bet · GK01UbU1 · 1996-11-28 00:00:00 — När detgäller /97 finns förinnevarande hösttermin utrymme för 4 000platser för basår inom komvux och 56 300platser för annan gymnasialvuxenutbildning och förpåbyggnadsutbildning. harfördelat dessa platser mellankommunerna. Regeringen anser attresurser bör ställas till förfogandeenligt den tidigare modellen för attfullfölja kurser som har startats underhösten 1996 med sikte på att fullföljasunder 1997. Utrymme bör även ges för attstarta ny utbildning under våren 1997.Regeringen har därför beräknat medel föråtgärder på sammasätt som under höstterminen 1996.Riksdagen har godkänt (bet.1995/96:FiU15, rskr. 307) att ensärskild utbildningssatsning görs ienlighet med de av regeringenpresenterade riktlinjerna ipropositionen om vissa åtgärder för atthalvera arbetslösheten till år 2000,m.m. 1995/96:222). Den särskildavuxenutbildningssatsningen skall görasunder med start den 1 juli 1997och avsikten är att man undergenomförandeperioden i praktisktutvecklingsarbete och i konkrettillämpning skall pröva former och fåerfarenheter som kan ligga till grundför en successiv reformering avvuxenutbildningen.Vuxenutbildningssatsningen skall bidratill förnyelse och omställning iarbetslivet. Målgruppen skall i förstahand vara arbetslösa vuxna som helteller delvis saknar treåriggymnasiekompetens. Därutöver skallsatsningen också vända sig tillanställda som helt eller delvis saknardenna kompetens. I den särskildavuxenutbildningssatsningen skall ävenresurser för basår inom komvux ingå.Tillsammans med de medel som avsättsdirekt till folkhögskolorna och förförsöksverksamhet med viss kvalificeradyrkesutbildning omfattar satsningen 100000 platser. Inom ramen för dennasatsning har 10 000 platser per åravsatts för folkhögskolorna att fördelasvia (utgiftsområde17). Regeringen föreslår också underutgiftsområde 15 Studiestöd ett särskiltutbildningsbidrag för arbetslösa och ivissa fall även för anställda.Regeringen har den 22 augusti 1996inrättat en delegation med uppgift attförbereda och i ett inledningsskede ledaoch följa den särskildavuxenutbildningssatsningen. att delegationen skall lämnaförslag till regeringen om de närmarekriterierna för bidragen samt att denskall fördela medel till kommunerna.Regeringen har vidare givitKunskapslyftskommittén (U1995:09)tilläggsdirektiv (dir. 1996:71)innebärande att kommittén skall följautformningen av den särskildavuxenutbildningssatsningen och denverksamhet som kommer till stånd.Kommittén skall vidare ha ettsamordningsansvar för utvärdering avsatsningen och skall senast i februari1997 till regeringen lämna förslagangående dels utformning, dels utförareav de utvärderingar som enligt kommitténbör genomföras.Riksdagen har beslutat om enförsöksverksamhet med en ny kvalificeradyrkesutbildning på eftergymnasial nivå(prop. 1995/96:145, bet. UbU8, rskr.224). Försöksverksamheten leds av ensärskild kommitté, Kommittén förkvalificerad yrkesutbildning (U1996:02).Kommittén svarar också för uppföljningenav verksamheten och att en oberoendeutvärdering kommer till stånd. Medel harberäknats så att försöksverksamheten kanbyggas ut tilltotalt 3 700 respektive 4 500årsstudieplatser.Regeringen har beräknat det sammanlagdamedelsbehovet under anslaget till 2 546348 000 kr.I motion 1996/97:A280 (s) framhålls attden stora utbildningssatsning som nugörs ligger helt i linje med detarbetssätt som studieförbunden arbetatmed som det särskildabidraget till arbetsmarknadsanpassadutbildning funnits. Det särskildabidraget till folkbildningen kommer attupphöra /97. Medlenunder ordinarie anslag är intetillräckliga för att upprätthållastudieförbundens verksamhet förarbetslösa fram till , dåden särskilda vuxenutbildningssatsningeninleds. För att kunna fortsättaverksamheten bland arbetslösa utanuppehåll bör enligt motionärerna 45miljoner kronor anvisas tillstudieförbunden under våren 1997.Utskottet anser i likhet medmotionärerna att det skulle varaolyckligt