bet · GJ01UU13 · 1996-03-07 00:00:00 — Av välså stor vikt som ledamotsantalet kanvara att arbetet organiseras effektivt.Samtidigt måste konstateras att ettledamotsantal som överstiger 700 kankomma att medföra mycket stora problemför parlamentets möjligheter att arbetaoch fungera, och dessa problem kommeratt accentueras av att antaletrepresenterade nationer och språkgruppersamtidigt ökar.Enligt bör frågannoga övervägas under den föreståenderegeringskonferensen med syftet attkomma fram till en fungerande princip.Med det anförda anserkonstitutionsutskottet att motionerna1995/96:U23 (m) i denna del, 1995/96:U25 (c)yrkande 23 i berörd del och 1995/96:U21(kds) yrkande 16 inte bör föranledanågot ytterligare uttalande avriksdagen.Utrikesutskottet noterarkonstitutionsutskottets uppfattning idenna fråga och betraktar därmedmotionerna 1995/96:U21 (kds) yrkande 16,1995/96:U23 (m) i berörd del samt1995/96:U25 (c) yrkande 23 i berörd delsom besvarade.När det gäller de spörsmål somaktualiseras i motion 1995/96:U29 (mp)yrkandena 7 och 26, omEuropaparlamentets roll i vissa frågor,noterar utrikesutskottetkonstitutionsutskottets uppfattning attden beslutsordning och maktbalans sområder mellan institutionerna i stort börbehållas. betraktar,med hänvisning till vad som anförs ikonstitutionsutskottets yttrande, motion1995/96:U29 (mp) yrkandena 7 och 26 sombesvarade.DomstolenI fråga om roll m.m.framhålls i regeringens skrivelse att är en garant förlikabehandling och att en fortsatt starkoch oberoende domstol därför är ettsvenskt intresse. yttrande noterasatt denna inställning synes varadensamma som i motionerna 1995/96:U23(m) och 1995/96:U21 (kds) yrkande 17 iberörd del. delarregeringens och motionärernasuppfattning att en fortsatt stark ochoberoende domstol är ett svensktintresse. anserdet vidare viktigt att beslut medpolitisk innebörd fattas av politisktansvariga instanser. Konsekvenserna avsådana beslut kan ibland behöva tolkasav juridiska instanser.Konstitutionsutskottet anser inte attmotion 1995/96:U30 (s) yrkande 11 börföranleda något uttalande.Utrikesutskottet har för sin del ingenannan uppfattning än den som redovisatsav och betraktardärmed motionerna 1995/96:U21 (kds)yrkande 17 i berörd del, 1995/96:U23 (m)i berörd del samt 1995/96:U30 (s) yrkande 11 som besvarade.I fråga om förhållandet mellan EG-rättoch medlemsstaternas grundlagarkonstaterar iyttrandet att domstolen tillämpar dengemensamma EG-rätten, som grundar sig påatt medlemsstaterna överlåtit en del avsin beslutanderätt till gemenskapen.Frågan om förhållandet mellan EG-rättenoch medlemsstaternas grundlagar och hurde olika staterna hanterat sinnationella lagstiftning i samband medsin EG-anslutning låter sig inte utan enomfattande genomgång besvaras. Försvensk del har frågan behandlats ikonstitutionsutskottets betänkande1993/94:KU21. Konstitutionsutskottetkonstaterade därvid att riksdagenvverlåtit en del av sin beslutsrätt tillnågot EG-organ, men om en beslutadrättsakt inte ligger inom det område därbeslutanderätt överlåtits, betraktas densom inte giltig för svensk del.Konstitutionsutskottet anser inte attdet finns anledning för attverka för någon generell bestämmelse omförhållandet mellan EG ochmedlemsstaternas grundlagar av det slagsom föreslås i motion 1995/96:U22 (v).Utrikesutskottet noterarkonstitutionsutskottets uppfattning idenna fråga och betraktar därmed motion1995/96:U22 (v) yrkande 2 som besvarat.Yrkandet om att