bet · GK01KU2 · 1996-11-21 00:00:00 — 1995/96:190,Berättelse om verksamheten i Europeiskaunionen ). Skrivelsenbehandlar EU:s övergripande politiskaoch institutionella utveckling, detekonomiska och sociala samarbetsområdet,unionens förbindelser med omvärden samtdet utrikes och rättsliga samarbetet.Föreskrifterna i riksdagsordningenbygger på de förslag som lades fram avtalmanskonferensen i en skrivelse hösten1994 (1994/95:TK1). I skrivelsenbehandlades också frågan om utskottensoch respektive roller.Utskotten förutsattes därvid få en aktivroll, men det slutliga ansvaret församrådet med regeringen skulle ligga pånämnden.Vid behandlingav skrivelsen (bet. 1994/95:KU22)följdes i huvudsak talmanskonferensensförslag. I betänkandet behandlades ocksåfackutskottens ställning.Konstitutionsutskottet framhöll därvidatt utskottens befogenheter inteförändras genom inrättande av . Utskotten skall som tidigarebereda remitterade ärenden inom sinaområden och har full möjlighet att inomdessa områden ta sådana initiativ som deanser påkallade. Konstitutionsutskottetkonstaterade vidare att intekommer att överta någon av utskottensuppgifter, utan nämndens område avsersamrådsfrågor.Beträffande förhållandet i övrigtmellan och utskotten framhöllkonstitutionsutskottet att det ärnödvändigt att utskottens kunskaper ochsynpunkter tas till vara isamrådsförfarandet. Det är här, framhöllkonstitutionsutskottet, fråga om enömsesidig process mellan utskotten ochnämnden. Utskotten bör givetvis kunnaöverlämna formella yttranden till både på nämndens begäran och påeget initiativ, men andra vägar kan oftavara nog så ändamålsenliga. I fråga omyttranden från utskotten till nämndenkan det, anförde ,finnas den svårigheten att det intefinns något ärende eller direkt förslagatt knyta yttrandet till. Vad som ärviktigt, framhöll konstitutionsutskottetvidare, är att utskottens ledamöter ochtjänstemän håller sig väl informerade ifråga om vad som händer på deras områdeinom EU och att ledamöteroch tjänstemän också ser det som viktigtatt påminna om väntande ärenden ochdagordningar inom EU. Dessasamrådsformer får dock enligtkonstitutionsutskottet inte innebära attsamverkan, i avsaknad av en aktivreglering i riksdagsordningen, kan kommaatt ske blott på nämndens villkor.Utskottens viktiga ställning i vårtparlamentariska system innebär attdessa, normalt sett, bör ha befattningmed EU-processerna fram till dess att desom formliga ärenden skall behandlas iministerrådet. Vidare anfördekonstitutionsutskottet att EU-nämndenockså bör ha kunskaper om riksdagensståndpunkter inför det att regeringenenligt 8 kap. 15 § riksdagsordningenrådgör med nämnden.Konstitutionsutskottet ville inteförorda att formerna för samråd ochinformationsutbyte mellan nämnden ochutskotten reglerades. Utskottet ansåg istället att erfarenheterna bordeavvaktas.Inom lagutskottets beredningsområdefinns ett antal frågor som omfattas avEU-samarbetet. Inom det ekonomiska ochsociala samarbetsområdet finnslivsmedelsfrågor, konsumentfrågor,bolagsrätt och immaterialrätt. Isamarbetet i rättsliga och inrikesfrågor ingår konventionsarbeten påprivaträttens och konkursrättensområden. För en närmare redovisning avEU-samarbetet på lagutskottetsberedningsområde hänvisas tillregeringens skrivelse 1995/96:190 s.58-61, 109, 110, 145-152 och 196-199.Lagutskottet ser med tillfredsställelseatt tagitinitiativ till en utvärdering av EU-frågornas behandling i riksdagen.Samtidigt måste emellertid konstaterasatt erfarenheterna av arbetet hittillsär ganska begränsade. Utskottet har ännuinte ett tillräckligt underlag för i detalj kunna gå in på alla defrågor som ställts ikonstitutionsutskottets promemoria.Fråga uppkommer om man inte bör avvaktaytterligare någon tid innan en slutligutvärdering kommer till stånd.Utskottet övergår därmed till att underskilda rubriker behandla de frågor somaktualiserats i konstitutionsutskottetspromemoria.Information och påverkanLagutskottet har ägnat en inte obetydligtid till att informera sig i olika EU-frågor. Till en början eftersträvadesatt få en så allsidig information sommöjligt. Frågor som rörde