om studieförbunden skulletvingas att avbryta ifrågavarandeverksamhet . Vårterminen1997 kommer, som regeringen har anfört,att vara en övergångstermin i avvaktanpå att den nya särskildavuxenutbildningssatsningen startar.Avsikten är bl.a. att utbildningar sompåbörjats skall kunnafullföljas . mening finns det skäl attockså lösa de övergångsproblem som finnsinom studieförbunden. Utskottet anserdärför att av demedel som beräknats under detta anslagför åtgärder mot arbetslösheten i formav särskilda utbildningsinsatser skall användas tillstudieförbundens verksamhet inomområdet. Medlen skall disponeras avFolkbildningsrådet.I motion 1996/97:Ub487 (m) yrkande 14föreslås en minskning av anslaget med916 . Motionärerna avvisarregeringen förslag om en särskildvuxenutbildningssatsning. De föreslår istället en utbildningsinsats omfattande40 000 platser inom komvux (utbildningarmotsvarande tredje året i gymnasieskolanoch påbyggnadsutbildningar), 8 000platser inom kvalificeradyrkesutbildning och 1 000 basårsplatser.Kostnaden för denna utbildningsinsatsberäknas av motionärerna till 1 630 000000 kr.I motion 1996/97:Ub514 (mp) yrkande 46minskas anslaget med 40 miljoner kronor.Motionärerna menar att mer genomtänktakompletteringsutbildningar förinvandrare, med bättre anpassning tilltidigare utbildning, kan innebärabesparingar. Vidare anser motionärernaatt en stor del av utbildningsinsatsernamed anledning av den höga arbetslöshetenbör inriktas på miljöfrågor, ekologisktjordbruk, metoder för återvinning etc.Utöver detta förslag till besparing utskottets beredning av ärendetMiljöpartiets företrädare föreslagit attanslaget minskas med ytterligare 40miljoner kronor för att anpassa desamlade anslagsbeloppen till den ram förutgiftsområdet som harfastställt.Vikten av att alla de treutbildningsformerna komvux, folkhögskolaoch studieförbund får ta del av nyaanslag till vuxenutbildningen behandlasi motion 1996/97:Ub512 (kd) yrkande 15.Motionärerna välkomnar regeringensförslag om en utökning av antaletplatser med 10 000 tillfolkhögskolorna och framhåller att detre utbildningsformerna kompletterarvarandra.Som utskottet (yttr. 1995/96:UbU7y) harframhållit tidigare i samband med attden särskilda vuxenutbildningssatsningenpresenterades av regeringen (prop.1995/96:222) delar utskottet regeringensuppfattning om vikten av åtgärder isyfte att höja de lågutbildadeskompetensnivå, så att den motsvarararbetsmarknadens krav och möjliggörfortsatt lärande. Utskottet ansluter sigockså till regeringens förslag tillomfattning av den särskildavuxenutbildningssatsningen och anserdärmed att yrkande 14 i motion1996/97:Ub487 bör avslås.Utskottet är inte berett atttillmötesgå krav påbesparingar om sammanlagt 80 miljonerkronor och inte heller förslag i motion1996/97:Ub514 om att en stor del avutbildningsinsatserna skall inriktas påbl.a. miljöfrågor.Motion 1996/97:Ub512 yrkande 15 böravslås, med hänvisning till attfolkhögskolorna enligt regeringensförslag erhåller särskilda medel. Närutbildningssatsningen startar den 1 juli1997 kan såväl studieförbund somfolhögskolor, bland andra, anlitas avkommunerna för utbildning inom ramen försatsningen.Enligt motion 1996/97:A807 (c) yrkande16 bör hälften av de 100 000 platserna iden nya utbildningssatsningen gå tillkvinnor.Utskottet noterar att det avSkolverkets rapport vad gäller desärskilda utbildningsåtgärderna motarbetslösheten 1995/96 framgår att 66 %av det totala antalet kursdeltagare detåret var kvinnor. Det finns enligtutskottet ingen anledning att tro attden nya utbildningssatsningen kommer attvara mindre attraktiv för kvinnor än vadde tidigare åtgärderna varit. Vidare harregeringen i de tidigare nämndatilläggsdirektiven tillKunskapslyftskommittén vad gällerutvärdering av utbildningssatsningenframhållit att det är viktigt att beaktasatsningens utfall för kvinnor och män.Utskottet finner ingen anledning tillett särskilt uttalande av idenna fråga. Utskottet anser attmotionsyrkandet