införa en miljöinstans idomstolen har sin bakgrund i önskemålatt större hänsyn skall tas till miljö-och konsumentaspekter och inte bara tilldet i EG-samarbetet ursprungligencentrala intresset av varors friarörlighet och icke-diskriminering.Frågor om ändringar i EG-rätten i dettasyfte bör, anför konstitutionsutskotteti sitt yttrande, behandlas i anslutningtill de materiella bestämmelserna omvarurörlighet och inte som en fråga omdomstolens handlingsutrymme. Domstolenhar att tillämpa den rätt om bl.a.varors fria rörlighet som i behörigordning beslutas inom EG. Frågor ominnehållet i denna rätt ligger inte inomkonstitutionsutskottetsberedningsområde. Konstitutionsutskottetfinner inte skäl att med anledning avmotion 1995/96:U22 (v) förespråka en sågenomgripande förändring av domstolenssammansättning och uppgifter sominförandet av en ämnesinstans för ettvisst sakområde skulle innebära.Utrikesutskottet noterarkonstitutionsutskottets uppfattning idenna fråga och betraktar därmed motion1995/96:U22 (v) yrkande 36 som besvarat.Beträffande yrkandena i motion1995/96:U29 (mp), om möjligheter fördomstolen att tvinga fram ekonomiskasanktioner mot dem som inte följermiljölagarna och om individens rätt attföra talan i sådana ärenden, konstaterarkonstitutionsutskottet att motionen ärvag såvitt avser de brister i gällandeordning som motionärerna önskaråtgärdade och såvitt avser vilkaförändringar som mer konkret önskas.Konstitutionsutskottet, som erinrar omatt jordbruksutskottet i sitt yttrande1995/96:JoU4y behandlat frågor omstärkta miljökrav och förbättradefterlevnad av , pekarför sin del på att det är kommissionensom i första hand har en övervakanderoll. Enskilda (fysiska eller juridiskapersoner) kan väcka talan vid domstolenmot beslut som direkt och personligenberör dem. Domstolen har obegränsadprövningsrätt vad gäller beslut genomvilka kommissionen har fastställt ettbötesbelopp eller ett periodiskt vite,och kan både undanröja, minska ellerhöja bötesbeloppet eller vitet.Medlemsstater kan åläggas att betalastandardbelopp eller vite vidfördragsbrott enligt artikel 171.Med det anförda betraktarutrikesutskottet motion 1995/96:U29 (mp)yrkandena 28 och 29 som besvarade.I fråga om domstolens sammansättningdelar den iregeringens skrivelse och i motionerna1995/96:U23 (m) och 1995/96:U25 (c)(utan särskilt yrkande) framfördauppfattningen att en domare bör kommafrån varje medlemsland.Konstitutionsutskottet anser att denordning för att utse domare som nugäller bör bestå och delar således inteuppfattningen i motion 1995/96:U21 (kds)yrkande 17 i berörd del attEuropaparlamentet bör höras iutnämningsfrågor.Därmed betraktar utrikesutskottetmotionerna /96:U21 (kds) yrkande 17i berörd del samt 1995/96:U23 (m) iberörd del som besvarade.RevisionsrättenSom framgår av regeringens skrivelsefäster regeringen stor vikt vidrevisionsrättens möjligheter atteffektivt fullgöra singranskningsuppgift. Bl.a. anserregeringen att nuvarande regler börkompletteras så att revisionsrätten gesrätt att inhämta upplysningar frånsamtliga organ som förvaltargemenskapsmedel. Konstitutionsutskottetanser, mot denna bakgrund, attmotionerna 1995/96:U23 (m) i berörd deloch 1995/96:U25 (c) yrkande 26 bör ansestillgodosedda genom vad regeringenuttalat.I fråga om motion 1995/96:U21 (kds)yrkande 10 erinrarkonstitutionsutskottet om de möjlighetersom finns enligt artikel 171 attförelägga en medlemsstat att betalastandardbelopp eller