bet · GJ01KU30 · 1996-05-09 00:00:00 — Bolagsstämmanutser styrelsen (8 kap. 1 §) ochstyrelsen kan i sin tur utse enverkställande direktör (8 kap. 3 §). Idet fall aktiekapitalet ellermaximikapitalet uppgår till minst enmiljon kronor skall en verkställandedirektör utses. Styrelsen svarar förbolagets organisation och förvaltningenav bolagets angelägenheter.Verkställande direktören handhar denlöpande förvaltningen, dvs. driften avbolagets rörelse, förvaltningen av dessmedel och bokföringen.I aktiebolagslagen finns vidaresärskilda bestämmelser om styrelsens ochverkställande direktörens befogenheteroch skyldigheter. Bl.a. sägs i 8 kap. 13§ att styrelsen eller annan företrädareför bolaget inte får företarättshandling eller annan åtgärd som ärägnad att bereda otillbörlig fördel åtaktieägare eller annan till nackdel förbolaget eller annan aktieägare.Ställföreträdare får inte hellerefterkomma föreskrift av bolagsstämmaneller annat bolagsorgan, om föreskrifteninte är gällande därför att den står istrid mot aktiebolagslagens bestämmelsereller vad som stadgas i bolagsordningen.Regeringens styrning av myndigheter ochbolagDen föreliggande granskningenaktualiserar en från konstitutionellsynpunkt intressant fråga av principiellart, nämligen frågan om regeringensstyrning av de statliga myndigheternaoch bolagen.Vad gäller det formella förhållandetmellan regeringen och de statligamyndigheterna finns en reglering iregeringsformen (RF). Enligt 1 kap. 6 §styr regeringen riket och är ansvariginför . Vidare sägs i 11 kap. 6§ att statliga myndigheter, bortsettfrån myndigheter, lyder underregeringen. Bestämmelsen innebär enligtgrundlagspropositionen (prop. 397) att myndigheterna i princip haratt följa de föreskrifter av allmännatur eller direktiv för särskilda fallsom regeringen meddelar. Regeringensrätt att meddela direktiv är dockbegränsad. Den främsta begränsningenligger i den i 1 kap. 1 § RF fastlagdaprincipen att den offentliga maktenutövas under lagarna. En annanbegränsning ligger i bestämmelsen i 11kap. 7 § RF som stadgar att ingenmyndighet, ej heller ellerkommuns beslutande organ, får bestämmahur förvaltningsmyndighet skall isärskilt fall besluta i ärende som rörmyndighetsutövning mot enskild eller motkommun eller rör tillämpning av lag.I verksledningspropositionen (prop.1986/87:99) diskuterades innebörden avregeringens styrande funktion.Föredragande statsrådets slutsats blevatt utgör en fullttillräcklig grund för regeringen attstyra sina myndigheter precis så bestämtoch i den omfattning som regeringenfinner lämpligt i varje särskildsituation (s. 27). Vid sin behandling avpropositionen gjordekonstitutionsutskottet ingen annanbedömning (KU 1986/87:29 s. 13). Iverksledningspropositionen diskuteradesockså frågan om informella kontaktermellan ochmyndigheterna. Sammanfattningsvis angavföredragande statsrådet att enligt hansbedömning utgör informella kontaktermellan regeringen och myndigheterna ettviktigt, naturligt och oundgängligtkomplement till regeringens formellastyrning av myndigheterna. I sådanaenskilda ärenden som ligger inom ramenför 11 kap. 7 § RF måste regeringen viasina tjänstemän iaktta mycket storförsiktighet i sina kontakter medmyndighetens tjänstemän.Konstitutionsutskottet konstaterade (KU1986/87:29 s. 13 f.) att det är svårtatt tänka sig en smidigt och välfungerande förvaltningsapparat utaninformella kontakter av olika slag.Enligt utskottets mening finns detemellertid problem förknippade med dessakontakter. Den tudelning mellanregeringskansli och myndigheter som ärkarakteristisk för den svenskastatsförvaltningen innebär attoffentlighetsprincipen blir tillämpligpå den dokumenterade kommunikation somsker mellan regering och myndigheter.Denna princip får inte urholkas genomatt viktig information förmedlas viamuntliga, icke-offentliga kanaler.Utskottet konstaterade vidare attregeringsbesluten fattas av regeringensom kollektiv, inte av de enskildaregeringsledamöterna. Därför bör dessakontakter vara mer inriktade påinformation än på