bet · GJ01UU25 · 1996-05-23 00:00:00 — Det är enfråga både om solidaritet och om attvärna vår egen framtid.Det europeiska samarbetet kanemellertid inte ha som enda mål attutveckla välfärden och säkrastabiliteten i vår egen del av världen.Som också framgått ovan delar utskottetinte den oro i dessa avseenden somkommer till uttryck i motionerna. EU hari en av sina främstaförespråkare för ökad öppenhet och ettglobalt ansvarstagande från Europassida. EU-medlemskapet ger, bland mycketannat, möjlighet att delta i ochdirekt påverka inriktningen av EU:solika former av bistånd som sammantagetsvarar för av västländernasbistånd. Utskottet har vid ett flertaltidigare tillfällen framhållit attSverige aktivt bör verka för enförändring av EU:s livsmedelsbistånd(senast i bet. 1994/95:UU15). Avregeringens skrivelse framgår att detsvenska arbetet också bedrivs med deninriktning utskottet uttalat. I sambandmed ett av utskottet arrangeratseminarium om biståndsfrågor framkom attde svenska ansträngningarna inte varitutan framgång.Utskottet har i tidigare sammanhangupprepade gånger framhållit vikten avatt EU och de högt industrialiseradeländerna i som helhet bör varaöppna mot omvärlden. Unionens strävantill fortsatt integration och utvidgningfår inte ske på bekostnad av EU:sengagemang och lyhördhet förutvecklingsländernas behov. Ibetänkandet om medlemskap i (bet. 1994/95:UU5) anfördes bl.a.följande:Handel och bistånd, miljö och utvecklingmåste gå hand i hand med strävan attbekämpa fattigdomen. En stark Europeiskunion måste enligt utskottetsuppfattning vara generös mot omvärlden.Denna grundläggande svenska syn på EU:sroll och ansvar bör självklart ävenframdeles genomsyra arbete ochsträvanden i unionen.Med det anförda betraktarutrikesutskottet motionerna U43 (v) iberörd del samt U44 (mp) som besvarade.Utrikesutskottet föreslår därmed attriksdagen lägger regeringens skrivelse1995/96:190 Berättelse om verksamheten iEuropeiska unionen tillhandlingarna. beträffandeSchengensamarbetetatt avslår motion1995/96:U43 i berörd del,2. beträffande EU och Sverigesagerande i övrigtatt förklarar motionerna1995/96:U43 i berörd del samt1995/96:U44 besvarade med vadutskottet anfört,3. beträffande regeringensskrivelse /96:190att lägger regeringensskrivelse /96:190 Berättelse omverksamheten i Europeiska unionen under1995 till handlingarna.Stockholm den 23 maj 1996På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: ViolaFurubjelke (s), (),(), (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (),(), () ochAnna Corshammar-Bojerud (c).Särskilt yttrandeEva () och () anför:Utskottet borde enligt vår mening klartha markerat att många synpunkter imotionerna är väl värda att beakta.Problem, svårigheter och svenska misstagborde ha redovisats öppet. Det är förde flesta uppenbart att beslutsmakt ioch med svenskt medlemskap i harförflyttats från den svenska riksdagentill regeringen. Genom samrådet mellanregering och riksdag har naturligtvisriksdagen vissa möjligheter tillinflytande, men detta kan intejämställas med beslutsmakt. Inom isynnerhet den första pelaren harkommissionen monopol på initiativrätt.Rådet kan ofta inte besluta i ett ärendeom inte kommissionen lagt ett förslag.Inget medlemsland eller nationelltparlament kan tvinga ministerrådet attta beslut om ja eller nej till ettförslag till lagstiftning. På depolitikområden som var svenskinrikespolitik hade i princip varjeriksdagsledamot möjligheten att tvingariksdagen att ta ställning till ettförslag till lagstiftning. Hur dendemokratiska legitimiteten inom EU skallstärkas diskuteras