bet · GK01SoU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Avde föreslagna besparingarna avser, enligt motionFi204, läkemedeloch tandvård.I motion So277 av m.fl.(fp) yrkas att till anslagetSjukvårdsförmåner m.m. anvisar400 utöver vadregeringen föreslagit, eller (yrkande 44).Motionärerna är kritiska tillregeringens förslag tillhögkostnadsskydd i proposition1996/97:27 om läkemedelsförmåner ochläkemedelsförsörjning och förordar istället att egenkostnadstaket ihögkostnadsskyddet för öppen sjukvårdoch vissa läkemedel skall bestämmas till1 per person och år förrespektive område. Flera människorkommer annars att skjuta upp läkarbesökeller helt avstå från inköp avnödvändiga läkemedel, menarmotionärerna.I motion So802 av m.fl.(kd) yrkas att till anslagetSjukvårdsförmåner m.m. anvisar920 utöver vadregeringen föreslagit, eller (yrkande 13).Motionärerna menar att om allamedborgare skall kunna erbjudas engenerell och värdig välfärd måstekostnader och intäkter balanseravarandra. Alla kan dock inte spara likamycket. De områden som enligtmotionärerna skall prio-riteras är bl.a.hälso- och sjukvården. Motionärernamotsätter sig därför de förslag tilländrat högkostnadsskydd som förs fram iregeringens proposition 1996/97:27 omläkemedelsförmåner ochläkemedelsförsörjning och förordar istället ett högkostnadsskydd på totalt för läkemedel ochvårdkostnader. I annat fall föreliggeren risk för att många människor,särskilt äldre personer, kommer attavstå från att hämta ut sin medicin pågrund av för höga tröskelkostnader.Motionärerna motsätter sig ocksåregeringens kommande förslag tillreformerad tandvårdsförsäkring ochhänvisar i denna del till motion So295(som behandlas nedan).I motion So807 av . (mp) yrkas att anvisar 100 miljonerkronor utöver regeringens förslag tillanslaget Sjukvårdsförmåner m.m., eller15 (yrkande 1).Vidare begärs ett tillkännagivande omatt anslaget för vart och ett av åren1998 och 1999 skall höjas med (yrkande 2).Motionärerna anser att de aviseradeneddragningarna kommer att leda till attredan hårt ansträngda hushåll får detännu svårare att ha råd medtandläkarbesök, läkarvård och medicin.Motionärerna vill därför tillskjutaytterligare tillanslaget A 1. Egenkostnadstaket ihögkostnadsskyddet bör i enlighet medförslaget från HSU 2000 bestämmas till för läkemedel och föröppen sjukvård.När det gäller tandhälsan delarmotionärerna inte regeringens bedömningom att tandhälsan nu blivit så bra attdet inte längre finns behov av statligasubventioner genom en allmäntandvårdsförsäkring. Motionärerna, sompå sikt vill se ett gemensamthögkostnadsskydd för utgifter för hälso-och sjukvård och tandvård, anser att deföreslagna budgetbesparingarna på korttid kommer att leda till att den godatandhälsan ödeläggs. Tandvården bördärför tillföras ytterligare 900miljoner kronor fr.o.m. år 1998.I motion So814 av m.fl.(v) yrkas att för budgetåret1997 anvisar utöverregeringens förslag till anslagetSjukvårdsförmåner m.m., eller . För att räddatandvårdsförsäkringen och därmedtandhälsan föreslår motionärerna attbidraget till tandvården höjs med 350miljoner kronor. 150 miljoner kronorföreslås för att hålla nereegenkostnadstaket inomhögkostnadsskyddet för läkarvård ochvissa läkemedel till per personoch år för respektive område. Vidareanser motionärerna att den s.k. frialäkemedelslistan skall behållas ochföreslår till dettaändamål. börtillföras för attförstärka sin informationskapacitet.I motion So275 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om enparlamentarisk utredning (yrkande 1).Motionärerna anser att en så storfolkhälsofråga som ett sannoliktavskaffande av tandvårdsförsäkringeninnebär behöver hanteras av enparlamentarisk kommitté.Även i motion So295 av Rose-MarieFrebran m.fl. (kd) yrkas att riksdagenhos regeringen begär en parlamentariskutredning av den framtidatandvårdsförsäkringen (yrkande 1).I motion So217 av m.fl.