EU:sverksamhetsområden och rättsregler samtEU:s institutioner och andra organställdes därvid i förgrunden. Med hänsyntill det stora informationsbehov somförelåg i samband med Sverigesanslutning till EU kom spörsmål om var iberednings- eller beslutsprocessen enviss samarbetsfråga befann sig att bliav underordnat intresse. Under senaretid har emellertid målsättningen varitatt få information på ett så tidigtstadium som möjligt.Information om EU-frågorna får numeraanses ingå som en naturlig del i detlöpande arbetet. Dokument frånkommissionen och inom regeringskanslietupprättade faktapromemorior, somtillställs utskottet via kammarkansliet,anmäls regelmässigt i samband medordinarie utskottssammanträden. Vidsammanträdena ges i regel en muntligsammanfattning om dokumentens innnehåll.Enligt utskottets mening har dettainformationsflöde fungerat utananmärkning.Utskottet har också tagit egnainitiativ till att få EU-information.Under hösten 1995 företog utskottet enstudieresa till och Luxemburg.Vid besöket i erhöll utskottetallmän och värdefull information i enmängd EU-frågor på utskottetsberedningsområde. EU-representation redovisade därvidaktuella och övergripande frågor avsärskilt intresse för lagutskottet.Därutöver inhämtade utskottetinformation om aktuella projekt inom EUav betydelse för utskottetsberedningsområde. två generaldirektorat, ett underrådet och ett under kommissionen. Vidbesöket i träffade utskottetockså representanter för för miljö, folkhälsa ochkonsumentskydd. Besöket i Luxemburginnefattade ett studiebesök på EG-domstolen.I samband med inhemska studiebesökbegär utskottet numera regelmässigt attfå information om aktuella EU-frågor.Under våren 1996 har utskottet fåttsådan information vid studiebesök hosKonsumentverket samt Patent- ochregistreringsverket. Information ochsynpunkter har således i vissutsträckning inhämtats från andra änregeringen. Några kontakter medintressegrupper eller organisationer hardock inte förekommit. Däremot har, såsomutskottet närmare redovisat tilltalmanskonferensen i en särskildpromemoria omlagutskottets arbete med EU-frågorna,förekommit uppvaktningar och skrivelserfrån bl.a. näringslivsorganisationer närfråga varit om att införliva beslutadedirektiv med svensk rätt.Sedan våren 1995 förekommer regelbundnakontakter med för attfå information om aktuella EU-frågor.Statssekreterarna vidJustitiedepartementet ochCivildepartementet har därvidtillsammans med andraregeringstjänstemän vid olika tillfälleninför utskottet informerat om pågåendearbete på civilrättens område respektivekonsumentområdet. Utöver vad utskottetredovisat till talmanskonferensen den 5mars 1996 kan nämnas att statssekretareni tillsammans medsex tjänstemän vid utskottssammanträdeden lämnat redovisningar omEU-samarbetet i olika civilrättsligafrågor. harytterligare information påkonsumentområdet lämnats av företrädareför Civildepartementet.Genom vad som sålunda redovisats tordeen del av frågorrörande information ochinformationsflödet m.m. vara besvarade.Beträffande övriga frågor som gällerinformation och påverkan vill utskottetanföra följande.EU:s organisation samt deprocedurregler som gäller för beredningoch beslut har till en början medfört endel svårigheter att få en helttillfredsställande överblick över EU-samarbetet på utskottetsberedningsområde. Särskilt svårt har detvarit att få ett klart grepp på var inombesluts- och beredningsprocessen en vissfråga befunnit sig. Vidare har det intealla gånger varit möjligt att kunna fåen uppfattning om när ett slutligtställningstagande kan förväntas. Därmedhar viss osäkerhet rått om i vilken månutskottet kunnat påverka en viss fråga.Utskottet har emellertid ingen kritikmot den information som hittillslämnats. Såvitt utskottet kan bedöma harinformationen varit relevant.Genom regeringens skrivelse 1995/96:190med en berättelse om verksamheten iEuropeiska unionen finnsnumera tillgång mer samlad redovisning över aktuellaoch väsentliga EU-frågor. mening torde redovisningenfylla ett konstaterat behovav sammanfattande och koncentreradinformation. Såvitt utskottet nu kanbedöma kommer