vite.Konstitutionsutskottet vill, mot dennabakgrund, inte föreslå något uttalandeav med anledning av motionen iberörd del.Enligt finansutskottet bör verkaför att de nuvarande reglerna förrevisionsrättens verksamhet iRomfördraget ses över och förtydligasför att revisionsrätten skall fåerforderliga befogenheter för att kunnauppfylla sin granskningsrätt. Frågornaom en stark uppföljning och kontroll avgemenskapens medel är en prioriteradfråga för . Att medlen användskorrekt och effektivt är av avgörandevikt för förtroendet för EU:s politikoch för dess kraft att genomföra den.Mot den bakgrunden anser finansutskottetatt något tillkännagivande tillregeringen i dessa frågor inte ärnödvändigt.Utrikesutskottet noterarkonstitutionsutskottets ochfinansutskottets bedömningar ochbetraktar med det ovan anfördamotionerna 1995/96:U21 (kds) yrkande 10,1995/96:U23 (m) i berörd del samt1995/96:U25 (c) yrkande 26 sombesvarade.RegionkommitténUtrikesutskottet noterarkonstitutionsutskottets uppfattning attregionkommitténs ställning börövervägas. Frågan om regionernasinflytande bör enligtkonstitutionsutskottet för svensk del iförsta hand lösas nationellt.Med det anförda betraktarutrikesutskottet motionerna 1995/96:U21(kds) yrkande 11 samt 1995/96:U25 (c)yrkande 25 som besvarade.5.2.19 Övriga frågorMotionernaI motion 1995/96:U22anförs att det krävs ett brettinternationellt samarbete för att minskaarbetslösheten och att samarbetet bl.a.måste innehålla världsomfattande avtalom miniminivåer för kapitalskatter(yrkande 19 i berörd del). Enligtmotionärernas mening bör vidaremedlemsstaterna inom EU träffa ett avtalsom möjliggör utbyte av information ombanktillgodohavanden (yrkande 30).I motion 1995/96:U21 (kds) yrkas attkampen mot fusket inom EU börprioriteras (yrkande 40). Vidare börSverige verka för att EU genomför eneuropeisk ramlagstiftning för brott moteuropeisk lag (yrkande 39). En sådanlagstiftning skulle, enligtmotionärerna, möjliggöra tydliga ochenhetliga straff för lika brott isamtliga EU:s medlemsländer. I motion1995/96:U23 (m) begärs å andra sidan attnågon harmonisering av denstraffrättsliga lagstiftningen inteskall ske inom överskådlig tid.I motion 1995/96:U24 (s) yrkande 1 sägsatt regeringskonferensen bör tainitiativ till en översyn ochmodernisering av EU:s personalpolitik.Översynen bör avse löne- ochanställningsförmåner för EU-anställdaoch förtroendevalda. Syftet bör vara attde anställda förutom förvaltningsmässigkompetens skall ha erfarenhet från andraverksamheter på nationell nivå och engod kontakt med vanliga medborgaresverklighet i olika europeiska stater.Systemet med livslånga anställningar sommål för EU:s personalpolitik bör enligtmotionen ersättas med personalplaner somunderlättar nyrekrytering och en sundpersonalomsättning. Enligt motionen börSverige vid regeringskonferensen även tainitiativ till en översyn av denomfattande regleringen inom EU (yrkande3).I motion 1995/96:U29 (mp) yrkande 19föreslås att regeringen underregeringskonferensen skall verka för attlokal upphandling skall tillåtas för attskapa bättre miljö och flerarbetstillfällen. I samma motion yrkande37 föreslås att kommuner inom EU skallges full rätt att vid kommunalupphandling ställa högre miljö- ochhälsokrav än vad EU står bakom.I motion 1995/96:U25 (c) yrkande 6föreslås bl.a. att varje medlemslandupprättar s.k. grönanationalräkenskaper.Enligt motion 1995/96:U29 (mp) bör ettmellanstatligt samarbete ske inom EU föratt