(m) begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförts om regeringenshantering av förslaget till nytandvårdstaxa (yrkande 1). Motionärernamenar att regeringens hantering avtandvårdstaxan leder till utomordentligtsvåra problem för tandläkare i privatoch offentlig tjänst. Handläggningenfördyrar verksamheten inom tandvårdenbl.a. genom att det, enligtmotionärerna, inte finns någramöjligheter att anpassa tandvårdensdatasystem, vare sig hosförsäkringskassan eller hos landstingenoch privattandläkarna. Vidare skall RFVhinna trycka en miljon nyatandvårdsräkningar, som skalldistribueras till kassorna och tillberörda tandläkare. Därutöver kommer attden nya tandvårdstaxan skall gälla ihögst 15 månader. Motionärerna är vidarekritiska mot att det ibudgetpropositionen inte framgår hurstora de administrativa kostnaderna avden reformerade taxan beräknas bli.Vidare begärs ett tillkännagivande omen förändring av tandvårdsförsäkringentill att enbart omfatta etthögkostnadsskydd (yrkande 2).Motionärerna anför att ett primärt syftemed tandvårdsförsäkringen är att hjälpadem som av olika anledningar har fåttstora och kostnadskrävandetandvårdsbehov. Subventionerna bördärför i första hand komma i fråga fördenna grupp även om det på längre siktär viktigt att förebyggande insatsersätts in på ett tidigt stadium. Enligtmotionärerna finns det olika sätt attutan subventioner uppnå målet medförebyggande vård. Motionärerna förordaratt ett högkostnadsskydd inträder vidkostnader överstigande vid ettbehandlingstillfälle med en subventionpå . Godkännande av behandlingenskall meddelas på förhand avförsäkringskassan, ombehandlingskostnaden beräknas uppgå till7 eller mer. För patienter somkan visa att de regelbundet erhållitförebyggande tandvård bör subventionenhöjas , anser motionärerna.I samma motion (yrkande 4) begärs ocksåett tillkännagivande ombehandlingstaxor för tandvård, friupphandling av tandtekniska tjänster,stati-stik och annan rapportering tillförsäkringskassorna samt omhögkostnadsskyddets principiellautformning. Motionärerna menar atttandvårdstaxan har släpat efter.Priskontroller leder inte till optimalprissättning och konkurrens enligtmotionärerna. Subventionerna har krävten betydande administrativ hanteringbåde hos tandläkarna och hosförsäkringskassorna. Om allsubventionering tas bort, förutom detsom gäller högkostnadsskyddet, bordeinte krav ställas på en fullständigrapportering av gjorda behandlingar tillkassorna. Vidare borde mer rutinmässigaförebyggande åtgärder och undersökningarvara befriade från priskontroll. I ettförsta skede borde prissättningen upptill kunna ske fritt. Om dettasystem visar sig fungera bra börpriskontrollen successivt avvecklas förbehandlingar som inte berörs avhögkostnadsskyddet. Motionärernaförordar även ett system med friupphandling av tandtekniska tjänster ochen avskaffad priskontroll inom dettaområde.I motion So275 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförts om högkostnadsskydd(yrkande 6). Den försämring avhögkostnadsskyddet som den nyligenbeslutade revideringen av tandvårds-taxan innebär är enligt motionärernadjupt olyckligt. Motionärerna anför attett högkostnadsskydd som inträder förstvid ställer många enskildamänniskor inför mycket stora problem.Motionärerna föreslår ett effektivarehögkostnadsskydd som finansieras inomramen för tandvårdsförsäkringen.Förslagsvis skulle högkostnadsskyddetkunna inträda vid ochmerutgiften finansieras genom högresjälvrisker längre ner i systemet.I motionen begärs också etttillkännagivande om vad som anförts omfri prissättning (yrkande 4).Motionärerna finner att fri prissättningär en rimlig följd av att det ärvårdgivaren som fastställer patientenstandstatus. Eftersom tillgången påtandläkare är mycket god och förväntasså vara inom överskådlig tid, föreliggerdet enligt motionärerna ingen störrerisk att patientkostnaderna skall bli för höga för patienten vid friprissättning.Rose-Marie Frebran m.fl. (kd) begär imotion So295 att dels beslutaratt det fortsatt skall finnas en allmäntandvårdsförsäkring omfattande 500miljoner kronor , dels somsin mening ger regeringen till