2),5. medger att eventuella reservationerfrån tolfte huvudtitelns anslag 1995/96E 9 Energiforskning och E 10Bioenergiforskning överförs somanslagssparande till ramanslaget B 1Energiforskning och får användas enligtvad regeringen tidigare anfört (anslagetB 1),6. bemyndigar regeringen att under år1997 låta staten ta på sig ekonomiskaförpliktelser i samband med stöd tillforskning och utveckling inomenergiområdet som inräknat redan fattadebeslut innebär åtaganden om 95 000 000kr för , för år1999, för , för samt 10 000 000 krför (anslaget B 1),7. för anvisar anslagunder utgiftsområde 21 Energi enligtuppställning i bilaga. De motioner från allmänna motionstidensom behandlas här är följande:1996/97:N265 av m.fl. (m)såvitt gäller yrkandet (8) att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det statligaanslaget till verksamheten vid R2-reaktorn vid Studsvik AB.1996/97:N415 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om likströmskabelförbindelsemellan och Polen.1996/97:N421 av och (båda mp) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att stödjaforskning kring produktion ochdistribution av vätgas.1996/97:N422 av m.fl. (mp)såvitt gäller yrkandet (2) att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det angelägnai forskningsstöd för solenergi ochsolel.1996/97:N424 av m.fl.(mp) såvitt gäller yrkandet (2) attriksdagen beslutar att för budgetåret1997 anvisa anslagen under utgiftsområde21 Energi enligt förslag iden i motionen redovisade tabellen.1996/97:N426 av m.fl. (mp)såvitt gäller yrkandet (13) attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts ombehovet av ökad vindkraftsforskning.1996/97:N427 av m.fl. (mp)såvitt gäller yrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om elkabeltill ,3. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omriksintressen och Esbokonventionen,4. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attstoppa bygget av elkabeln av miljö-,ekonomi- och demokratiskäl.Den motion som väckts med anledning avproposition 1996/97:5 och som behandlashär är1996/97:Ub8 av Skånberg m.fl. (kd)såvitt gäller yrkandet (11) attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omforskning om biobränslen. BakgrundRiktlinjer för energipolitikenDe nu gällande riktlinjerna förenergipolitiken antogs av riksdagenvåren 1991 (prop. 1990/91:88, bet.NU40). Riktlinjerna var grundade på enöverenskommelse - den s.k.energiöverenskommelsen - mellanföreträdare för Socialdemokraterna,liberalerna ochCenterpartiet. Enligt överenskommelsenär målet för energipolitiken att på kortoch lång sikt trygga tillgången påenergi på villkor som ärkonkurrenskraftiga med dem som råder iomvärlden. Energipolitiken skall utgåfrån vad natur och miljö kan bära.Landets elförsörjning skall tryggasgenom ett energisystem som i störstamöjliga utsträckning grundas påvaraktiga, helst inhemska och förnybara,energikällor samt genom en effektivenergihushållning.I energiöverenskommelsen ingick olikatyper av stöd till omställningen ochutvecklingen av energisystemet.Stödprogrammen omfattar dels insatserför ny energiteknik (investeringsbidragtill kraftvärmeproduktion med biobräns-len samt till vindkraftverk ochsolvärmeanläggningar), dels stöd tillenergieffektiv teknik. infördesett särskilt stöd till främjande avbiobränslebaserad elproduktionsteknik.Dessutom kan tillfogas det statligaenergiforskningsprogrammet som harbedrivits . I detta programingår också bioenergiforskning. Detförutsattes energi-politiskaöverenskommelse att regeringen årligenför redovisar de resultat somhar uppnåtts genom de energipolitiskaprogrammen.Under våren 1994 väcktes motionerangående bl.a. omställningen avenergisystemet. Vid sin behandling avdessa motioner erinrade utskottet (bet.1993/94:NU17) om de riktlinjer på vilka1991 års energipolitiska beslut vilar.Utskottet underströk att dessariktlinjer utgör basen för ett brettparlamentariskt samförstånd ienergipolitiken. Emellertid fanns det,menade