bet · GJ01JuU15 · 1996-03-14 00:00:00 — Detta leder tillsnedvriden konkurrens.Det föreligger därför, sägs det,påtagliga behov av att förbättra detprocessuella rättsskyddet förgruppanspråk. Även om det finnsmöjlighet att tillgodose behoven genomtraditionella inom- och utomprocessuellamedel är dock inte dessa åtgärdertillräckliga, enligt utredningen.Möjlighet till grupprättegång skullemedföra påtagliga förbättringar ochbesparingar i viktiga fall. Utredningenföreslår därför ett komplement till detvanliga rättegångsförfarandet genom attinföra en särskild lag om grupprättegångvid allmän domstol och särskilda reglerom grupprättegång vid fastighetsdomstoloch i Arbetsdomstolen.Utredningen har remissbehandlats ochberedning pågår inomJustitiedepartementet.Utskottet konstaterar att den pågåendeberedningen inte bör föregripas.Utskottet avstyrker bifall tillmotionerna Ju805 och A817.LönegarantimålI motion Ju704 (s) begärs att frågor omlönegarantitvister, sedan de avgjorts avtingsrätt, i sista instans skall prövasav arbetsdomstolen.Regler om statlig lönegaranti vidkonkurs har funnits på den svenskaarbetsmarknaden sedan 1970-taletsbörjan. Lagen (1970:741) om statliglönegaranti vid konkurs trädde i kraftden och gällde fram tillden , då den ersattes av vårnuvarande lönegarantilag (1992:497).Både lag och den nu gällandelönegarantilagen har sammagrundkonstruktion. Garantin innebärsåledes att staten upp till ett visstmaximibelopp svarar för arbetstagarenslöne- och pensionsfordringar mot enarbetsgivare som har försatts i konkurs.Att arbetsgivaren har försatts i konkursär därför en första förutsättning föratt garantibelopp skall kunna utgå.Förmånsrättslagen (1970:979) reglerarden företrädesordning enligt vilkenolika fordringar skall ha utdelning i enkonkurs. Endast lönefordringar som harförmånsrätt kan ersättas genomlönegarantin.Handläggningen av lönegarantifrågorutgör en integrerad del av förvaltarensarbete med konkursboet.Lönegarantilagens regler om beslut ilönegarantifrågor m.m. är därförutformade med hänsynstagande till hurkonkurser handläggs. Enligt den nugällande konkurslagen handläggs allakonkurser efter samma huvudlinje. Efterdet att tingsrätten har beslutat omkonkurs förordnar rätten enkonkursförvaltare och bestämmer tid föredgångssammanträde. Förvaltaren övertardärefter handhavandet av konkursboet,vilket innebär att han sätter sig in ikonkursboets förhållanden och påbörjardess avveckling. Handläggningen avlönegarantimål skiljer sig något åtberoende på om det är en konkurs medeller utan bevakning, men oavsettkonkursform gäller rättegångsbalkenstvistemålsregler och målen handläggs ide allmänna domstolarna.Utskottet konstaterar att frågorna omhandläggningen av lönegarantimål ärintimt förknippade med hur frågor omkonkurser handläggs. Utskottet avstyrkerbifall till motion Ju704.Ersättning vid frihetsinskränkningI motionerna Ju709 (s) och Ju808 (m)yrkas att personer som efter att habeviljats ersättning för att de suttithäktade och släppts i brist på bevis,genom nya uppgifter kunnat bindas vidoch dömas för samma brott, skall bliåterbetalningsskyldiga för den felaktigtutbetalda ersättningen.Enligt lagen (1974:515) om ersättningvid frihetsinskränkning har den somvarit häktad eller föremål för annanfrihetsinskränkning på grund avmisstanke om brott rätt till ersättningav staten bl.a. om frikännande dommeddelas. Rätten till ersättning ärenligt 4 § begränsad bl.a. så till vidaatt ersättning kan vägras eller sättasned om det i det enskilda fallet äroskäligt att ersättning utgår; dock fårersättning inte vägras eller sättas nedpå den grunden att misstanke om brottkvarstår utan att skuldfrågan ärklarlagd. Lagen reglerar inte frågan omåterbetalning av på felaktiga grunderutbetalad