känna attdet till särskilda patientgrupper böravsättas (yrkandena 2 och 3). Motionärerna anseratt den allmänna tandvårdsförsäkringenskall finnas kvar. Av de 1 000 miljonerkronor regeringen avser att 1998 avsättaför särskilda grupper bör hälftenanvändas till den allmänna försäkringen.Vidare begärs förslag till ettreformerat åtgärdstaxesystem som skallträda i kraft (yrkande 4). I ett sådant system börhögkostnadsskyddet baseras på diagnosoch vårdbehov samt beviljas genomförhandsprövning. En fri prissättninginom åtgärdstaxan bör också övervägasanser motionärerna.I motion So231 av ochAnnika () begärs etttillkännagivande om att se övermöjligheten till en framtida reduceradtandvårds-taxa för personer mellan 19och 25 år.I motion So294 av m.fl.(v) begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförts om en bibehållentandvårdshälsa (yrkande 4). Motionärernaanför att det är viktigt medförebyggande tandvård för barn ochungdomar eftersom det innebär minskadetandvårdskostnader . Den friatandvården bör, enligt motionärerna,utökas till . Föråldersgruppen bör det skapasen tandvårdsförsäkring som till störstadelen finansieras över skattsedeln.Särskilda patientgrupper som redan i daghar reducerade eller inga kostnader allsskall, enligt motionärerna, behålladenna förmån.I motion So275 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförts om åldersgränser förprivatpraktiserande tandläkare (yrkande5). Motionärerna anser att 65-årsgränsenför att få verka inomtandvårdsförsäkringen måste bort och atten eventuell åldersgräns under ingaförhållanden bör sättas lägre än 67 år.I den stora pensionsuppgörelsen fannsett inslag om rätt för löntagare attstanna kvar i sina arbeten längre äntill . Förseningen av dennadel av pensionsreformen är, enligtmotionärerna, ingen orsak för att nugenomföra försämringar för privatatandläkare.Läkemedel och tandvårdFrån anslaget bekostas samtliga delar avläkemedelsförmånen, dvs. prisnedsattaoch kostnadsfria läkemedel, kostnadsfriaförbrukningsartiklar, prisnedsattaspeciallivsmedel samt avgiftsbefriadeinköp av läkemedel inom systemet förskydd mot höga kostnader för inköp avprisnedsatta läkemedel och öppensjukvård, det s.k. högkostnadsskyddet.I syfte att dämpa kostnadsutvecklingennär det gäller prisnedsatta läkemedelhar avgiftssystemet ändrats under desenaste åren. Avgifterna ochegenkostnadstaket i högkostnadsskyddethar successivt höjts, och ett system meds.k. referenspriser för generiskaläkemedel har införts. Sedan den 1 juli1996 är egenavgiften för inköp avprisnedsatta läkemedel högst fördet läkemedel som har det högsta prisetpå receptet och högst för varjeytterligare förskrivet läkemedel.Egenkostnadstaket i högkostnadsskyddetär fr.o.m. samma tidpunkt lägst 2 200 krmed möjlighet för landstingen attbesluta om ett lägsta belopp somunderstiger . Enligtbudgetpropositionen har flertaletlandsting beslutat om ett tak som liggerunder , vilket kan medföra attutgiftsminskningen på anslaget för 1996inte blir den förväntade.I budgetpropositionen anges att deväsentligaste orsakerna tillutgiftsutvecklingen är den fortsattaökningen av volymen förskrivna läkemedelliksom att nya, dyrare och mer effektivaläkemedel förskrivs i allt störreutsträckning. Systemet är också genomsin konstruktion kostnadsdrivande.Höjningarna av egenavgifterna under detsenaste året har enligt propositionenlett till en kraftig ökning av antaletfrikort och därmed fler avgiftsbefriadeläkemedelsinköp som i sin tur lett tillökade utgifter för statskassan.Besparingseffekterna av den under 1995företagna avgiftshöjningen blev därförmindre än beräknat, vilket har varit enstarkt bidragande orsak till att debudgeterade utgifterna förläkemedelsfömånen under budgetåret1995/96 med största sannolikhet kommeratt överskridas, anförs det ibudgetpropositionen.I proposition 1996/97:27Läkemedelsförmåner ochläkemedelsförsörjning m.m. föreslåsbl.a. att läkemedelsförmånen separerasfrån andra förmåner i samband med behovav hälso- och sjukvård och att förmånenskyddar