utskottet, anledning att närmaregranska resultaten av de olika åtgärdersom vidtogs i samband med 1991 årsenergipolitiska beslut. En sådangranskning ansågs också vara motiveradav att det skett betydelsefullaförändringar i vår omvärld som påverkarenergipolitiken. Bland sådanaförändringar nämndes undertecknandet avklimatkonventionen inom ramen för om miljö och utveckling iBrasilien , ikraftträdandet avEES-avtalet samt de då avslutadeförhandlingarna om svenskt medlemskap iEU. Därtill kunde fogas debetydelsefulla förändringarna i Central-och Östeuropa.På förslag av näringsutskottet gavriksdagen därför som sin meningregeringen till känna att en kommissionmed parlamentarisk sammansättning bordetillkallas för att granska de pågåendeenergipolitiska programmen föromställning och utveckling avenergisystemet samt analysera behovet avförändringar och ytterligare åtgärder.Kommissionen borde också lägga framförslag om program med tidsangivelserför omställningen av energisystemet. Enutgångspunkt för kommissionens arbeteskulle vara att omställningen ochutvecklingen av energisystemet - ienlighet med energipolitiskabeslut - kan grundas på långsiktigthållbara politiska beslut. På grundvalav uttalande tillkalladeregeringen sommaren1994 (dir. 1994:67).I december 1995 redovisadeEnergikommissionen (ordförande:nuvarande riksmarskalken )sina överväganden i slutbetänkandetOmställ-ning av energisystemet (SOU1995:139). Till huvudbetänkandet harfogats ett omfattande material i form avunderlagsbilagor (SOU 1995:140, del1-4). Betänkandet har remissbehandlats,och yttrandena har sammanställts idepartementens utredningsserie (Ds1996:55).I den regeringsförklaring som avgavs iriksdagen avstatsminister (prot.1996/97:2) framhölls att ett nytt energi-system skall utvecklas. Statsministernanförde att avvecklingen av kärnkraftenbör inledas ochdärefter fortsätta i jämn takt. Dettaskall, betonades det, ske på ett sådantsätt att den elintensiva industrinskonkurrensläge inte äventyras.För närvarande pågår överläggningar omenergipolitiken. Syftet medöverläggningarna är att på grundval av1991 års energipolitiska överens-kommelse, betänkandeoch remissvaren på detta, nå en bredparlamentarisk överenskommelse om denframtida energipolitiken. Regeringenavser att därefter återkomma tillriksdagen med en proposition omenergipolitiska riktlinjer m.m.Under allmänna motionstiden har detväckts ett flertal motioner omriktlinjer för energipolitiken. Dessamotioner kommer att behandlas ianslutning till den kommandeenergipolitiska propositionen.Beslut om utgiftsramarPå förslag av finansutskottet (bet.1996/97:FiU1) - och efter yttrande frånbl.a. näringsutskottet (1996/97:NU1y) -har fattat beslut omutgiftsramar för samtliga utgiftsområdenoch beräkning av statsinkomsternaavseende . Riksdagensställningstagande till partiernassamtliga förslag som påverkarberäkningen av statsbudgetens inkomsteroch utgifter sammanfördes i en endabeslutspunkt. Detta betyder att samtligaramar för budgetens 27 utgiftsområdenoch beräkningen av statsinkomsterna återfanns i enhemställanspunkt (moment 28) ifinansutskottets betänkande. En merpreciserad redogörelse för skälen bakompartiernas inställning till ramen förutgiftsområde 21 framgår avnäringsutskottets yttrande tillfinansutskottet. Sammanställningen visaratt enbart de gröna yrkadepå en ram för utgiftsområdet som avvikerfrån regeringens förslag och somöverstiger denna med 1 000 miljonerkronor. Övriga partier redovisade ingayrkanden i denna del av budgetförslaget,utan godtog den beräkning som regeringenhar gjort beträffande de aktuellaanslagen. I en avvikande mening (mp) iyttrandet från näringsutskottet anfördesatt det krävs kompletterande insatser iform av statliga investerings- ochutvecklingsbidrag under enövergångsperiod för att deenergipolitiska målsättningarna skallnås. Om kärnkraften skall avvecklas tillår 2010 och användningen av fossilabränslen minska, måste satsningarna påenergikällor som vind, sol och bioenergiliksom insatser för energi-effektivisering utökas, sades detvidare.Riksdagen avvisade samtliga (m; fp; v;mp; kd) förslag till alternativautgiftsramar och inkomstberäkningar.Regeringens förslag till utgiftsramar,jämte de förändringar i fråga omutgiftsområdena 13 och 14 som bered-ningen av ärendet föranledde, bifölls avriksdagen vid omröstningen den 22november 1996. De genom detta beslutfastställda utgiftsramarna är styrandeför fortsatta beredning avbudgetförslaget.Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 EnergiInledningUtgiftsområde 21 Energi är indelat i treverksamhetsområden: A Omställning ochutveckling av energisystemet, BEnergiforskning och C Oljelagring.Därtill redovisar regeringen under dettautgiftsområde sina överväganden avseendeNätmyndigheten vid Närings- ochteknikutvecklingsverket () samtvissa förslag beträffande verksamhetenvid svenska kraftnät.Regeringens förslag innebär att ramenför utgiftsområdet för skallberäknas till 474,2 miljoner kronor.Ramen kan enligt vad som sades i denekonomiska vårpropositionen (prop.1995/96:150) komma att påverkas avbeslut med anledning av den aviseradeenergipolitiska propositionen. Åtgärdersom föreslås i denna propositionförutsätts vara statsfinansielltneutrala. Ramen för utgiftsområdetskiljer sig i jämförelse med detpreliminära belopp för utgiftsområdetsom redovisades i den ekonomiskavårpropositionen. De beräknadeutgifterna inom ramen har för år 1997minskats med 84 miljoner kronor.Skillnaden beror på att medel förförvaltningskostnader som tidigareingått i vissa sakanslag förs över tillNUTEK:s förvaltningsanslag som redovisasunder utgiftsområde 24 Näringsliv.Vidare föreslås en besparing i utgiftenför , som innebär ettökat effektiviseringskrav förmyndigheten. Den föreslagna besparingenför bedöms kunnagenomföras utan att inriktningen avverksamheten behöver förändras.I nedanstående tabell redovisasutgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet,inklusive föreslagna anslagsnivåer förår 1997 och beräknade nivåer för åren1998 och 1999 (i ).Verksamhets-område Utg Förs Ber Berift sat fts- av lag äk- äk-prog nat natnos199 1995/ 1995 199 1997 199 1994/9 96 /96 6 8 95AOmställning och 173 252, 369, 209 111, 101utvecklin ,7 0 7 ,8 0 ,8 89,g av 5energisystemetB 258 399, 326, 236 235, 231 237Energifor ,5 0 4 ,0 8 ,9 ,6skningC 279 346, 241, 154 127,Oljelagri ,9 4 2 ,4 4 95, 73,ng 3 1Totaltför 712 997, 937, 600 474, 429 400utgifts- ,1 2 3 ,2 2 ,0 ,3område 21Omställning och utveckling avenergisystemet (A)För stöden till insatser för nyenergiteknik avsattes i 1991 årsenergipolitiska beslut en utgiftsram om1 att fördelas överen femårsperiod. Av dessa medel avsåg bidrag tillinvesteringar i kraftvärmeproduktion medbiobränslen, 250 miljoner kronorinvesteringar i vindkraftverk och 50miljoner kronor investeringar isolvärmeanläggningar. harriksdagen efter förslag från regeringenbeslutat att anslå ytterligare 56miljoner kronor för stöd tillsolvärmeanläggningar i bostäder (prop.1994/95:218, bet. Därutöver harriksdagen på förslag av regeringen i dens.k. tillväxtpropositionen medgivitanslag på totalt förstöd till insatser för ny energiteknik(prop. 1995/96:25, bet. Av dessamedel avsåg resp. 25miljoner kronor stöden tillinvesteringar i vindkraftverk resp.solvärmeanläggningar i bostäder.Resterande anvisadesför stöd till forskning ochteknikutveckling avseende solceller ochsolvärme.I anslutning tillenergiöverenskommelsen beslutades vidareatt den s.k. Energiteknikfonden, sominrättades (prop. 1987/88:90,bet. NU40), skulletillföras . /94 disponerarEnergiteknikfonden också ett årligtanslag om ca 72 miljoner kronormotsvarande per kubikmeter olja avkoldioxidskatten på oljeprodukter (prop.1992/93:100 bil. 13, bet. NU28).De förändringar som vidtogs i stödettill energieffektiv teknik i samband med1991 års energipolitiska uppgörelseavsågs ävenledes att gälla i fem år.Programmet skulle ursprungligen fortgåfram t.o.m. /96.Riksdagen