styrning. Utskottetanförde därutöver att de informellakontakterna på det område som omfattasav 11 kap. 7 § RF bör i särskilt höggrad avse informationsutbyte.Regeringen beslutade den 21 juni 1995att tillsätta en kommission om denstatliga förvaltningens uppgifter ochorganisation. I kommissionens direktiv(dir. 1995:93) anges sammanfattningsvisatt kommissionen skall göra en analys avom nuvarande former för organisation ochstyrning av statlig förvaltning ochverksamhet är ändamålsenliga iförhållande till de uppgifter och målsom fastlagts av regering och riksdagsamt lämna synpunkter på hur detlångsiktiga arbetet medstrukturförändringar i den statligaförvaltningen bör bedrivas. I direktivenpåpekar regeringen vidare attanvändningen av bolags- ochstiftelseformer i statlig verksamhetförutsätter att staten inte frånhändersig ansvaret för och möjligheterna tillstyrning och kontroll av verksamheten.En tydlig ägarpolicy och effektivastyrnings- och kontrollsystem är därförnödvändiga. På detta område krävs enligtregeringen ökad tydlighet. Kommissionenskall avsluta sitt arbete senast den 31december 1996.Som redovisats i det föregåenderegleras förhållandet mellan regeringenoch statliga bolag i aktiebolagslagen(1975:1385). Någon särskild reglering iregeringsformen finns inte. Regeringen,i egenskap av företrädare för detstatliga ägandet, omfattas således avsamma regelsystem som privatabolagsägare.Utskottet har vid några tillfällengranskat frågor rörande den statligaaffärsverksamheten. Vid riksmötet1982/83 granskade utskottet regeringensbefattning med frågor rörande ledningenför ett antal statliga bolag (bet. KU1982/83:30). I samband med dennagranskning gjorde utskottet någraprincipiella uttalanden (s. 30 f.).Bl.a. konstaterade utskottet att denformella styrningen av de bolag därstaten helt eller delvis äger aktiernaendast kan utövas på bolagsstämman.Genom bl.a. valet av styrelse ochmöjligheten att i bolagsordningen förain särskilda bestämmelser om exempelvisbolagets målsättning kan statensrepresentanter på bolagsstämman påverkainriktningen av bolagets verksamhet.Vidare, i den mån ekonomiska anslagbeslutats för bolagets verksamhet, kanstyrning utövas genom att särskildavillkor föreskrivs för anslagetsanvändande. Utskottet konstaterade attnågra andra formella styrmedel än deangivna inte finns. Utskottet erinradedock om att staten kan sluta avtal medbolaget, varigenom bolaget frivilligtgår med på att inskränka sinhandlingsfrihet på det sätt som statenönskar (jfr. t.ex. avtalen mellan statenoch programföretagen inom radio och TV).Ett bolag kan också gå med på att skrivain bestämmelser i bolagsordningen om attvissa av bolagets beslut skallunderställas regeringen eller annanstatlig myndighet. Utskottetkonstaterade härefter att nu återgivnaregelsystem självfallet inte betyder attunderhandskontakter mellan ägare och dendirekta bolagsledningen inte fårförekomma. Enligt utskottets mening lågdet i sakens natur att särskilt i bolagmed endast en eller ett fåtal aktieägareär sådana kontakter angelägna för attundvika konflikter mellan bolagsledningoch ägare. Det gäller i särskilt höggrad när staten är ende aktieägaren.Utskottet konstaterade att eftersom detdirekta ägaransvaret här utövas avregeringen är det nödvändigt med ettförtroendefullt förhållande mellan detansvariga statsrådet och respektivebolagsledning. Härvid påpekade utskottetatt det bör hållas i minnet attregeringen har ett politiskt ansvar äveni fråga om den statligaföretagsverksamheten oberoende av ivilken form den bedrivs.Under föregående granskadeutskottet regeringens utövande avstatens ägande i Nordbanken (bet.1994/95:KU30). I samband med dennagranskning framhöll utskottet att det ärangeläget att en tydlig policy utvecklasför hur ägandet skall utövas i statligtägda företag (s. 96). Utskottet angavvidare att från de utgångspunkter somutskottet har att beakta är det avbetydelse att skriftliga riktlinjerutformas för hur ägandet skall utövas avstatråden och övriga företrädare förregeringskansliet. Rutiner