mot höga sammanlagda kostnader istället för som subventionera allaenstaka läkemedelsinköp över en visssumma. Som ett led i reformeringenföreslås också att kostnadsansvaret förden nya läkemedelsförmånen överförs frånsjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen fr.o.m. år 1998.I budgetpropositionen framhålls att deökade läkemedelsutgifterna försjukförsäkringen inte bara har negativaeffekter för samhället, eftersomövergången till nya och bättre mendyrare läkemedel även innebär vinsterför sjukvårdssektorn. Som exempel angesfärre operationer och bättrelivskvalitet för många människor.Vid beräkningen av anslagspostenLäkemedelsförmåner har regeringen medutgångspunkt i RFV:s anslagsprognos förår 1996 beaktat en viss volym- ochprisuppgång för , liksom enfortsatt övergång till allt dyrare menbättre läkemedel. Vidare har hänsyntagits till effekterna av debesparingsåtgärder som trätt i kraft den1 samt effekterna av ettgenomförande av förslagen ipropositionen 1996/97:27 omläkemedelsförmåner ochläkemedelsförsörjning den 1 januari 1997samt att sjukvårdshuvudmännenkompenserats för de merkostnader somuppstår till följd av åtagandet attkostnadsfritt tillhandahålla insulintill vissa diabetiker enligt en tidigareträffad överenskommelse medLandstingsförbundet. Sammantaget lederdessa olika åtgärder till att regeringenberäknar anslagsposten till för år 1997.Tandvårdsförsäkringen omfattar allaförsäkrade fr.o.m. . Barnoch ungdom har rätt tillavgiftsfri tandvård genom landstingensförsorg. Vuxna patienter betalar ensjälvrisk på perbehandlingsperiod innan försäkringeninträder. Fram till den 15 oktober 1996utgick, enligt tandvårdstaxan,tandvårdsersättning av den delav kostnaden som överstiger upptill . I taxan finns också etts.k. högkostnadsskydd som fram till den15 oktober innebar atttandvårdsersättning för kostnader mellan3 och utges ochför kostnader därutöver med 70 %.Ersättning lämnas under förutsättningatt tandläkaren är ansluten tillförsäkringen.Det nuvarande systemet har i principgällt allt sedan den allmännatandvårdsförsäkringen infördes år 1974och har varit föremål för ett omfattandeförändringsarbete . Ibudgetpropositionen anförs att systemetär kostnadsdrivande eftersom det ärinriktat på att ersättning skall lämnasendast för de åtgärder som utförs.För att dämpa och reducera utgifternaunder har, i avvaktan påett slutförande av förändringsarbetet,subventionsnivåerna iersättningssystemet ändrats, bl.a. genominförande av en självrisk. En jämförelsemellan budget och utfall /95visar på ett visst underskridande,vilket enligt regeringen till stor deltorde bero på att införandet avsjälvrisken i praktiken fått störrebudgeteffekt än vad som beräknats som enföljd av att många försäkrade skjuterfram sina tandvårdsbesök.Under våren 1994 lade den dåvaranderegeringen fram förslag till riksdagenom riktlinjer för ett nyttersättningssystem för vuxentandvård.Riktlinjerna innebar att ersättning förvuxentandvård skulle kunna lämnas enligttvå parallella system, dels ett systemmed premietandvård, dels nuvarandesystem med tandvård enligt åtgärdstaxa.Förslaget godkändes av (prop.1993/94:93, bet. 1993/94:SfU10, rskr.203). Den följdproposition (1993/94:221) som därefter förelades riksdagenfick till följd att enriksdagsmajoritet, mot bakgrund av denkritik som riktades mot förslaget avbl.a. Lagrådet och med anledning av inte ansåg sig ha fått deklarlägganden som begärts i samband medgodkännandet av riktlinjerna, upphävdebeslutet om godkännande av dessariktlinjer. ansåg riksdagenatt regeringen borde återkomma med etthelt nytt förslag till ersättningssystemdär de av framfördasynpunkterna angående i första handsystemet med premietandvård beaktades.Detta gavs regeringen till känna.Ett nytt förslag till reformering aversättningssystemet för vuxentandvårdenöverlämnades till under börjanav innevarande år (prop. 1995/96:119).Propositionen, som i huvudsak byggde pådet tidigare förslaget och innehöllförslag om premietandvård, återkalladesav regeringen