förhindra skadliga våldsskildringari TV (yrkande 20).Utskottets övervägandenVänsterpartiets yrkanden (motion1995/96:U22) om miniminivåer förkapitalskatter och avtal som möjliggörutbyte av information ombanktillgodohavanden behandlas iskatteutskottets yttrande tillutrikesutskottet (1995/96:SkU5y). erinrar bl.a. omatt hardubbelbeskattningsavtal med närmareåttio länder. De flesta avtaleninnehåller bestämmelser om utbyte avinformation mellanskatteförvaltningarna. Bestämmelsen ominformationsutbyte är normalt utformad ienlighet med modell-avtal. De svenska myndigheterna kanerhålla informationen på begäran ellerautomatiskt enligt särskildöverenskommelse.Till följd av ett svenskt initiativ harman inom och utarbetaten konvention om ömsesidig handräckningi skatteärenden. Konventionen harantagits av 1987 och innehållerbl.a. regler om informationsutbyte. Denhar undertecknats av , ,, och och trädde ikraft den 1 april 1995.Inom EU gäller EG:shandräckningsdirektiv (77/799/EEG) sombl.a. innehåller regler ominformationsutbyte. Dengemenskapsrättsliga grunden fördirektivet är att skatteflykt ochundandragande av skatt som sträcker sigöver medlemsstaternas gränser leder tillbudgetförluster och kränkning avprincipen om rättvis beskattning och ärägnade att åstadkomma snedvridning avkapitalrörelser ochkonkurrensbetingelser på den gemensammamarknaden.Även om de redovisade instrumenten imånga fall ger goda möjligheter attinhämta information ombanktillgodohavanden m.m. i utlandetfinns det enligt skatteutskottetbegränsningar. Följande anförs:Vissa länder har inte velat träffa avtalom informationsutbyte. När det gällerdirektivet finns en motsvarandebegränsning genom att medlemsstaternahar rätt att vägra att genomföraefterforskningar eller tillhandahållainformation som deras skattemyndigheterinte får utföra eller samla in. Enmedlemsstat får vidare vägra att lämnaut information om detta skulle leda tillröjande av affärshemlighet ellerliknande eller om utlämnandet skullestrida mot allmänna grundsatser.Ett alternativ till informationsutbytenär det gäller beskattningen av ränta äratt den utbetalande staten innehåller enkällskatt. Denna metod tillämpas avSverige när det gäller t.ex.aktieutdelning. Inom EG har man 1989lagt fram ett direktivförslag omkällskatt på ränta. När förslaget inteaccepterats av alla stater har man påförslag av och tagitupp frågan om ett blandat system därvarje medlemsstat kan välja mellan attta ut källskatt och att lämnainformation. Även detta förslag harfallit. Bl.a. anser ochLuxemburg att varje form av gemensamräntebeskattning kan innebära att derasposition på den internationellakapitalmarknaden äventyras. Frågan haremellertid fått ny aktualitet. I deriktlinjer som det italienskaordförandeskapet presenterat sägs bl.a.att man - om en mer öppen attityd äntidigare visas från några medlemsstaterssida - bör återuppta behandlingen avförslaget till direktiv om ett gemensamtsystem för källbeskattning avränteintäkter. En diskussion bör enligtdirektiven inledas om detta ämne i syfteatt inhämta ministrarnas synpunkter omlämpligheten att bibehålla det nuvarandesystemet eller att i stället påbörjaändringar av de gällande systemen.Vid finansministrarnas öppna debatt den22 om det italienskaordförandeskapets riktlinjer stöddefinansminister planerna pågemensamma regler för beskattningen avsparande. Finansministern tillade att enlösning på detta problem borde ses somen del av arbetet med att