inom de pågenderegeringsförhandlingarna, men måstekonkretiseras.När det gäller påståendet att de trenya medlemsländerna alla ärnettobidragsgivare till EU:s budget haruppgifter framkommit som tyder på attFinland i detpraktiska utfallet kommer att blinettobidragsmottagare.Vad gäller de franska kärnvapenprovensom förbigås i regeringens skrivelse,påpekar utskottet att framförtkritik både direkt och i internationellasammanhang mot . Vi vill dockframhålla att den svenska regeringenborde ha sett till att Frankrikesagerande förts upp på EU:s dagordning.EU har förvisso inte till uppgift atthantera militära frågor. Men enligtEuratomfördraget finns reglering av hurfarliga kärntekniska experiment skallförhindras. Miljökonsekvenserna av dessakärnvapenprov är omfattande och borde habehandlats av EU. Likaså borde enredogörelse för den nya lagstiftning somSverige har infört och anpassat sig tillfunnits med i skrivelsen.Slutligen vill vi påpeka attbeskrivningen av äralltför positiv. Schengensamarbetetinnebär ökade svårigheter förasylsökande och ökadintegritetskränkande kontroll avindivider. Att avskaffa de inregränskontrollerna för att uppnå frirörlighet för personer innebär, förutomeffekter som förstärkt polis och utökadedataregister, minskade möjligheter attstoppa inflödet av droger.Yttranden från andra utskottSocialförsäkringsutskottets yttrande1995/96:SfU4yTill utrikesutskottetUtrikesutskottet har den 28 mars 1996beslutat att bereda bl.a.socialförsäkringsutskottet tillfälle attavge yttrande över regeringens skrivelse1995/96:190 Berättelse om verksamheten iEuropeiska unionen jämtemotioner i de delar som har samband medutskottets beredningsområde.Socialförsäkringsutskottet yttrar signedan om skrivelsens avsnitt 11.1Schengenavtalet jämte motion 1995/96:U43i denna del.Schengenavtalet (Avsnitt 11.1)I skrivelsen uppges att i syfte attpåskynda förverkligandet av den friarörligheten för personer inom EU ingickFrankrike, och Benelux-ländernaår 1985 det s.k. , vilketsyftade till en avveckling av allapersonkontroller vid de gemensamma inregränserna. har även ,, , ochÖsterrike kommit att ingå i samarbetet.Schengenavtalets tillämpningskonventionhar trätt i kraftmellan sju av de tio EU-länder somanslutit sig. , ochÖsterrike har inte kunnattillämpa avtalet eftersom man saknarrelevant lagstiftning och vissa tekniskaförutsättningar.Sedan ansökt omobservatörskap i , medsikte på fullt medlemskap, följdeSveriges och motsvarandeansökningar året efter. De tre ländernahar alla, i sina ansökningar, gjort detuttryckliga förbehållet att den nordiskapassunionen måste kunna upprätthållasvid ett framtida Schengenmedlemskap.Sverige gjorde även det förbehållet attde s.k. kompensatoriska åtgärdernaskulle uppfylla även svenska behov vadgäller säkerhet och skyddsåtgärder,särskilt vad gäller kampen motnarkotika.Vid ett möte fattadeSchengens exekutivkommitté beslut om attinleda förhandlingar med de nordiskaländerna med sikte på fullt medlemskapför de tre EU-medlemmarna och ettsamarbetsavtal med och . Den18 beslöt exekutivkommitténatt de fem nordiska länderna den 1 maj1996 kunde inträda som observatörer iSchengensamarbetet. Sedan sistnämndatidpunkt deltar således de nordiskaländerna som observatörer. Regeringenanför i skrivelsen att härefter torde,efter att anslutningsfördrag utarbetatsoch ratificerats av alla nationellaparlament, ett slutgiltigtSchengenmedlemskap för de nordiskaländerna bli möjligt i början av år1998.I motion U43 i denna del av BengtHurtig m.fl. (v) begärs etttillkännagivande om vad som anförs imotionen. Motionärerna