bör utvecklassom gör det möjligt att följa viktigarehändelseförlopp och granska vilkakontakter som förevarit mellanbolagsledningar och berörda departementi frågor av större betydelse. Utskottetunderströk härvid vikten av attställningstaganden i ärenden sombehandlas på bolagsstämmor och i andraviktigare frågor dokumenteras. Vidareerinrade utskottet om vad det uttalat iett tidigare granskningsärende, somgällde ombildandet av styrelsen iNordbanken (bet. 1991/92:KU30 s. 70),nämligen att det är önskvärt med merauttryckliga direktiv och dokumentation ifrågor som avser statens företrädare påbolagsstämmor eller i andra sammanhang .Utskottet anförde därutöver att inomramen för ägarpolicyn bör ingå attstaten skall ha en aktiv och initieranderoll i fråga om val avstyrelseledamöter.13.2 Visst uttalande av näringsministerSten HeckscherÄrendetI en granskningsanmälan (bilaga A 10.1)har till konstitutionsutskottetsgranskning anmälts statsrådet uttalande med anledning avVD:n i i energifrågor. I anmälan angesatt i ett anförande på Vattenfallssymposiet sagt att desvenska kärnkraftverken borde köras sålänge de uppfyller kraven om säkerhet,miljö och ekonomi, förutsatt attVattenfall inte bryter mot vad riksdagenbeslutat. Enligt anmälaren harstatsrådet i en artikel iDagens Nyheter riktatkritik mot detta och uttalat att allmänt är det klart att Vattenfallsledning inte skall delta i denenergipolitiska debatten. ärhelägt av staten och då menar jag attbolaget inte heller har några andraåsikter än staten . I anmälan hemställsatt särskilt börgranska om statsrådet sökt begränsaeller hindra i dennesrätt att yttra sig. Utskottet bör ävengranska om statsrådet på ettotillbörligt sätt försökt påverkainformation från de olika energislagen.Utskottet har inhämtat den i anmälanåberopade tidningsartikeln i från den 8 mars 1995.Från Statsrådsberedningen har inhämtatsen promemoria, upprättad inomNäringsdepartementet, bilaga A 10.2. Iärendet har vidare hållits en offentligutfrågning med näringsminister , bilaga B 1. Till grund förgranskningen har bl.a. därutöverupprättats en kanslipromemoria, bilaga A10. 3.Promemoria från NäringsdepartementetNäringsdepartementet anför i sinpromemoria att enjournalist från Dagens Nyheterkontaktade per telefonnågra dagar innan den aktuella artikelnsinförande . Journalistenbad om en kommentar till det anförandesom VD vid konferensen den 16 februari1995. svarade honomdirekt att han inte kunde kommentera vadCarl-Erik yttrat vid detaktuella tillfället, eftersom han intehört eller på annat sätt tagit del avdet. Däremot förklarade sig StenHeckscher på journalistens begäranberedd att lämna några allmännasynpunkter på rollfördelningen mellanägarföreträdare och företagsledningar istatligt ägda företag, utan någonanknytning till det aktuella fallet somhan inte kände till.Enligt departementet återspeglar denaktuella artikeln, trots den ovannämndabakgrunden, inte alls korrekt StenHeckschers uttalanden. Rubriken kritiserar ärfelaktig och saknar stöd av uttalandena.Tvärtom hade , som nämnts,uttryckligen förklarat att han intekunde kommentera det enskilda fallet.Vidare påpekar departementet att vissaavsnitt av artikeln ger intryck av attSten skulle ha reagerat påCarl-Erik uttalanden i detaktuella fallet och tagit initiativ tillatt uttala sig vilket, som framgått, ärfelaktigt.I promemorian lämnarNäringsdepartementet därutöver vissaprincipiella synpunkter i sakfrågan.Bland annat påpekar departementet attsåväl privat som offentligt ägda bolagnaturligtvis har att följa lagar ochförordningar grundade på beslut avriksdag och regering. I fråga omoffentligt ägda bolag förekommer ocksåatt ägaren svarar för utformningen avden politik och de spelregler sompåverkar egna och andra bolagsverksamhet. Så är t.ex. falletbeträffande energipolitiken ochVattenfall. Enligt departementet är deti sådana situationer praxis och närmastsjälvklart att bolagets styrelse och VDstöder eller i vart fall inte offentligtpolemiserar mot statsmakternas politikoch beslut. Däremot