få till ståndden ekonomiska och monetära unionen(EMU). Finansministern pekade också påbetydelsen av ett ökat samarbete mellanskatteadministrationerna och av attdessa får tillgång till uppgifter avbetydelse för beskattningen.Enligt skatteutskottets mening visar detanförda att regeringen är medveten om deproblem som finns när det gällerbeskattningen av kapital och attregeringen är pådrivande i dessa frågor.Mot denna bakgrund finns det enligtskatteutskottets mening inte någonanledning till tillkännagivanden med detinnehåll som motionärerna föreslår, ochutskottet avstyrker därför motion U22yrkande 19 i berörd del och yrkande 30.Utrikesutskottet noterarskatteutskottets uppfattning i dessafrågor och betraktar motion 1995/96:U22(v) yrkandena 19 i berörd del samt 30som besvarade.Justitieutskottet konstaterar i sittyttrande (1995/96:Ju3y) att frågan omfusk inom EU redan är högt prioriteradinom gemenskapen. Följande anförs:År 1994 lade kommissionen fram ett förslagtill åtgärder för att komma åtbidragsfusk och andra oegentligheter somriktar sig mot EG:s finansiellaintressen. Rådet har antagit enförordning om administrativa sanktionerför ett sådant förfarande. Vidare harrådet upprättat en konvention om skyddav EG:s finansiella intressen.Konventionen undertecknades den 26 juli1995 och skall ratificeras avmedlemsländerna. Konventionen innebäratt staterna skall kriminaliserabedrägerier som riktar sig mot EG:sfinansiella intressen. Kommissionen harvidare lagt fram förslag tillytterligare ett protokoll tillkonventionen. Förslaget innehållerregler om straffrättsligt ansvar förjuridiska personer, penningtvätt,jurisdiktion, rättshjälp och kompetensför EG-domstolen.En arbetsgrupp arbetade också underhösten 1995 fram ett protokoll till enkonvention med bestämmelser omkorruption (mutbrott och bestickning avtjänstemän) som kan skada EG:s finanser.Protokollet har skickats till för konsultation.Det italienska ordförandeskapet har isina prioriteringar för arbetet detförsta tagit upp kampenmot bedrägerier inom gemenskapen.Kommissionen anger i sitt arbetsprogramför att bedrägeribekämpningen dåkommer att uppnå full effektivitet ochatt förstärkningen av det rättsligaskyddet av gemenskapens ekonomiskaintressen skall fortsätta.Lagstiftningen ochgemensamhetsprogrammen skall ses överoch göras mer effektiva i syfte attminska riskerna för bedrägerier.Utskottet behandlade en motionmed begäran om åtgärder mot fusk ochbedrägerier inom EU. Utskottet(1994/95:JuU14 s. 12) avstyrkte bifalltill motionen under motivering attfrågan ägnades ökad uppmärksamhet inomEU och att det därför saknades skäl förriksdagen att ta något initiativ ifrågan.Enligt utskottets mening är det avmycket stor betydelse att arbetet medatt effektivisera skyddet mot ekonomiskbrottslighet som riktas mot EUintensifieras. Utskottet ser därför medtillfredsställelse på att detta arbeteär högt prioriterat inom EU. Utskottetutgår från att fortsatta ansträngningargörs från svensk sida i dessa frågor.Något särskilt uttalande från riksdagenär inte erforderligt.Utrikesutskottet har ingen annan meningän den justitieutskottet uttalat ochanser därmed motion 1995/96:U21 (kds)yrkande 40 besvarat.När det gäller frågan om ramlagstiftningför brott mot europeisk lag erinrarjustitieutskottet om att sedanlång tid tillbaka tagit aktiv del i detmellanstatliga samarbetet för attbekämpa internationell brottslighet.Sverige har t.ex. inom ochFN medverkat vid utarbetandet