bet · GJ01UU23 · 1996-04-25 00:00:00 — Detfinns ett stort antal organisationer sompå frivillig basis arbetar med nordiskasamarbetsfrågor. Många av dem har närainofficiella kontakter med de nordiskasamarbetsorganen. En mycket viktigorganisation är (), som spelar en alldelessärskild roll för att främja samverkanmellan de nordiska folken och ocksåfungerar som idéspruta i det nordiskasamarbetet. FNF bjuds in till sessioner och fungerar som en avrådets remissinstanser. Det finns alltsånära kontakter mellan ochfrivilligorganisationerna. Någonstarkare formell knytning är intepåkallad.Med hänvisning till det anförda ansesmotion U41 (mp) yrkande 2 besvarat.Miljöutskottet anförde vid 47:e session i - den sistadär miljöutskottet var verksamt - attdet både för och när-områden vore av stor miljömässig ochekonomisk betydelse om de samladeenergiresurserna nyttjades mereffektivt. En politik förenergisamverkan borde baseras på störstamöjliga användande av miljövänliga ochförnybara energikällor. Som ett led iupprättandet av en plan för etablerandetav ett regionalt miljövänligtenergisystem bör förutsättningarna förett naturgassystem utredas, enligtmiljöutskottet.Utrikesutskottet finner det mindrelämpligt att ta ställning innanförutsättningarna för den vidareutvecklingen på området är utreddaenligt miljöutskottets riktlinjer.Vidare vill utskottet erinra om deförestående partiöverläggningarna om denframtida energipolitiken. kanförväntas fatta beslut omenergipolitiken under /97.Därmed anses motion U40 (mp) besvarad.Det nordiska samarbetet och EuropeiskaunionenMotionernaI motion U704 (c, fp) anförs att Nordensom enhet har en bestående särart ochidentitet som har samhällelig ochpolitisk relevans även för framtiden.Att EU:s yttre gräns i flyttasfrån till Kölen, den svensk-norska gränsen, får inte försvagaSveriges intresse av ett väl fungerandenordiskt samarbete. Den fria rörlighetenvisavi liksom mot övriganordvästra är väsentlig för ettfortsatt väl fungerande nordisktsamarbete. Detta bör enligt motionärernabeaktas såväl vid utformningen som vidtillämpningen av det regelverk sompåverkar nordiska medborgaresrättigheter vid EU:s yttre gränser(yrkande 1).De fördelar som vinns genom EU-samarbetet får, anförs det vidare imotion U704 (c, fp), inte leda till attde rättigheter och möjligheter somgrundas på medborgarskap i en nordiskstat, och som gäller i hela Nordenoavsett statens medlemskap i , tunnasut. Hänsynen till hur olika EU-beslutpåverkar det nordiska samarbetet,inkluderande de delar av som intevalt EU-medlemskap, måste ständigtaktualiseras när tar initiativeller ställning till olika beslut inomEU. Regeringen föreslås ge alla svenskaföreträdare i EU-arbetet en ståendeinstruktion som klargör detta (yrkande2).I motion U502 (mp) om agerandei EU begärs att skall vägraefterfölja eventuella hot om attavskaffa den nordiska passfriheten(yrkande 15).Innan beslut om medlemskap iSchengensamarbetet tas, bör enligtmotion U41 (mp) detta samarbete bliföremål för en grundlig debatt ochkonsekvensanalys i liksomi berörda utskott i riksdag(yrkande 3).I motion U503 (fp) framhålls attEuropasamarbetet inte ersätter Sverigesdeltagande i andra globala ellernordiska sammanhang, utan tvärtom börstärka förutsättningarna för såväl detnordiska samarbetet som Sverigesengagemang inom FN. somsamarbetet mellan , ochSverige kan stärkas har vi ett ansvarför att också utveckla kontakterna medNorge och och medverka till attdessa länders intressen tillvaratas inomEU (yrkande 9).Utskottets övervägandenUtskottet delar den överlag positiva synpå det nordiska samarbetet somframträder i flera motioner och anserdet angeläget att regeringen ävenframdeles verkar för att