skall statligt ägdabolag, liksom privata bolag ochenskilda, givetvis ha möjlighet attsprida information om sin verksamhet,liksom om hur den påverkas av samhälletsregelverk. I fallet med statligt ägdabolag är det enligt departementetsärskilt angeläget att sådan relevantinformation framförs i den löpandedialogen med ägarens företrädare. Vidarepåpekar departementet att det ärangeläget att i egenskap avlandets största och mest erfarnaenergiproducent lämnar sakligt underlagoch information till den pågåendedebatten och utredningen omenergipolitiken. Enligt departementetfinns det anledning att erinra om -vilket gjorde som svar påDagens Nyheters förfrågan - att detskulle vara olämpligt och inte förenligtmed rollfördelningen gentemot ägaren, ombolaget offentligt skulle ifrågasättadagens energipolitik eller på egen handta ställning till utformningen av denframtida energipolitiken.Rollfördelningen i detta avseendeskiljer sig knappast från den som rådermellan privata ägare och deras bolag närdet gäller förutsättningarna förbolagens verksamhet.Utskottets utfrågning av utskottets utfrågning av StenHeckscher uppgav denne att han vid detaktuella tillfället varken hade hörteller läst vad VD:n i hade yttrat vid Vattenfallssymposiet . Tilljournalisten vid hade handärför uttryckligen sagt att han intekunde uttala sig om den konkretahändelsen. uppgav vidareatt man nu kan konstatera att Carl-ErikNyquist inte kan anses ha yttrat någotsom var att betrakta som förgripligt ochdärför borde ha föranlett ett ingripandefrån regeringens sida.Vad gäller den principiella frågan omvar gränserna går för det spelutrymmesom generaldirektörer och andra personeri motsvarande funktion kan anses ha iförhållande till den politiska maktenanförde bl.a. följande.Enligt hans uppfattning är utrymmetstarkt begränsat för dessa personer atti egenskap av privatpersoner uttala sigom frågor som hör till det egnaansvarsområdet. En sådan personuppfattas självklart som företrädare förden funktion som denne har om ett sådantuttalande görs. hänvisadevidare till det s.k.verksledningsbeslutet . Hanpåpekade att man i detta beslut starkthar strukit under att regeringen harlångtgående möjligheter att beordraförvaltningen vad den skall göra. Det äri detta perspektiv som man enligt hansuppfattning måste se den nu aktuellaprincipiella frågan. Detta kan dock ioch för sig inte anses inskränkaindividers grundlagsfästayttrandefrihet. Exakt var gränsen skallanses gå är enligt hans mening i storutsträckning en lämplighetsfråga. Fråganom en myndighets eller ett statligtbolags möjlighet att genom faktiskthandlande driva en fråga handlar dockinte i någon större utsträckning omyttrandefrihet utan om hur staten skallhänga ihop .Vidare konstaterade enligt verksförordningen harmyndigheter en skyldighet att peka påsaker som de menar att regeringen skallgöra något åt. Han anförde vidare attmyndigheter härvid har en skyldighet attanvända sig av de vägar och kanaler somär anvisade. Detta innebär i sig att vadmyndigheten skriver till regeringen medall säkerhet blir såväl en allmän som enoffentlig handling, vilket gör denåtkomlig. Enligt kan mandock alltid diskutera vilken väg enmyndighetschef skall välja för att föradialogen med regeringen. Det ärangeläget att regeringen och dessföreträdare har en nära dialog medmyndighetscheferna. Man kan inte sägaatt det är förbjudet för enmyndighetschef att till en journalistframföra kritik mot ett statsråd. Föratt dialogen mellan regeringen ochmyndighetscheferna skall fungera ilängden måste man dock värna om ett gottoch förtroendefullt förhållande mellande inblandade. Detta behöver inte gåförlorat för att det framförs kritik.Enligt hans uppfattning är detemellertid svårt att ange exakt vargränsen går. konstateradevidare att det är skillnad på densituationen då ett beslut är fattat ochden då en fråga är öppen.Vad gäller statliga bolagkonstaterade att detfinns en formell sida av dialogen mellanregeringen och bolagsledningen, nämligenbolagsstämmobeslut respektive