ersättning. Beslut iersättningsärenden fattas av JK som docki sin till regeringen ingivnaanslagsframställning förordar en annanordning.Lagen om ersättning vidfrihetskränkning har varit föremål föröversyn i betänkandet (SOU 1993:55) Detallmännas skadeståndsansvar (se s. 86och 182). I betänkandet föreslås lagenersatt med en ny lag om skadestånd pågrund av vissa myndighetsåtgärder. Inteheller i förslaget tas frågan omåterbetalning upp. Beredning avförslagen i betänkandet pågår iJustitiedepartementet och en propositionförväntas under hösten.Utskottet konstaterar först att det ärstötande att ersättning som utbetalatsinte blir återbetalningspliktig om denmisstänkte senare döms för brottet.Frågan bör enligt utskottets mening fåen lösning inom ramen för den pågåendeöversynen av lagstiftningen. nu med anledning av motionernaJu 709 och Ju 808 anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. beträffande kyrkofridatt avslår motionerna1994/95:Ju711, 1994/95:Sf611 yrkande13 och 1994/95:Sf637 yrkande 26,res. (v, mp, kds)2. beträffande Advokatsamfundetsdisciplinnämndatt med anledning av motion1994/95:Ju701 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,3. beträffande byte avoffentlig försvarareatt avslår motion1994/95:Ju707,4. beträffande förundersökningatt avslår motionerna1994/95:Ju210 och 1994/95:Ju706,5. beträffande anabolasteroideratt avslår motion1994/95:Ju618 yrkandena 2 och 3,6. beträffande grupptalanatt avslår motionerna1994/95:Ju805 yrkande 4 och 1994/95:A817 yrkande 5,7. beträffande lönegarantimålatt avslår motion1994/94:Ju704,8. beträffande ersättning vidfrihetsinskränkningatt med anledning avmotionerna 1994/95:Ju709 och1994/95:Ju808 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört.Stockholm den 14 mars 1996På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: (), (), BirtheSörestedt (s), (),(), (),(), (), (m), (), (), AliceEström (v), (), (), (), RolfÅbjörnsson (kds) och (). Kyrkofrid (mom. 1)(), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 4 börjar med Utskottet finnerinte och slutar med Sf611 och Sf637 bort ha följande lydelse:Flyktingar, asylsökande och andragrupper som skall avvisas bör kunna sökaskydd i kyrkolokaler där de interiskerar att gripas eller omhändertas avpolis eller andra myndigheter. Det finnsflera exempel som visar hur avvisadeflyktingar kommit att förföljas ochtorteras i sitt hemland trots attansvariga myndigheter i gjortbedömningen att detta inte skulle blifallet. Enligt utskottets mening talarstarka skäl således för en ordning sominnebär att husrannsakan och liknandeåtgärder endast får företas eftermedgivande av huvudmannen. Det fåråligga regeringen att lägga framlagförslag som beaktar vad utskottetanfört. Detta bör medanledning av motionerna Ju711, Sf611 ochSf637 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande kyrkofridatt med anledning avmotionerna 1994/95:Ju711, 1994/95:Sf611 yrkande 13 och 1994/95:Sf637yrkande 26 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört.Särskilt yttrandeAnabola steroider (mom. 5)() anför:Enligt min mening bör det pågåendeutredningsarbetet syfta till att allbefattning - även bruket - med anabolasteroider kriminaliseras om intebefattningen har ett medicinskt ellervetenskapligt syfte. Även i övrigt börinriktningen på utredningsarbetet varasådan att hanteringen av anabolasteroider försvåras och polisens arbeteunderlättas. Sammanfattning 1Motionerna 1Utskottet 2Inledning 2Kyrkofrid 3Advokatsamfundets disciplinnämnd 4Byte av offentlig försvarare 6Förundersökning 6Anabola steroider 7Grupptalan 9Lönegarantimål 9Ersättning vid frihetsinskränkning 10Hemställan 11Reservation 12Kyrkofrid (mom. 1) 12Särskilt yttrande 12Anabola steroider (mom. 5) 12Gotab, 1996