stärka dettasamarbete. Enligt utskottets uppfattninginnebär och medlemskapi EU att nya möjligheter öppnas förnordiskt samarbete inom en europeiskram. Som utskottet påpekade ibetänkandet 1995/96:UU13 har utvecklingen iÖstersjöregionen generellt redan fåttökad uppmärksamhet med ett starkarenordiskt bidrag i EU-arbetet. VidNordiska rådets iKöpenhamn behandlades denordiska intressena inför EU:sregeringskonferens.Utskottet vill framhålla att det faktumatt nu tre nordiska länder är medlemmari EU innebär att den nordiskadimensionen och de nordiskavärderingarna kan få större genomslag iutformningen av EU:s politik. Detta börgagna även och som valt attinte vara medlemmar i men är knutnatill EU via EES-avtalet.I ljuset av att det redan är ettnaturligt inslag med nordiskt samråd iEU-frågor synes inte någon särskildriksdagens åtgärd påkallad.Motion U704 (c, fp) yrkande 2 ansesdärmed besvarat.Utskottet har ingen annan uppfattning änatt Europasamarbetet inte ersätterdeltagande i andra internationellasammanhang. Som anförs i motion U503(fp) stärker Europasamarbetetförutsättningarna för såväl det nordiskasamarbetet som engagemang inomFN.Motion U503 (fp) yrkande 9 anses därmedbesvarat.Beträffande deltagande iSchengensamarbetet vill utskottet erinraom att justitieminister information i kammarei detta ärende . Vidinformationen framkom bl.a. attSchengenländerna på ett tidigt stadium iförhandlingarna gjorde klart att de somutgångspunkt för förhandlingarnaaccepterade de nordiska ländernas kravatt kunna behålla den nordiskapassunionen. Den fria rörligheten iNorden betraktas som ett viktigt bidragtill ett utvidgat europeiskt samarbete igränskontrollfrågor.Ett viktigt steg på vägen mot fulltsvenskt deltagande i Schengensamarbetethar tagits i och med att ochövriga nordiska länder nu går in isamarbetet som observatörer. Genom ensamverkan mellan de nuvarande tiomedlemsstaterna i ochde fem nordiska länderna uppnås enväsentlig utvidgning av den friarörligheten för enskilda människor iEuropa och detta bidrar till attförverkliga målsättningen ommedborgarnas Europa.Utskottet vill framhålla att dennordiska passfriheten kommer att beståinom ramen för . Denfria rörligheten är viktig för detnordiska - och europeiska - samarbetet.Motion U704 (c, fp) yrkande 1 är därmedbesvarat.Den av justitieministern lämnadeinformationen är ett exempel på hurriksdagen erhåller information omSchengensamarbetet. Information i ochsamråd med har också ägt rum.Regeringen har behov av att veta om detfinns stöd i för åtgärdernaeftersom det är som skallratificera . Vidareuppmärksammades frågan vid i imars 1996.Med hänvisning till det anförda ansesmotion U41 (mp) yrkande 3 besvarat.Utskottet vill betona att såväl detnordiska som det europeiska samarbetetgrundas på frivillighet. Europeiskaunionen handlar om en gemensam strävanatt göra livet bättre för de enskildamedborgarna. ärkopplat till den grundläggande fråga somhela EU-medlemskapet vilar på, nämligenönskan om att riva gränserna mellan EU:sländer och att öppna dem för demänniskor som lever i EU.Mot bakgrund av det anförda avstyrksmotion U502 (mp) yrkande 15.SamernaMotionernaI ett par motioner behandlas samernassituation i . Motionerna har tillhuvuddelen behandlats avkonstitutionsutskottet (1994/95:KU37). Imotion K507 (mp) yrkande 9 anförs attSverige skall stödja samernas ansökan ommedlemskap i . Även imotion K508 (kds) yrkande 5 (delvis)föreslås att i Nordiska rådetskall verka för att samerna ges egetfullt medlemskap i rådet. I motion K509(s) yrkande 1 yrkas att somsin mening ger regeringen till kännaatt samerna bör beredas plats vidNordiska rådets bord.I motion K508 (kds) yrkas att bör verka för att samernai de