bör avslås.Utskottet tillstyrker att riksdagenanvisar det anslagsbelopp som regeringenföreslagit. Som framgår ovan anserutskottet dock att 45 miljoner kronorskall avsättas för studieförbundensverksamhet för arbetslösa under våren1997.Delegationen för genomförande av vissaEU-program inom utbildning ochkompetensutveckling m.m.Delegationen, som är svensktprogramkontor för de EU-program inomutbildning och kompetensutveckling somregeringen bestämmer, började sinverksamhet . Deövergripande målen för programkontoretär att aktivt främja och stödjautvecklingsprocesser inom ramen förEuropasamarbetet. Vidare skallprogramkontoret aktivt medverka till attsvenska skolor, företag ochorganisationer ges bästa möjligaförutsättningar för att tillvarata deolika möjligheter som Europasamarbetetinom utbildning och kompetensutvecklingerbjuder.Enligt regeringens bedömning bör devvergripande målen ligga fast.För närvarande handhar programkontoretEU-program dels inomUtbildningsdepartementets område(, Cedefop och delar avSokrates), dels inomArbetsmarknadsdepartementets område(Adapt, Employment samt Europeiskasocialfondens mål 4). De delar avSokratesprogrammet som berörhögskolesektorn ansvarar Högskoleverketför.Regeringen föreslår att 4 700 000 kranvisas under detta anslag förverksamheten. Därutöver har vissa medelberäknats under anslaget B 45 Särskildautgifter vid universitet och högskolorm.m.Utskottet tillstyrker regeringensförslag till anslagsbelopp.16. Anslag till universitet ochhögskolor m.m.Regeringens anslagsberäkningar bygger påatt de besparingsåtgärder för åren 1997och 1998, som godkäntriktlinjer för (prop. 1994/95:100 bil.9, bet. UbU15, rskr. 353), fullföljs.Sammanlagt uppgår dessa besparingar i1997 års prisläge till 526 miljonerkronor.Av nämnda belopp sparas 391 miljonerkronor genom minskade ersättningsbeloppför helårsstudenter ochhelårsprestationer i grundutbildningen.Dessa minskningar påverkar takbeloppenvid universiteten och högskolorna ochdärmed anslagen till grundutbildningen.Dessutom har sparatspå anslagen till forskning ochforskarutbildning och 71 miljoner kronorpå grundutbildningsanslagen. Sistnämndabesparing har gjorts dels genom attmedel för särskilda åtgärder för attförbättra lärartillgången inte längreanvisas, eftersom åtgärderna nu upphör,dels genom minskade takbelopp vid delärosäten där läkar- ochtandläkarutbildningen enligt tidigarebeslut av (prop. 1993/94:150bil. 8, bet. FiU20, rskr. 456) skulleminska med början . Som framgåttav det föregående har takbeloppen vidberörda högskolor däremot inte påverkatsav att regeringen föreslår ytterligareminskning av antalet platser i läkar-och tandläkarutbildningen.Anslagen till forskning ochforskarutbildning har reducerats med1,för att genomföra den nämndabesparingen och dessutom föratt finansiera vissa reformer inomforskningen.Förutom nämnda besparingar haranslagsbeloppen både för grundutbildningoch forskning och forskarutbildningminskats med anledning av utvecklingenpå hyresmarknaden, som föranledernedjustering av medlen förlokalkostnader. Denna nedjusteringinleddes /96 efteranmälan i den föregåendebudgetpropositionen (prop. 1994/95:100bil. 9 s. 123). För grundutbildningensdel har hyresjusteringen medförtytterligare minskning aversättningsbeloppen för helårsstudenteroch helårsprestationer.Anslagsbeloppen har pris- ochlöneomräknats med 2,8 %.ErsättningsbeloppRegeringen föreslår således ändradeersättningsbelopp för helårsstudenteroch helårsprestationer. Samtligaersättningsbelopp har räknats upp med2,(pris- och löneomräkning).Ersättningsbeloppen har för samtligautbildningsområden utom de konstnärligaoch idrottsliga områdena reducerats med5,, varav avser den tidigarebeslutade besparingen och avserhyresjusteringen. Motsvarande reduktionnär det gäller de konstnärliga ochidrottsliga utbildningsområdena hargjorts , varav avserbesparingen och avserhyresjusteringen. Ersättningsbeloppeninom utbildningsområdet , som endastförekommer