redovisningen att varatill hjälp i det fortsatta arbetet.Den information som utskottet hittillserhållit i olika sammanhang har inteansetts påkalla några omedelbaraåtgärder från utskottets sida. Enväsentlig orsak härtill torde vara attSverige som ett nytt medlemsland trättdirekt in i en pågåendeberednings- och förhandlingsprocess.Möjligheterna till påverkan i frågor somvid EU-inträde kommit långt iberedningsprocesserna har i en del fallbedömts som begränsade.I framtiden ser utskottet som enangelägen uppgift att på ett tidigtstadium av beslutsprocessen inom EUidentifiera och bevaka för Sverigeangelägna frågor. Utskottet anser attdet därvid kan finnas anledning att istörre utsträckning än vad som hittillsskett analysera informationen och bedömavilka konsekvenser ett visst förslag kantänkas innebära för svensk del. För attdetta skall kunna ske bör informationeni större utsträckning varaproblemorienterad. Vidare kan det finnasanledning att närmare efterhöra vilkaförhandlingspositioner som man frånsvensk sida ämnar inta. Det är vidareviktigt att utskottet om möjligt fårkännedom om andra länders inställning.Beträffande de s.k. grönböckerna tordedet ofta finnas värdefull informationatt hämta i anslutning till regeringensarbete med utformningen av den svenskahållningen till kommissionens förslag.Från utskottets utgångspunkter skulledet vara värdefullt om regeringenunderrättade utskottet om vilka åtgärdersom planeras för den svenskaberedningsfasen i form avremissförfaranden och utfrågningar m.m.och vilken tidsfrist som gäller föringivandet av de svenska synpunkterna påförslagen. Med den överblick en sådanenkel redovisning ger, skulle det varamöjligt för utskottet att i enskildafrågor av intresse begära närmareinformation dels om vilka synpunkter somunder beredningen har lämnats avorganisationer och andra berörda, delsom regeringens ställningstagande tillgrönbokens innehåll och om inriktningeni regeringens svar till kommissionen.Vidare bör information inhämtas frånSveriges EU-representation i Brysselliksom från nationella experter i olikaarbetsgrupper inom EU. Enligt utskottetsmening kan information således i ökadutsträckning inhämtas via utfrågningar.Utskottet har ingen generell uppfattningi frågan om utfrågningarna bör varaoffentliga eller slutna.I sammanhanget kan upplysas attutskottet beslutat attmed särskild uppmärksamhet följa någraaktuella EU-frågor. Dessa gällerkonsumenträtt (tvistlösningar ochrättsliga garantier), aktiebolagsrätt(offentliga uppköpserbjudanden) ochimmaterialrätt (konsumtionsreglerna).Beträffande en närmare beskrivning avdessa frågor hänvisas till lagutskottetsredovisning till talmanskonferensen den5 mars 1996.På konsumenträttens område kan kommandeställningstaganden med anledning avregeringens skrivelse 1995/96:181,Konsumentpolitiken i EU - mål ochinriktning för det svenska arbetet,komma att aktualisera ytterligareområden för fördjupningar.Relationerna till har inte haft någraformella kontakter med . Någonsamverkan mellan utskottet och har således inte kommit tillstånd. De kontakter som förekommit harhittills ägt rum på kanslinivå ochsyftat till att få information om frågorinför ministerrådsmötena som berörutskottet. Kansliet får regelmässigtkallelser och föredragningslistor tillEU-nämndens samtliga sammanträden.Därvid informeras också om vilkaunderliggande handlingar som finnstillgängliga på . Påföredragningslistorna anges också vilkaåterrapporteringar från rådsmöten sominkommit. Dokumentationen till sammanträden har, i den mån denberört utskottets beredningsområde,anmälts vid utskottssammanträden.Vidare kan nämnas att vi etttillfälle tagit initiativtill att regeringen lämnat viss särskildinformation till utskottet. Initiativetledde till att justitieministern införutskottet vid ett sammanträde den 21november 1995 informerade om arbetet medett utkast till en konvention omrättsskipning och verkställighet i domari mål om äktenskapsskillnad(Brysselkonvention II). Informationenlämnades inför ministerrådsmötet iinrikes och rättsliga frågor den 23 och24 november 1995.Beträffande konstitutionsutskottetsfrågor