formelltfattade beslut av hela regeringen.Enligt hans uppfattning kan dialogendock inte varje gång föras på dettasätt. En stor del av dialogen måstekunna föras informellt, t.ex. mellanansvarigt statsråd och en myndighetschefeller en bolagsledning. Det blirorimligt tungrott om man skall fatta ettformellt regeringsbeslut varje gång somman skall samtala med en myndighetschefeller en bolagsledning. Men som statsrådeller som företrädare förregeringskansliet måste man vara mycketförsiktig, så att man inte ger uttryckför andra uppfattningar än man kännersig övertygad om att man faktiskt kan fåett formellt beslut om. Vad gällerVattenfall AB har han ganska ofta haftinformella samtal med bolagets ledning.I regel är det styrelsens ordförande somär den direkta länken, men också denverkställande direktören. Det råder ingadelade meningar mellan honom ochbolagsledningen om vilken rollVattenfall AB spelar i energidebatten.Utskottets bedömningSom framgått av Näringsdepartementetspromemoria och utfrågningen med StenHeckscher har statsrådet integjort något särskilt uttalande i den häraktuella frågan av den innebörd somanges i den 8 mars 1995.Vid utfrågningen har tvärtomuppgivit att uttalande intevarit förgripligt och att det därförsaknats grund för ett ingripande frånregeringens sida. Utskottet finner motden här angivna bakgrunden inget skältill uttalande i denna fråga.Vad gäller frågan om en myndighetseller ett statligt bolags frihet attyttra sig offentligt i frågor som berörden egna myndighetens eller bolagetsverksamhet vill utskottet anföraföljande.Myndigheterna är enligt regeringsformenunderställda regeringen och förväntas pådenna grund lojalt följa den avregeringen och fastlagdapolitiken på det aktuellaverksamhetsområdet. Regeringen harenligt verksledningsbeslutet långtgåendemöjligheter att styra förvaltningen.Myndigheterna har å sin sida enligtverksförordningen en skyldighet att inomsitt ansvarsområde föra fram sådanaförhållanden till regeringen som kanmotivera någon åtgärd från regeringenssida. Den dialog som förs mellanregering och myndigheter bör enligtutskottets mening bygga på ettömsesidigt förtroende, vilket inteutesluter att olika uppfattningar kanuttalas.När det gäller särskilt förhållandetmellan regeringen och de statligabolagens ledningar anser utskottet attbolagsstyrelsen och den verkställandeledningen inte skall motarbetastatsmakternas politik och beslut på detaktuella verksamhetsområdet.När det gäller spelutrymmet i denoffentliga debatten för en verkschefeller en VD i ett statligt bolag anserutskottet att personer i dessaställningar självfallet har rätt attdelta i samhällsdebatten som alla andramedborgare. Denna rättighet måsteemellertid när dessa befattningshavareuttalar sig utövas i medvetande om attde i sådana situationer på goda grunderuppfattas som företrädare för denverksamhet de är ansvariga för.Granskningen föranleder i övrigt ingetuttalande av utskottet.13.3 Utövandet av statens ägande iApoteksbolaget en granskningsanmälan (bilaga A 11.1)har utövandet av statens ägande iApoteksbolaget tagits upp. Medhänvisning till bl.a. i mediernauppmärksammade beslut om lönevillkor ochs.k. fallskärmsavtal för den tidigareverkställande direktören ochdirektionen/ledningsgruppen och attdelar av styrelsen inte alltid hållitsinformerad om vissa beslut ochöverväganden finns det enligt anmälarenanledning ställa frågor om rekryteringenav styrelse och vilken information somgetts till staten som ägare, liksomutövandet av det statliga ägandet.Granskningen bör enligt anmälan inriktaspå styrelsens kompetens och kriterierefter vilka styrelseledamöterrekryterats, vidare departementetsdirektiv till bolaget samt kontakter ochinformationsutbyte mellan bolaget ochdepartementet.Utskottet har med anledning av anmälantagit del av en promemoria angåendeApoteksbolaget , upprättad inomSocialdepartementet (bilaga A 11.2) ochen utredningsrapport författad avadvokat (bilaga A 11.3).Härutöver har utskottet ställtskriftliga frågor till förutvarandestatssekreteraren ochstatssekreterare , numeraverksam i Försvarsdepartementet, somlämnat skriftliga svar på frågorna(bilaga A 11.4 och A 11.5).