har dock beslutat om en förlängning av programmet med inomen oförändrad anslagsram på 750 miljonerkronor (prop. 1992/93:100 bil. 13, bet.NU28).Våren 1992 beslutade (prop.1991/92:97, bet. NU25) på basis avförslag från omett stöd på tillutveckling av ny teknik för elproduktionmed biobränslen.Energiforskningen har sedan år 1975bedrivits i form av treåriga program.Medel för sådana program under senare århar tillkommit dels i samband med 1991års energipolitiska överenskommelse,dels forsknings-politiskabeslut (prop. 1992/93:170, bet. NU30).Sammanlagt har ca 1 miljard kronoranslagits till energiforskning sedan år1991. För bioenergiforskning har underbudgetåren 1993/94-1995/96 avsatts ca240 miljoner kronor.Under avsnittet i budgetpropositionenom omställning och utveckling avenergisystemet återfinns anslagen A 1Vissa åtgärder för effektivareanvändning av energi, A 2 Bidrag tillEnergiteknikfonden, A 3 Åtgärder förenergieffektiviseringar m.m. i bl.a.Baltikum och och A 4 Täckandeav förluster i anledning av statligagarantier inom energiområdet.Anslaget (A 1) för effektivareanvändning av energi disponeras av NUTEKför utgifter enligt förordningen(1988:806) om statligt stöd tillutveckling och teknikupphandling för attintroducera energieffektiv teknik. Stödkan lämnas i form av bidrag eller lån.Fram till och med innevarande budgetårhar under anslaget även inrymts medelför att täcka kostnader för bl.a.konsultupphandling och förstudier. Dessakostnader är att betrakta som för-valtningskostnader och ett belopp om 45miljoner kronor överförs därför frånanslaget till anslaget A 1 Närings- ochteknikutvecklingsverket: Förvalt-ningskostnader under utgiftsområde 24Näringsliv. Regeringen beräknar ett reservationsanslagom för stöd ochbidrag till utveckling av energieffektivteknik. Av propositionen framgår attinriktningen på och omfattningen avstödet kommer att övervägas i sambandmed den aviserade energipolitiskapropositionen.Av den redogörelsen framgåratt Energiteknikfonden tillförs72 över ett särskiltanslag på statsbudgeten, motsvarande 10kr per kubikmeter olja avkoldioxidskatten på oljeprodukter.Regeringen föreslår att detta belopp skall anvisas överanslaget A 2 - som även det disponerasav Även här gäller att insatsernaskall prövas i den nyssnämndaenergipolitiska propositionen.NUTEK skall som en del av den svenskaklimatpolitiken inom energiområdetarbeta med åtgärder förenergieffektivisering och ökatutnyttjande av förnybara energislag i debaltiska länderna och ienlighet med riktlinjer fördenna politik. För ändamålet beräknarregeringen för ettbelopp om till detaktuella anslaget (A 3). Även frågan ominriktningen på och omfattningen av denu aktuella insatserna kommer att prövasi samband med framläggandet av denenergipolitiska propositionen.Anslaget A 4 disponeras dels avRiksgäldskontoret, dels av förutgifter för förluster i samband medlånegarantier som har lämnats enligtförordningen (1981:717) om statliggaranti för utvinning m.m. av olja,naturgas eller kol, förordningen(1983:1107) om statligt stöd för attersätta olja m.m. samt förordningen(1988:805) om statligt stöd urEnergiteknikfonden m.m. Under budgetåret1994/95 har förluster till ett belopp påca uppkommit som enföljd av infriade garantier enligt densistnämnda förordningen. Underinnevarande budgetår har regeringenbeslutat om att infria resterandeutestående garantier enligt förordningenom statligt stöd för att ersätta oljam.m. Prognosen för anslagsbelastningenför övriga utestående garantier visaratt inga ytterligare garantier beräknasbehöva bli infriade under innevarandebudgetår. Beräknade förluster för år1997 uppgår till . Förvardera beräknas debli . För år 1997föreslår regeringen ett ramanslag på 2miljoner kronor.På uppdrag av näringsutskottet - ochefter förslag från utskottetsarbetsgrupp för uppföljnings- ochutvärderingsfrågor - har en utredninggenomförts av medarbetare på i syfte att granskaanslags-förbrukningen