nordiska länderna erkänns somursprungsbefolkning (yrkande 5 delvis).Utskottets övervägandenFrågan om samernas deltagande i detnordiska samarbetet har utretts ochdiskuterats under en längre period.Såväl som stöder samarbete medsamerna i olika former. Utskottet har itidigare sammanhang (t.ex. i1994/95:UU16) erinrat om det arbete sombedrivs inom ramen för exempelvisNordiska ()verksamhet. NSI, som bl.a. driverforsknings- och utvecklingsprojektrörande samernas situation iBarentsregionen, finansieras överNordiska ministerrådets budget.Utskottet vill erinra om att samerna nuhar erhållit observatörsstatus . Det innebär att enrepresentant för vart och ett av de tresametingen har rätt att närvara ochyttra sig vid sessioner.Motion K509 (s) yrkande 1 är därmedredan tillgodosett och anses besvarat.Beträffande frågan om fullt medlemskapför samerna i noterarutskottet att rådet vid den 46:esessionen i beslutade attinte företa sig något med anledning avett medlemsförslag om samisktmedlemskap. Villkoren för medlemskap återfinns iHelsingforsavtalet. Enligt avtalet skallNordiska rådets medlemmar vara ledamöterav ett lands eller ett självstyrtområdes folkrepresentation. Samernauppfyller inte detta krav.Bland annat mot denna bakgrund finnerutskottet rådets ställningstagandenaturligt. Motionerna K507 (mp) yrkande9 och K508 (kds) yrkande 5 (delvis)avstyrks därmed.Frågor som rör samernas rättsligaställning har behandlats ikonstitutionsutskottets betänkande1994/95:KU37 (som bifölls i kammaren,rskr. 1994/95:244).Konstitutionsutskottet hänvisade bl.a.till att i ett uttalande redan1977 markerat samernas särställning iegenskap av ursprunglig befolkning.Vidare menade attsamerna som etnisk minoritet ges ettgrundlagsskydd. mening fanns detmot den bakgrunden ingen anledning attytterligare markera samernas särskildaställning.Utrikesutskottet menar att denuppfattningen är giltig.Därmed avstyrks motion K508 (kds)yrkande 5 (delvis).BerättelsenUtskottet föreslår att läggerNordiska rådets svenska delegationsberättelse (redog. 1995/96:NR1) tillhandlingarna. beträffande Nordiska rådetsorganisationatt förklarar motionerna1994/95:U702 yrkande 1 och1995/96:U39 yrkande 4 besvarade medvad utskottet anfört,2. beträffande Nordiska rådetsbudgetatt avslår motion1994/95:U702 yrkande 2,3. beträffande samarbete med debaltiska staternaatt förklarar motionerna1994/95:U702 yrkande 3 och1995/96:U39 yrkande 3 besvarade medvad utskottet anfört,4. beträffande lokalisering avnordiska institutioneratt avslår motion1994/95:U701,5. beträffande utskottens roll idet nordiska samarbetetatt förklarar motion1995/96:U39 yrkande 2 besvarat medvad utskottet anfört,6. beträffande organisering avnordiska insatseratt att förklarar motion1995/96:U42 yrkande 1 besvarat medvad utskottet anfört,7. beträffande kammarensbehandling av berättelsenatt förklarar motion1995/96:U42 yrkande 2 besvarat medvad utskottet anfört,8. beträffande Nordiska rådetoch Europaparlamentarikernaatt förklarar motion1995/96:U39 yrkande 1 besvarat medvad utskottet anfört,9. beträffande direktval tillNordiska rådetatt avslår motion1995/96:U41 yrkande 1,10. beträffande visst nordisktsamarbeteatt förklarar motion1994/95:U704 yrkandena 3 och 4besvarade med vad utskottet anfört,11. beträffande samarbete mellanofficiella och frivilliga organatt förklarar motion1995/96:U41 yrkande 2 besvarat medvad utskottet anfört,12. beträffande naturgassystematt förklarar motion1995/96:U40 besvarad med vadutskottet anfört,res. 1 (mp)13. beträffande nordiskt samrådi EU-frågoratt förklarar motion1994/95:U704 yrkande 2 besvarat medvad utskottet anfört,14. beträffande europasamarbeteoch annat internationellt samarbeteatt förklarar