vid , harräknats upp med med anledning avden nystartade dansarlinjen där. Entabell med de föreslagnaersättningsbeloppen återfinns i avsnitt5.12.2 i propositionen.Folkpartiet liberalerna föreslår imotion 1996/97:Ub483 yrkandena 18 och 19att per capita-besparingen även skallgälla de konstnärliga områdena och attde medel som därigenom frigörs skalltillföras ersättningsbeloppen för övrigaområden. Förslaget påverkar således inteomfattningen av besparingen pågrundutbildningen.Utskottet anser inte att det finnsanledning att frångå regeringensbedömning av hur besparingen börfördelas. Även om de totala kostnadernaför grundläggande högskoleutbildninginte skulle förändras vid ettgenomförande av motionärernas förslag,skulle anslagsbeloppen för ett flertallärosäten behöva ändras, vilketutskottet inte är berett att tillstyrka.Utskottet föreslår därför att riksdagengodkänner regeringens förslag tillersättningsbelopp samt avslårmotionsyrkandena.Generellt utbildningsuppdragAlltsedan systemet för resurstilldelningtill grundläggande utbildning lades om(prop. 1992/93:169, bet. UbU14, rskr.363) har regeringen i regleringsbrev, ianslutning till respektive anslag,angivit ett utbildningsuppdrag till detberörda lärosätet. Regeringen förordarnu att ett generellt utbildningsuppdragfastställs för universitet och högskolorvad gäller distansutbildning,fortbildning och vidareutbildning,studenter med invandrarbakgrund,jämställdhet och rekrytering.I fråga om distansutbildning,fortbildning och vidareutbildning avsesdet generella uppdraget innebära attdessa typer av utbildning skall anordnasi minst samma omfattning som underperioden /94-1995/96. I fråga omstudenter med invandrarbakgrund börlärosätena uppmärksamma behov avsärskilt stöd, t.ex. i form avstödundervisning i svenska. Lärosätenaskall också vid behov anordna särskildkompletterande utbildning förarbetssökande personer med utländskakademisk utbildning(aspirantutbildning). Arbetet med attöka jämställdheten i högskolan skallfortsätta. Lärosätena skall särskiltfrämja rekryteringen från grupper medsvag studietradition och i regioner därutbildningsnivån hos befolkningen ärlåg. Utbildningsutbudet bör anpassastill områden där behovet av välutbildadarbetskraft bedöms öka och nödvändigaomprioriteringar bör göras mellan olikaämnesområden i respektive lärosätesutbud.Folkpartiet liberalerna föreslår imotion 1996/97:Ub483 yrkande 1 attsommaruniversitet görs till en permanentform av utbildning. De vill därför attdetta skall ingå i varje högskolasutbildningsuppdrag. I motionärernasbudgetalternativ - som utskottetbehandlar i det följande - föreslås motdenna bakgrund att medel motsvarande 25000 platser tillförs anslaget B 45Särskilda utgifter vid universitet ochhögskolor m.m. På börhögskolorna planera för tre terminer,anser motionärerna. De föreslår också(yrkande 17) att skall avslåregeringens förslag när det gällerstödundervisning i svenska, som enligtmotionärernas uppfattning inte är enuppgift för högskolan.Utskottet tillstyrker regeringensförslag om generellt utbildningsuppdrag.Från harutskottet under hand erfarit att detgenerella utbildningsuppdraget ävenavses innefatta att universitet ochhögskolor, med undantag för dekonstnärliga högskolorna ochIdrottshögskolan i , böranordna sommarkurser ur det reguljärakursutbudet. Med hänvisning därtillanser utskottet att bör avslåmotion 1996/97:Ub483 yrkande 1.Stödundervisning i svenska inomhögskolans ram är enligt utskottetsmening en bättre lösning än attinvandrare avbryter sina högskolestudiernär de upptäcker att deras behärskningav svenskt fackspråk inte ärtillräckligt god. Utskottet föreslår attriksdagen avslår motion 1996/97:Ub483yrkande 17.I motion 1996/97:Ub468 (v) anförs attdet för långa akademiska utbildningar,som t.ex. psykologutbildningen, finnsett uttalat önskemål omkompetensutvecklande utbildningar efteravslutad grundutbildning. Sådanautbildningar är enligt motionären i dagmycket sällsynta. Insatser