inomomställningsprogrammen, redovisningen avanslags-reservationer ochresultatstyrningen inom området. Studienpekar på att anslagsreservationersuccessivt har befästs inom vissa delarav omställ-ningsprogrammen och attanalyserna om orsakerna bakom dettaförhållande inte har redovisats itillräcklig omfattning. I linje med vadRiksrevisionsverket tidigare anförtangående programmet för effektivareenergianvändning påpekas i rapportenbrister i resultatredovisningvad gäller för-hållandet mellan mål,prestationer och kostnader. I rapportensägs vidare att verksamhetsindelningenav omställningsprogrammen framstår somoklar; omställningsprogrammen griper ini varandra på ett osystematiskt sätt,vilket försvårar möjligheterna attutvärdera kostnadseffektiviteten i deenskilda programmen. Utskottet har tagitdel av rapporten och har utanställningstagande till slutsatserna idenna beslutat att överlämna rapportentill regeringen för kännedom.Energiforskning (B)De övergripande målen förenergiforskningen är enligt 1993 årsforskningspolitiska beslut att skapavetenskaplig och teknisk kunskap ochkompetens inom universiteten,högskolorna och i näringslivet förutveckling och omställning avenergisystemet. I den till riksdagennyligen avlämnade forskningspolitiskapropositionen redovisas (prop. 1996/97:5s. 281) vissa principiella uppfattningarbeträffande den framtida inriktningen påenergiforskningen. Regeringen anser attenergiforskningsprogrammet har avkastatkunskaper som kan bli strategisktviktiga för i omställningen avenergisystemet. Kompetens har byggts uppinom universiteten och högskolornabeträffande sådan teknik som beräknaskunna bli kommersiellt tillgänglig underde kommande decennierna. Det gällerexempelvis energilagringsteknik ochsolceller. Flera utvärderingar gerbelägg för att energiforskningen är avgod kvalitet, sägs det.I propositionen refereras till vissa avEnergikommissionens slutsatser förforskningens vidkommande. I betänkandetSOU 1995:140 (underlagsbilagor del 4 s.437) pekade kommissionens referensgruppför forskningsfrågor på behovet av attgenomföra förändringar ienergiforskningsprogrammet. Dennationella utvecklingen på energiområdetkan enligt referensgruppen stärkas omsvenska fördelar utnyttjas mer aktivtför att fördjupa och ta tillvara detinternationella samarbetet. Det svenskadeltagandet i det internationellaforskningssamarbetet bör utförasmålinriktat med syfte att stärka svenskforskning och utveckling ochdemonstration på energiområdet.Strategisk omvärldsbevakning genomteknik- och områdesöversikter samtinternationell bevakning bör ges enstörre tyngd i verksamheten, anfördesdet.I den forskningspolitiska propositionenhänvisas till att från att halegat på en internationellt sett högnivå nu uppvisar en mindre andelenergiforskning än jämförbara länder.Det statliga stödet till forskning,utveckling och demonstration påenergiområdet var som störst i början på1980-talet. har insatsernakoncentrerats och det statliga stödethar efter hand minskat. Under perioden1975-1993 har energiforskning ochutveckling utgjort i genomsnitt avstatens totala forsknings- ochutvecklingsinsatser. För budgetåret1994/95 var andelen drygt 2 %.Finansieringen av insatser förforskning, utveckling och demonstrationär i stort sett likafördelad mellan staten, kraftföretagenoch den tillverkande industrin.Den tidigare nämnda referensgruppen förforskningsfrågor påpekade att destatliga insatserna har ett merlångsiktigt perspektiv änmarknadsaktörernas insatser. Staten bördärför enligt referensgruppen i högregrad prioritera kunskaps- ochkompetensutveckling genom finansieringav energiforskning vid universitet ochhögskolor.Att utveckla ett långsiktigt hållbartenergisystem är en omfattande uppgiftsom ställer stora krav på helasamhället, påpekas det i denforskningspolitiska propositionen.Energiforskningen och den tekniskautvecklingen har en strategiskt viktigfunktion i denna process, vilketförutsätter gemensamma insatser frånstaten och näringslivet.