av ettflertal konventioner på detstraffrättsliga området och deltar nuaktivt i det straffrättsliga samarbetetinom den tredje pelaren i anser att ävenfortsättningsvis bör delta aktivt idetta samarbete, men enligt utskottetsmening finns det intenågon anledning för att verkaför en harmonisering av straffrätteninom unionen på sätt som föreslås imotion 1995/96:U21 (kds).Justitieutskottets ställningstagandeskall ses mot bakgrund av att EU:sländer har olika rättstraditioner ocholika påföljdssystem. Även med beaktandeav EU:s framtida utvidgning ter sig ensådan tanke inte realiserbar.Med det anförda föreslårjustitieutskottet att motion1995/96:U21 (kds) yrkande 39 bör avslås.Motion 1995/96:U23 (m) i nu berörd delanses tillgodosedd mot bakgrund avjustiteutskottets gjordaställningstagande.Utrikesutskottet noterar de bedömningarsom görs av justitieutskottet ochbetraktar motionerna 1995/96:U21 (kds)yrkande 39 och 1995/96:U23 (m) i berörddel som besvarade.Yrkanden med samma innebörd somyrkandena 19 och 37 i motion 1995/96:U29(mp) om offentlig upphandling harbehandlats vid ett flertal tillfällen avfinansutskottet (jfr t.ex. bet.1994/95:FiU22). Med hänvisning till dentidigare behandlingen av dessa frågorföreslår finansutskottet att riksdagenäven nu avslår dessa motionsyrkanden.Utrikesutskottet noterarfinansutskottets uppfattning iupphandlingsfrågorna och betraktardärmed motion 1995/96:U29 (mp) yrkandena19 och 37 som besvarade.Med anledning av yrkande6 i motion 1995/96:U25 om grönanationalräkenskaper konstaterarfinansutskottet i sitt yttrande att detinom EU pågår ett mycket omfattandearbete med att bygga upp system försådana gröna nationalräkenskaper. Dettaarbete beräknas vara avslutat . instämmeri motionärernas uppfattning att EU-länderna skall redovisa sinmiljösituation i fullt jämförbaranationalräkenskapstermer. Samtidigtkonstaterar dock finansutskottet attmycket återstår innan utredningsarbetetkan utmynna i konkreta förslag.Mot bakgrund av finansutskottetsuttalande betraktar utrikesutskottetmotion /96:U25 (c) yrkande 6 sombesvarat.Utrikesutskottet noterar - och delar -finansutskottets bedömning att någottillkännagivande med anledning av motion1995/96:U24 (s) yrkande 3 inte ärnödvändigt. Motion 1995/96:U24 (s)yrkande 3 anses därmed besvarat.Med anledning av yrkande 20 i motion1995/96:U29 (mp) om ett mellanstatligtsamarbete inom EU för att förhindraskadliga våldsskildringar i TVframhåller kulturutskottet i sittyttrande följande:Inom EU pågår ett samarbetepå TV-området. antog år1989 ett direktiv (89/552/EEG) omsamordning av vissa bestämmelser somfastställts i medlemsstaternas lagar ochandra författningar om utförandet avsändningsverksamhet för television, dets.k. restriktioner motvåldsskildringar, rashets ochpornografi, regler angående reklam ochsponsring samt riktpunkter för andeleneuropeiska program m.m. haranpassat sin lagstiftning tilldirektivet genom beslut om lagen(1992:1356) om satellitsändningar avtelevisionsprogram till allmänheten.Regeringen har remitterat tillLagrådet förslag till ny radio- och TV-lag, varigenom bl.a. lagen omsatellitsändningar föreslås bli upphävdsamtidigt som det i den nya lagen (6kap. 1 §) föreslås en särskildbestämmelse rörande våldsskildringar ochpornografiska bilder. Utskottet harinhämtat att TV-direktivet varitföremål för översyn och att kulturutskott nyligenyttrat sig över ett förslag från om ändringar i direktivet.Ministerrådet kan väntas