bör påbörjasför att i ökad omfattning möta behovetav kompetensutveckling hos personer medavslutad akademisk grundutbildning,anför motionären.Utskottet hänvisar till vad som nyssanförts om det generellautbildningsuppdraget när det gällerfortbildning och vidareutbildning.Riksdagen bör enligt utskottets meningkunna utgå från att universitet ochhögskolor inriktar sig på att görainsatser av denna typ inom de områdendär det finns ett uttalat behov och därlärosätena har adekvat kompetens. Sådankompetens finns enligt utskottetsuppfattning vid flera lärosäten när detgäller psykologutbildningen, sommotionären nämner som exempel. Utskottetföreslår mot denna bakgrund attriksdagen avslår motion 1996/97:Ub468.En kompletteringsutbildning förinvandrare med akademisk utbildningförordas i motionerna 1996/97:Ub425 (s)yrkande 2 och 1996/97:Ub451 (c) yrkande17. I båda motionerna påtalassvårigheterna för invandrade akademikeroch yrkesutbildade att i fåarbete där deras tidigare utbildning tastill vara. I den förstnämnda motionenförordas en särskild introduktion somkan inkludera åtgärder med betoningantingen på praktiktjänstgöring eller påakademiska kurser. Mot bakgrund averfarenheter av sådana försök vidUppsala och närdet gäller civilingenjörer börverksamheten utökas till att gälla ävenandra yrkesområden, anser motionärerna.I motion Ub451 föreslås en tvåårigutbildning, där den enskilde kankomplettera sin utbildning så att denblir likvärdig med den utbildning somnyexaminerade i har. Inomkompletteringsutbildningen skall ävenges kvalificerade språkkunskaper isvenska och i fackspråk. En tredje delskall utgöras av riktad yrkespraktik.Regeringen bör enligt motionärernaåterkomma med ett samlat förslag.Utskottet anser att yrkande 2 i motion1996/97:Ub425 är tillgodosett med detsom regeringen förordar om generelltutbildningsuppdrag. Enligt debestämmelser som reglerar s.k.aspirantutbildning (1995:889) skallsådan utbildning bestå dels avteoretiska studier, dels av praktik påen arbetsplats. De teoretiska studiernaskall ge sådana fördjupade kunskaper somär av värde för praktiken. Yrkandet bördärför avslås. Aspirantutbildningen ärenligt bestämmelserna ettårig. Utskottetär inte övertygat om att det finns ettallmänt behov av mer omfattandesärskilda kompletteringsutbildningar ochavstyrker därför också motion1996/97:Ub451 yrkande 17.I motion 1996/97:Ub483 (fp) anförs attInvandrarpolitiska kommitténs förslag omen basutbildning för invandrare med 1-2terminers svenska m.m. bör prövas somalternativ till aspirantutbildningen(yrkande 16).Utskottet noterar attInvandrarpolitiska kommitténs förslag (iSOU 1996:55) om basutbildning förinvandrare har som målgrupp invandradestudenter med behörighet att studera viduniversitet och högskolor. Den kanenligt utskottets mening inte ersättaden s.k. aspirantutbildningen, somvänder sig till invandrare med utländskakademisk utbildning. Regeringen anför ipropositionen (s. 84) att särskildabasutbildningar för invandrare börundvikas, eftersom de förlängerutbildningstiden och ökar kostnadernaför den enskilde. I stället förordarregeringen att universitet och högskoloransvarar för att stödundervisning isvenska för studenter som har invandratanordnas vid behov. Utskottet delarregeringens uppfattning och avstyrkermotion 1996/97:Ub483 yrkande 16.Utbildningsuppdrag för varje lärosäteI propositionen begär regeringenriksdagens godkännande av attutbildningsuppdragens inriktning vidvarje lärosäte för perioden 1997-1999skall vara i enlighet med vad regeringenförordar i anslutning till respektiveanslagsavsnitt. Examensmål anges delsför , dels . Att examensmål angesför den senare perioden motiveras medatt det är genom förändrad antagningunder som lärosätenakan påverka antalet examinerade för densenare perioden. För varje universitetoch högskola som har rätt att utfärdamagisterexamen anges ett mål för antaletsådana examina. Det anges inte längre,såsom tidigare, något mål för