motion1994/95:U503 yrkande 9 besvarat medvad utskottet anfört,15. beträffande medborgarskap ien nordisk statatt förklarar motion1994/95:U704 yrkande 1 besvarat medvad utskottet anfört,16. beträffande information omSchengensamarbetetatt förklarar motion1995/96:U41 yrkande 3 besvarat medvad utskottet anfört,17. beträffande frivillighet idet nordiska samarbetetatt avslår motion1994/95:U502 yrkande 15,18. beträffande samernasobservatörsstatus i Nordiska rådetatt förklarar motion1994/95:K509 yrkande 1 besvarat medvad utskottet anfört,19. beträffande medlemskap församerna i Nordiska rådetatt avslår motionerna1994/95:K507 yrkande 9 och1994/95:K508 yrkande 5 i berörd del,res. 2 (v, mp, kds)20. beträffande erkännande avsamerna som ursprungsbefolkningatt avslår motion1994/95:K508 yrkande 5 i berörd del,21. beträffande Nordiska rådetssvenska delegations berättelseatt lägger Nordiska rådetssvenska delegations berättelse angåendeverksamheten efter rådets 44:e sessionoch till och med den 47:e sessionen tillhandlingarna.Stockholm den 25 april 1996På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: ViolaFurubjelke (s), (),(), (), (), (), (), UrbanAhlin (s), (), CarinaHägg (s), (), BodilFrancke (), (), (), BengtSilfverstrand (s) och (). Naturgassystem (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 10 börjar med Miljöutskottetanförde vid och på s. 11 slutar med U40 (mp) besvarad. bort ha följandelydelse:Utskottet vill inledningsvis påpeka attdet i regeringens skrivelse1995/96:120, Vår miljö - miljöarbetetunder året, vad gäller målen förbegränsning av utsläpp av växthusgaser,står att koldioxidutsläppen från fossilabränslen bör stabiliseras till 1990 årsnivå , i enlighet medklimatkonventionen.Sammantaget visar tillklimatkonventionen och Naturvårdsverketssenaste redovisning att målet förkoldioxidutsläppen inte kommeratt uppnås med dagens styrmedel.1993 togs den allmänna energiskatten påenergiprodukter bort ochkoldioxidskatten reducerades till enfjärdedel av den generella nivån. Ipropositionen En politik för arbete,trygghet och utveckling (1995/96:25)anges att koldioxidskatten skall höjastill halva nivån. Önskemålet att dämpa utsläppen ärcentralt i detta sammanhang , säger man.Nordiska rådets miljöutskottsrekommendation nr 34/1995 handlar omregionalt samarbete inom energiområdet:dels att i samråd med och debaltiska staterna upprätta en plan förregionalt energisystem, dels att utredaförutsättningarna förnaturgasförsörjning från ochRyssland, samt också i vad mån debaltiska staterna kan ingå igasförsörjningen.I texten påpekas att ökadnaturgasanvändning inte får ses som ettställningstagande mot en ökad användningav bioenergin, utan dessa energiformerär komplement till varandra .Utskottet vill framhålla att det här ärviktigt att inte på något sätt jämställade båda energislagen. Ansvar förkoldioxidmålet måste tas utifrån etthelhets-perspektiv. Valet står mellanstora utsläpp av koldioxid frånfossilgas som ökar kontinuerligt ochutsläpp från biogas, som försvinner in inaturens kretslopp i och medbiobränsleproduktionen.Utskottet anser det nödvändigt attriksdagen före den av miljöutskottetföreslagna utredningen och planeringenav naturgasnätet tar ställning för attförnyelsebara energikällor skallprioriteras i , framför fossilgas.Detta är ett viktigt bidrag inför detkommande energibeslutet.Vad utskottet anfört bör medanledning av motion U40 (mp) som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 12bort ha följande lydelse:12. beträffande naturgassystematt med anledning av motion1995/96:U40 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,2. Medlemskap för samerna i (mom. 19)(), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 