sedan det framkommit attden inte hade tillräckligt stöd iriksdagen.I den ekonomiska vårpropositionen (prop.1995/96:150) aviserade regeringen medhänvisning till det besvärligastatsfinansiella läget förändringar avtandvårdsförsäkringen i två steg.Det första steget, som redan ägt rum,avsåg en revidering av gällandetandvårdstaxa i syfte att bl.a. förenklataxan i enlighet med vad som redovisadesi den återkallade propositionen.Subventionsnivåerna i taxan skulleändras och försäkringsersättningen förädelmetall i princip slopas. Enligtregeringen skall dessa åtgärdersammantaget leda till att den tidigarefastställda utgiftsramen förtandvårdsförsäkringen för sänksmed till räknat på helt år.Regeringens beslut om en revideradtandvårdstaxa trädde i kraft den 15oktober 1996. De nya reglerna innebärbl.a. att självrisken på 700 kronorkvarstår. För behandlingskostnader som,, överstiger700 kr men inte utgårtandvårdsersättning för detöverskjutande beloppet . Ombehandlingskostnaderna överstiger 13 500kr betalastandvårdsersättning för detöverskjutande beloppet med 70 %.Det andra steget avser ett slopande avsubventionerna i tandvårdsförsäkringenfrån , med undantagför ett ekonomiskt stöd till vissagrupper som till följd av sjukdom ellerhandikapp har särskilda tandvårdsbehov.För detta ändamål ha regeringen föravsikt att avsätta ett belopp på högst avseende år 1998.Den avgiftsfria ungdomstandvårdenberörs ej av den föreslagnaomstruktureringen avtandvårdsförsäkringen.Regeringen har beslutat att tillsättaen arbetsgrupp med uppgift att utarbetaförslag till en omstruktureradtandvårdsförsäkring som skall träda ikraft med den ovanangivna inriktningen.I budgetpropositionen anförs att degenomförda åtgärderna har haft avseddeffekt på den svenska marknaden vadgäller utgifterna. Det finns dock enrisk att de aviserade ändringarna iförsäkringen leder till en temporärtökad efterfrågan på tandvård under 1997.För 1997 beräknas anslagsposten till 1937 miljoner kronor.Insatser mot aids (A 3)Från anslaget betalas enligtpropositionen utgifter för särskildainsatser för att förebygga spridningenav hiv/aids. Medlen skall enligtpropositionen användas till informationoch kunskapsspridning, stöd tillpsykosocialt arbete ochutvecklingsarbete. Från anslaget lämnasockså ett extra bidrag till landstingoch kommuner som stöd till förebyggandeinsatser mot spridningen av hiv/aids. Demedel som tidigare anvisats underanslaget för att utveckla en offensivnarkomanvård har förts tillSocialstyrelsens ramanslag och densärskilda posten förutvecklingsinsatser.Genom har ettnationellt policydokument för hiv/aidstagits fram och fastställts avinstitutets särskilda råd föraidsfrågor. Enligt regeringen har dehivförebyggande insatserna varitframgångsrika och den hotande epideminhar i inte fått den omfattningsom man tidigare fruktat. Oroande ärdock att smittspridningen bland män somhar sexuellt umgänge med män inte harbromsats liksom att insatser riktadetill invandrare ej genomförts itillräcklig omfattning.Folkhälsoinstitutet har låtit utföra enrad studier och utvärderingar av såvälattityder till hiv/aids som till olikainsatser. genomförockså en studie kring sexualitet ochhälsa vilken beräknas bli klar i börjanav . Spridningen av smitta blandmän som har sexuellt umgänge med män harföranlett två riktade studier för attöka kunskaperna om denna grupp.Utvärderingar har också påbörjats av detpsykosociala stödet till hiv-smittade isyfte att förbättra insatserna ochdärigenom minska smittspridningen.Regeringen har beslutat omdirektiv till en parlamentarisk kommitté(dir. 1996:68) med uppdrag att utvärderasmittskyddslagen. I uppdraget ingår attbl.a. analysera olika åtgärder för attförhindra spridningen av smittsammasjukdomar och utvärdera bestämmelsernaom tvångsåtgärder.Regeringen anser att insatserna för attförebygga hiv/aids måste ges fortsatthög prioritet på alla samhällsnivåer. Depreventiva insatserna måste så långt sommöjligt integreras i kommunernas ochlandstingens reguljära