antaletexamina omfattande minst 120 poäng(eller för de konstnärliga högskolornaminst 80 poäng). Förgrundskollärarutbildning med inriktningpå årskurserna 1-7, läkarutbildning ochtandläkarutbildning anges inte någraexamensmål, eftersom regeringen anseratt dessa utbildningar bör minska iomfattning. I utbildningsuppdragen tillde lärosäten där dessa examinaförekommer sägs i stället att antalethelårsstudenter inom dessa utbildningarbör minska, liksom också inom den barn-och ungdomspedagogiska utbildningen, förvilken några examensmål inte hellertidigare har angivits iutbildningsuppdragen. Vidare sägs iutbildningsuppdragen till de lärosätensom har läkar- eller tandläkarutbildningatt lärosätet bör öka dimensioneringenav andra vårdutbildningar. Påmotsvarande sätt skall alla lärosätensom har teknisk och naturvetenskapligutbildning öka antalet helårsstudenter isådan utbildning och de lärosäten somhar grundskollärarutbildning 4-9 ellergymnasielärarutbildning öka antalethelårsstudenter i sådan. Iutbildningsuppdragen anges också förvarje berört lärosäte att man skallvidta åtgärder för att öka andelenkvinnor i naturvetenskapliga ochtekniska utbildningar och andelen män ilärar- och vårdutbildningar. Demarkeringar i övrigt som regeringen görangående utbildningsuppdragensinriktning för skilda lärosäten anges idet följande. Utskottet tar också underrespektive lärosäte upp motionsyrkandensom hör samman med utbildningsuppdragen.Utskottet har erfarit att regeringenavser att ge utbildningsuppdragen ennågot annorlunda form än tidigare.Syftet är att starkare styrautbildningsutbudet mot tekniska ochnaturvetenskapliga utbildningar.Styrning av antalet helårsstudenter pådet sätt som beskrivs i propositionen,avsnitt 5.13, är emellertid inte längreaktuell. I stället planerar regeringenatt i regleringsbreven ange att antalethelårsstudenter vid respektive lärosäteinom tekniska och naturvetenskapligautbildningar skall uppgå till lägst ettvisst tal och det totala antalethelårsstudenter till lägst ett visst,högre tal. har iutbildningsuppdraget angetts ett högstaantal helårsstudenter, utan uppdelningpå utbildningsområden, som lärosätet kanfå ersättning för. Någon sådan övregräns avses inte längre förekomma iutbildningsuppdragen. Vidare avserregeringen att inte längre ange någothögsta antal helårsprestationer somlärosätet kan få ersättning för inomolika utbildningsområden. Genom det nyasättet att utforma utbildningsuppdragenförändras i viss mån lärosätenasmanöverutrymme när det gäller attplanera utbildningsutbudet. Däremotförändras inte sättet på vilketlärosätena får ersättning; detta skallfortfarande ske genom tillämpning aversättningsbeloppen för helårsstudenteroch helårsprestationer inom olikautbildningsområden. Utskottet har i detföregående tagit ställning till vilkabelopp som därvid skall gälla under1997.I utbildningsuppdraget för Uppsalauniversitet skall enligt regeringensförslag ingå ett examensmål förapotekarexamen.Utskottet föreslår att riksdagengodkänner att utbildningsuppdragetsinriktning skall vara i enlighet med vadregeringen förordar i avsnitt B 1.Lunds universitet skall enligtregeringens förslag erhålla tvåytterligare utbildningsområden, nämligenDesign och Konst. I anslutning tillminskningen av läkar- ochtandläkarutbildningarna böruniversitetet öka dimensioneringen avandra vårdutbildningar, t.ex.logopedutbildningen, samt fortsätta attutveckla nya längre utbildningar, t.ex.de biomedicinska.Utskottet tillstyrker regeringensförslag i avsnitt B 3 omutbildningsuppdragets inriktning förLunds universitet.Även när det gäller Göteborgsuniversitet anser regeringen attdimensioneringen av logopedutbildningenbör ökas och att börfortsätta att utveckla nya längreutbildningar, t.ex. de biomedicinska.I motion 1996/97:Ub494 (fp) föreslåsett tillkännagivande om förändring avanslaget till föratt möjliggöra en förlängning av och ettfördubblat platsantal på universitetetsutbildning av kort- ochdokumentärfilmare.