anför bl.a. attSchengenkonventionen från början understor sekretess utarbetats av fem EU-länder. har förklaratatt detta förfarande var ett brott motdemokratiska principer. Konventionenstår i princip utanför parlamentariskoch rättslig kontroll. I praktikenkommer enligt motionärerna makten i storutsträckning att ligga hosexekutivkommittén som består avSchengenländernas justitie- ellerinvandrarministrar. Genom borttagande avpersonkontrollen vid de inre gränsernakommer kontrollen vid de yttre gränsernaatt behöva skärpas. I stor utsträckningkommer exekutivkommittén att bestämmavilken kategori av människor som fårrätt till inresa. I skrivelsenanalyseras enligt motionärerna intekonsekvenserna av de åtgärder som nuvidtas för att skärpa kontrollen avsåväl EU-medborgarna som medborgare iländer utanför EU.Schengenöverenskommelsen, som är heltskild från EU, innebär som framgått enöverenskommelse mellan vissa av EU-länderna att avskaffa gränskontrollernaför persontrafik länderna emellan samtökad kontroll vid de yttre gränserna,gemensam viseringspolitik och utökatinformationsutbyte. Utskottet delar intede uppfattningar som motionen geruttryck för beträffande innebörden avSchengensamarbetet. Förhandlingsarbetetbeträffande en eventuell anslutning tillSchengen fortsätter, och innan en sådananslutning sker ankommer det påriksdagen att ta ställning till ettanslutningsfördrag. Utskottet avstyrkerbifall till motion U43 i denna del.Stockholm den 7 maj 1996På socialförsäkringsutskottets vägnarBörje NilssonI beslutet har deltagit: (), (), MargaretaIsraelsson (s), (),(), (), (), (), (), (), (), RagnhildPohanka (mp), (),(), ()och ().Avvikande meningUlla () och () anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med Schengenöverenskommelsen, som ochslutar med denna del. bort ha följandelydelse:Schengenöverenskommelsen innehåller tvåhuvudelement, avskaffandet av kontrollervid de inre gränserna och överflyttningav dessa till de yttre gränserna. I mars1995 trädde Schengenavtaletstillämpningskonvention i kraft.Konventionen innehåller bestämmelser ompraktiska åtgärder för att genomföraavvecklingen av de inregränskontrollerna, de s.k.kompensatoriska åtgärderna, bl.a.harmoniserad viseringspolitik ochförstärkning av den yttregränskontrollen. Kontrollen skallomfatta alla utländska medborgare ochavse identitet och den inresandens rättatt resa in i landet. Vidare skalltransportbolag åläggas skyldighet attkontrollera passagerare. Konventioneninnehåller också bestämmelser ompolissamarbete över gränsernainnebärande bl.a. informationsutbyte ochrätten att följa efter och gripabrottslingar över gränser, bestämmelserom förstärkt kontroll av person- ochvarutrafiken samt av transportmedel vidde yttre gränserna i syfte att förhindraolaglig import av narkotika ochnarkotiska läkemedel. Inom ramen förSchengenkonventionen finns ocksåInformationssystemet Schengen (SIS) somär ett gemensamt datoriserat system förutbyte av personuppgifter. Syftet medSIS är att underlätta för myndigheternaatt bevara ordning och säkerhet inomavtalsparternas område. Dessutom skalluppgifter som lagras i systemet användasvid tillämpningen av konventionensbestämmelser om personers rörlighet.Konventionen om ett europeisktinformationssystem (EIS) avses ta överde uppgifter som ankommer på SIS.Innehållen i konventionen innebär enligtutskottets uppfattning åtgärder som fårkonsekvenser för såväl avtalsparternasmedborgare som medborgare i länder somstår utanför avtalet. Bestämmelserna kanockså komma att få negativa konsekvenserbeträffande traditionellaflyktingpolitik. Enligt