verksamhet.Frivilligorganisationernas kunskap ochengagemang måste tas till vara ochutvecklas och det är enligtpropositionen viktigt att prioriterastödet till dessa organisationer. Detfinns, enligt regeringen, dockfortfarande ett behov av centralkunskapsuppbyggnad och samordning avolika insatser, liksom särskildainsatser framför allt i storstäderna.Utvärderingar som gjorts visar atthittills vidtagna åtgärder varitframgångsrika men att ytterligareförbättringar kan göras. Regeringenställer sig bakom Folkhälsoinstitutetsinriktning och ambitioner vad gäller dethivpreventiva arbetet, vilket bl. Insatserna bör i ökadutsträckning riktas mot de grupper därriskbeteendet är som störst och där enfortsatt hög smittspridning sker.Samarbetet mellan olika aktörer behöverfördjupas så att största effekt kanuppnås och dubbelarbete kan undvikas.Stöd och insatser måste fortlöpandeföljas upp och utvärderas.MedelsanvisningenEnligt propositionen finns detmöjligheter att såväl centralt som inomkommuner och landsting effektiviseraverksamheten och därigenom nå sammamåluppfyllelse med något mindreresurser. Regeringen beräknar enminskning av anslaget med 7,5 miljonerkronor och föreslår att till Insatsermot aids för anvisas ettramanslag på . Medlenskall disponeras av Folkhälsoinstitutet.I motion So807 av . (mp) yrkas dels att riksdagenbeslutar att för anvisaanslagen under utgiftsområde 9 enligtvad i motionen anförts (yrkande 1), delsatt som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts omberäknad fördelning på anslag inomutgiftsområde 9 (yrkande 2). Motionärerna anför att detför närvarande genomförs två separatastudier om hur smittspridningen blandmän som har sex med män kan motverkas.När dessa studier slutförts ochutvärderats är det mycket troligt attytterligare medel kan behöva tillskjutasför nya insatser. Motionärerna föreslårdärför att till Insatser motaids för anvisar 7miljoner kronor utöver vad regeringenföreslagit. För att finansiera det ökadeanslaget föreslås att anslaget till A 10Smittskyddsinstitutet minskas medmotsvarande summa. För budgetåren 1998och 1999 begärs tillkännagivanden om attanslaget A 3 skall höjas med 7 miljoneroch att anslaget A 10 skall minska medmotsvarande belopp.I motion So814 av m.fl.(v) yrkas att med ändring avregeringens förslag anslår ytterligare 5miljoner kronor till Insatser mot aids.Motionärerna anför att kampen mot aidshittills varit framgångsrik till enrelativt låg kostnad. Detta arbete fårinte äventyras på grund av missriktadspariver anser motionären som föreslåren ökning av anslaget med 5 miljonerkronor.Informationsinsatser, m.m.I motion So201 av m.fl.(m) begärs tillkännagivanden om vad imotionen anförts om hiv/aidsarbetetsinriktning på information, rådgivningoch beteendepåverkan (yrkande 1), omsamlevnadsundervisningen i skolan(yrkande 3), om hiv och invandrare(yrkande 4) och om frivilligaorganisationers informationsarbete(yrkande 6). Information som påverkarattityder och beteende är enligtmotionärerna avgörande för att hejdasmittspridningen. Information omhiv/aids bör också ingå i allupplysningsverksamhet om sexuelltöverförbara sjukdomar. Kampanjer pånationell och regional nivå behövs föratt påminna människor om riskerna medhiv. Informationskampanjerna måste,enligt motionärerna, vara ärliga ochformulerade på ett sådant sätt attmänniskor i riskzonen påverkas och låtertesta sig. Det är viktigt attinformationen utformas så att den når demålgrupper som avses. Särskildamålgrupper för det förebyggande arbetetmåste, enligt motionärerna, varaungdomar, homo- och bisexuella män,flyktingar och invandrare,narkotikamissbrukare ochutlandsresenärer. För att verkligenpåverka attityder och beteenden börinformationsinsatserna kombineras medsamtal och dialog. Personer som arbetarmed att förhindra smittspridning måstefå särskild utbildning så att de kanmöta unga människor och hjälpa dem attfinna större säkerhet, trygghet ochansvarstagande i sin sexualitet. Sådanutbildning måste gälla kunskap om såvälhetero- som homosexualitet.