Ägandeförhållanden m.m.Apoteksbolaget AB ombildades 1970 enligtriksdagens beslut. Genom lagen(1970:209) om detaljhandel med läkemedelinfördes ensamrätt för staten att drivadetaljhandel med läkemedel. Genom avtalmellan staten och Apoteksbolaget upplåtstill Apoteksbolaget denna ensamrätt medundantag för den rätt som tillkommervissa institutioner. Avtalet som ingicksden gäller för och förlängs automatiskt fem åråt gången, om ingen av parterna önskarsäga upp avtalet. Staten innehar 2/3 avaktierna och 1/3 av aktierna. Iproposition 1995/96:141 föreslås attägarstrukturen i Apoteksbolaget ändrasså att samtliga aktier ägs direkt avstaten. Även denna verksamhetregleras genom avtal mellan staten ochApoteksbolaget.Styrelsens sammansättning 1991-1996I bilaga A 11.6 återfinns en redovisningav samtliga personer som innehaft ellerinnehar uppdrag som ledamöter avApoteksbolagets styrelse sedan 1991.Av redovisningen framgår bl.a. attBertil , VD i PKbanken 1975-88och därefter VD i ,varit styrelsens ordförande underperioden . Under enövergångsperiod tillbörjan av 1995 var förststatssekreterare och därefterchefsekonom regeringsskiftet 1991representerades staten främst avstatssekreterarna , och Kjell-ÅkeHenstrand, . Rådö,som satt hela perioden , var viceordförande i styrelsen och medlem av detinformella arbetsutskottet understyrelsen. Under en övergångsperiodhösten 1994, efter , var Rådö ordförande. Både Rådöoch Henstrand, som satt i styrelsenperioden , avgick efterregeringsskiftet . Därefterhar inte regeringen haft någraföreträdare i styrelsen. Statenrepresenteras dock av riksdagsledamotenLars-Erik (), vice ordförande ijustitieutskottet, som valdes in istyrelsen vid en extra bolagsstämma ijanuari 1995, och en tjänsteman frånSocialdepartementet, som bekläder ensuppleantplats.Under hela den aktuella perioden hardet i styrelsen funnits representanterför apoteksprofessionen i form avapotekschefer ochapotekstekniker/receptarier. Dessa har ivissa fall varit personalföreträdare.Under hela perioden fram till 1996har det direkt eller indirekt funnits enrepresentant för sjukvårdshuvudmännen.Landstingsförbundets förre direktörWalter , som valdes in i styrelsen1983, ersattes 1992 av nuvarande , som ficklämna styrelsen vid ombildningen 1996.Näringslivet har varitrepresenterat genom GrossistförbundetsVD (1992-96), BarbroFischerström, ochordförande i styrelsen , f.d.direktören i Södra skogsägarna RuneBrandinger och chefen för . De bådasistnämnda valdes in vid den extrabolagsstämman 1996.Chefsekonom , , som sattperioden och som varit viceordförande och övergångsvis ävenordförande, valdes in i styrelsen somrepresentant för bolagetspensionsstiftelse. , somsatt i styrelsen , ochAnders Lönnberg, chef förArbetslivsfondens kansli i Stockholmslän och ledamot 1989-91, hade blivitinvalda i styrelsen då de varstatssekreterare i promemoriaI en promemoria som upprättats inomSocialdepartementet daterad (bilaga A 11.2) redovisas bl.a.styrelsens i Apoteksbolaget ABbefattning med den verkställandedirektörens anställningsvillkor frånfebruari 1984, då styrelsen beslötanställa som verkställandedirektör, till och med den 20 december1995, då beslut togs om att entledigaHallman.När det gäller detaljerna beträffandeanställningsvillkoren hänvisas till denbilagda promemorian. Här koncentrerasintresset på hur regeringen och enskildaregeringsföreträdare agerat i olikasammanhang gentemot Apoteksbolaget och vilka kontaktersom förevarit mellan Socialdepartementetoch Apoteksbolaget under samma tid.Statssekreteraren uppgifter frånsamtliga departement omanställningsvillkor för verkställandedirektörer m.fl. inom departementensansvarsområde. Till begäran varfogat ett brev från statsrådet till styrelseordförandena inomLundgrens ansvarsområde, i vilketLundgren hänvisade till en promemoria,upprättad inom ,rörande anställningsvillkor förledningen i statligt ägdakreditinstitut.