utskottetsmening är det nödvändigt med en noggrannanalys av innehållet itillämpningskonventionen för att belysavad denna egentligen innebär försvenska medborgare liksom för utländskamedborgare som av olika skäl avser attsöka skydd här i landet. En sådan analyssaknas helt i regeringens skrivelse.Utrikesutskottet bör med bifall tillmotion U43 i denna del föreslå att detanförda ges regeringen till känna.Bostadsutskottets yttrande1995/96:BoU8yTill utrikesutskottetUtrikesutskottet har den 28 mars 1996beslutat bereda bl.a. bostadsutskottettillfälle att yttra sig över regeringensskrivelse /96:190 Berättelse omverksamheten i Europeiska unionen 1995jämte motioner i de delar som berörutskottets beredningsområde.UtskottetUtskottet behandlar i detta yttrande vadi skrivelsen anförts under avsnitt 9.1.2Harmoniserad lagstiftning (s. 55-56) ivad gäller byggproduktdirektivet ochavsnitt 9.9 Byggfrågor (s. 68).Beträffande frågan om harmoniseradlagstiftning erinras i skrivelsen om attEU tillämpaten harmoniseringsmetod som innebär begränsar harmoniseringen avmyndighetsföreskrifter till väsentligakrav, medan de tekniskadetaljlösningarna fastställs av deeuropeiska standardiseringsorganen is.k. Produktersom överensstämmer med det direktiv somligger till grund för harmoniseringenskall märkas med det s.k. CE-märket. Iskrivelsen anges att det tar lång tidatt utarbeta de standarder som behövsför att direktiven skall kunna fungerapå avsett sätt. Exempelvis anges att dets.k. byggproduktdirektivet ännu inte kantillämpas eftersom harmoniseradestandarder fortfarande saknas, dettatrots att direktivet infördes redan år1991. Några CE-märkta produkter medbyggproduktdirektivet som grund finnsalltså inte. Kommissionen arbetar förnärvarande med en rapport om hur arbetetskall fungera framöver.Bostadsutskottet vill erinra om att vii vårt land givit hög prioritet åt detstandardiserings- ochharmoniseringsarbete som inom EU bl.a.omfattas av byggproduktdirektivet. AttSverige även i ett EU-perspektiv anserdessa frågor betydelsefulla framgår avdet faktum att ,dvs. före inträdet i EU, antog en lag -byggproduktlagen - som omfattade sammaprodukter som EG:s byggproduktdirektiv(se bet. 1992/93:BoU6). Denna lagupphörde då den ersattesmed lagen (1994:847) om tekniskaegenskapskrav på byggnadsverk m.m.Att arbetet med byggproduktdirektivetgår så trögt som det gör är att beklaga.Därmed försvåras bl.a. möjligheterna attfrämja och underlätta handeln medbyggprodukter inom EU. Detta i sin turinnebär att konkurrensen inombyggsektorn hämmas. bör i EU-arbetet agera så att de syften som kanhävdas med stöd av direktivet kommer attkunna förverkligas utan ytterligareförsening. finner detviktigt att regeringen uppmärksammar detproblem som beskrivits. Regeringenbör inom ramen för EU-arbetet sålundamed kraft verka för att arbetet medbyggproduktdirektivet intensifieras.Bostadsutskottet anser det motiverat attutrikesutskottet föreslår attgöra ett tillkännagivande tillregeringen med denna innebörd.Stockholm den 7 maj 1996På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit: (), (), Bengt-OlaRyttar (s), (), MarianneCarlström (s), (), LarsStjernkvist (s), (),(), (), OweHellberg (v), (), IngaBerggren (m), Per (), UlfBjörklund (kds), () ochPeter (). Yttranden från andra utskott m.m. 25. Skrivelsens huvudsakligainnehåll 25.2 Sammanfattning av motionerna 85.3 Utskottets överväganden 10Hemställan 17Särskilt yttrande 18Bilaga: Yttranden från andra utskott 20Socialförsäkringsutskottets yttrande1995/96:SfU4y 20Bostadsutskottetsyttrande /96:BoU8y 23