13 börjar med Beträffandefrågan om och slutar med (delvis)avstyrks därmed. bort ha följandelydelse:Utskottet vill påpeka att är vad namnet utsäger - enrådgivande församling. Det svenskasametinget, det norska ochdet finska sameparlamentet hartillsammans anhållit om att få blimedlemmar i i stället föratt som ha observatörskap medyttranderätt.Samerna är ursprungsbefolkning i trenordiska länder, , ochFinland, vilket är ett starkt skäl föratt bevilja deras anhållan och göra demtill fullvärdiga medlemmar i . Med tanke på engagemangför mänskliga rättigheter och förursprungsbefolkningars situation i andradelar av världen, finns all anledningför att vid Nordiska rådetsnästa session föreslå tillägg ellerändring av villkoren för medlemskap, såatt den samiska ursprungsbefolkningen iNorden blir medlem i Nordiska rådet.Utskottet anser att samerna bör beviljasmedlemskap i rådet.Om de nordiska staterna vill kan manändra på villkoren för medlemskap. Frånbörjan var ett organ förNordens suveräna stater, men efter handhar man ändrat det ursprungliga avtaletså att även självstyrande områden somGrönland, och har kunnatta säte i rådet. är det att tanästa steg och även låta det samiskafolket delta fullt ut i rådets arbete.Med anledning av motionerna K507 (mp)yrkande 9 och K508 (kds) yrkande 5(delvis) bör det anförda ges regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 19bort ha följande lydelse:19. beträffande medlemskap församerna i Nordiska rådetatt med anledning avmotionerna 1994/95:K507 yrkande 9 och1994/95:K508 yrkande 5 i berörd del somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om medlemskap församerna i ,Särskilda yttranden1. Direktval till (mom.9)() anför:Frågan om direktval till Nordiska rådethar vid olika tillfällen varit uppe iden nordiska debatten och också lagtssom medlemsförslag i rådet.Utrikesutskottet hänvisar i sitt avslagpå yrkandet i motion U41 om direktvaltill negativa yttranden frånremissinstanserna och har som en avmotiveringarna att det inte finns beläggför att samarbetet inom rådet skulleförbättras genom direktval.Motionärerna har andra utgångspunkterför sitt förslag, nämligen att intressetför verksamheter aldriguppnått den styrka som gemensammanordiska angelägenheter borde gett.Direktval skulle innebära större tyngdoch skulle på gräsrotsnivå kunna skapaintresse för de nordiska frågorna ochnordiskt samarbete, och också förståelseoch känsla för hur viktig nordiskgemenskap och samverkan är.2. Medlemskap för samerna i (mom. 19)() anför:Samerna har haftobservatörsstatus i . Jagär inte nu beredd att föreslå fulltmedlemskap för samerna. Enligt minuppfattning bör ordningen medobservatörsstatus först utvärderas. Ettmer definitivt ställningstagande tillfrågan om fullt medlemskap bör anståtills man har mer erfarenhet än avhur systemet med samernasobservatörsstatus fungerar. Sammanfattning 1Berättelsen 1Motionerna 1Motioner väckta /95 1Motioner väckta med anledning avRedogörelse till riksdagen1995/96:NR1 2Berättelsen 3Utskottet 5Nordiska rådets organisation ochverksamhet 5Motionerna 5Utskottets överväganden 6Vissa frågor rörande förhållandetmellan de nationella parlamentenoch regeringarna å ena sidan å den andra 7Motionerna 7Utskottets överväganden 8Nordiskt samarbete inom miljö-och energiområdet m.m. 9Motionerna 9Utskottets överväganden 10Det nordiska samarbetet ochEuropeiska unionen 11Motionerna 11Utskottets överväganden 11Samerna 13Motionerna 13Utskottets överväganden 13Berättelsen 14Hemställan 14Reservationer 161. Naturgassystem (mom. 12) 162. Medlemskap för samerna (mom. 19) 17Särskilda yttranden 171. Direktval till (mom. 9) 172. Medlemskap för samerna i (mom. 19) 18Gotab, 1996