fatta beslut iärendet sedan tagit ställning tilländringsförslagen.Inom European Broadcasting Union ()pågår ett samarbete på radio- och TV-området mellan ett femtiotal länder,däribland samtliga länder som ärmedlemmar i . antog EBUriktlinjer för hur medlemsföretagen börförhålla sig till våldsskildringar i TV-programmen. Dessa riktlinjer har tagitsfram under medverkan av bl.a. BBC ochSveriges Television. EBU vill genomriktlinjerna främja en ansvarsfullpraxis för hur våld skildras i TV.Det kan här också nämnas att vidEuroparådets medieministerkonferens iPrag diskuterades bl.a.våldsskildringar i bildmedierna.Ministrarna enades om att det finns ettbehov av riktlinjer på europeisk nivå.En arbetsgrupp tillsattes med uppgiftatt utarbeta möjliga riktlinjer. Sverigedeltar i detta arbete.Kulturutskottet konstaterar således attdet redan finns ett långtgåendesamarbete mellan bl.a. EU:smedlemsländer då det gällervåldsskildringar i TV. Det ärsjälvfallet viktigt att detta samarbetefortsätter och efter hand utvecklas.Kulturutskottet gör bedömningen attnågot initiativ inte ärerforderligt med anledning avmotionsyrkandet.Utrikesutskottet noterarkulturutskottets uppfattning härvidlagoch anser därmed att motion 1995/96:U29(mp) yrkande 20 besvarats.Med anledning av motion 1995/96:U24 (s)yrkande 1 om EU:s personalpolitik anförarbetsmarknadsutskottet följande:Enligt vad utskottet erfarit regleraspersonalpolitiken i EU:s institutionerbl.a. av regler i det s.k.fusionsfördraget och av beslut somfattas av rådet. Initiativrätten påområdet tillkommer för närvarandeexklusivt kommissionen. Förändringar avEU:s personalpolitik kan åstadkommas påtvå vägar. Antingen genom attmedlemsländerna påverkar de inomkommissionen ansvariga tjänstemännen attta initiativ på området eller genom attmedlemsländerna skapar sig en egeninitiativrätt över personalpolitiken.Det senare kräver en fördragsändring.Utskottet anser att EU:spersonalpolitik med svenska mått mättförefaller att vara otidsenlig. Huruvidaden är ändamålsenlig eller inte och hurden eventuellt skall förändras är frågorsom utskottet med det underlag som stårtill buds inte kan bedöma.Utskottet anser att frågan är viktigoch regeringen bör därför följa frågan.Med det som ovan anförts avarbetsmarknadsutskottet anserutrikesutskottet att motion 1995/96:U24(s) yrkande 1 besvarats.I regeringens skrivelse framhålls attfolkrörelser och föreningsliv har storbetydelse för den demokratiskaförankringen. Det ankommer på deenskilda medlemsländerna att lägga fastformerna för föreningarnas verksamhet.Medlemsländerna bör underlätta ochfrämja föreningssamarbete. Detta kanockså stärka den demokratiskalegitimiteten i Europasamarbetet. Rättenatt bilda föreningar bör om möjligt gesett mer tydligt stöd i fördraget, anförsdet slutligen i skrivelsen.Utrikesutskottet noterar attkulturutskottet i sitt yttrande(1995/96:KrU4y) ställer sig bakom vadsom sålunda anförs i regeringensskrivelse då det gäller folkrörelser ochföreningsliv.Kulturutskottet ställer sig också bakomvad som anförs i skrivelsen omungdomsfrågor. Regeringen anför attåtgärder för att förstärka samarbetetkring ungdomsfrågor i fördragen börövervägas. De insatser som utvecklasinom unionens olika politikområden,t.ex. insatser mot arbetslösheten, bör iökad utsträckning innefatta också ettungdomsperspektiv, anförs det vidare iskrivelsen.Utrikesutskottet noterar dessasynpunkter och vill - liksom tidigare(bet. 1994/95:UU5, rskr.