som gäller utskottens relationermed vill lagutskottet anföraföljande.Några direkta oklarheter omkompetensgränserna mellan utskottet ochEU-nämnden har inte uppkommit. Utskottethar ingen närmare kännedom om i vilkenutsträckning ägnat sig åtsamma ärenden som utskottet. mening bör den ordningengälla att nämnden endast svarar församråden inför ministerrådsmötena ochutskotten för bevakningen av frågornadessförinnan. Utskotten bör också hamöjligheter att kunna framförasynpunkter inför ett ministerrådsmöte.Erfarenheterna av det ovan redovisadeärendet angående Brysselkonvention IIvisar att det i vissa frågor kan varamotiverat att den sakkunskap som finns iett fackutskott kommer fram också på ettsent stadium i beslutsprocessen. är det viktigt att ocksåregeringen inför ministerrådsmötena kanta kontakt med utskotten när frågorna ärsådana att särskilda synpunkter från ettutskott är erforderligt.I de fall ett utskott har särskildasynpunkter på ett kommissionsförslag bördessa naturligtvis komma till kännedom. Hur detta lämpligenbör ske torde få avgöras i varjesärskilt fall. Ett informellt sätt sombör kunna komma till användning kan varaatt utskottets synpunktervidarebefordras via partigrupperna tillEU-nämndens ledamöter. Också formellayttranden bör kunna komma i fråga. Omdet skulle visa sig att ochett utskott inte har samma uppfattning ien viss fråga anser utskottet att det ärlämpligt att det berörda utskottetunderrättas härom i någon form.Övriga frågorNär det gäller kontakterna medEuropaparlamentarikerna har sådana ibegränsad utsträckning förekommit isamband med utskottets studieresa tillBryssel . Något behov av attkontakterna organiseras utskottsvisfinns inte enligt utskottets mening.Erfarenheterna av att frågor inom andraoch tredje pelaren ligger hos EU-nämndenär så begränsade att utskottet nu inteanser sig kunna besvarakonstitutionsutskottets frågor härom.Det kan dock nämnas att utskotteterhållit information om vissa rättsligafrågor, främst konventionsarbete, somhör till tredje pelaren på samma sättsom enligt vad ovan redovisats gällt fördirektiv och förordningar.Enligt utskottets mening finns det förnärvarande inte skäl att förorda attsamarbetet mellan ochutskotten formaliseras genom ändringar iriksdagsordningen. Som utskottetinledningsvis anfört kan det med hänsyntill de begränsade erfarenheter somhittills föreligger finnas anledning attavvakta ytterligare någon tid innan ettslutligt ställningstagande kommer tillstånd. Som en allmän synpunkt villutskottet dock peka på att det också iframtiden bör finnas utrymme för enbetydande flexiblitet isamrådsförfarandet mellan ochutskotten. Som framhållits i samband medEU-nämndens inrättande måste det ståledamöterna i både ochutskotten fritt att själva avgöra hurarbetet med EU-frågorna skall bedrivas.Avslutningsvis vill utskottet återunderstryka vikten av att utskottensroll i arbetet med EU-frågornaförstärks. Utskottens medverkan ärsärskilt viktig med hänsyn till attmöjligheterna till inflytande torde varastörst under ett tidigt stadium avbeslutsprocesserna. För denparlamentariska förankringen avsamarbetet med EU är det ocksåvärdefullt om inte bara utanockså utskotten kan spela en aktiv rollsom samrådspartner till regeringen underbeslutsprocessen inom EU. Enutgångspunkt i det fortsatta arbetetmåste vara att utskotten själva följerutvecklingen inom EU och på egetinitiativ skaffar sig den informationoch kunskap i olika frågor som kanbehövas. Informations- ochkunskapsinhämtandet bör ske på ett såtidigt stadium som möjligt.Stockholm den 18 april 1996På lagutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), IngerSegelström (s), (),(), (), (), BirgittaCarlsson (c), (),de () ochKerstin ().Avvikande meningRelationerna till EU-nämndenRolf , ochMarietta de (alla m)anser att den del av utskottets yttrandei avsnittet Relationerna till EU-nämndensom börjar med I de och slutat med någon form bort ha följande lydelse:När det gäller utskottens relationertill måste beaktas attnämnden är ett rådgivande organ tillregeringen. Som framhållits i andrasammanhang (se bet. 1994/95:KU22 s. 15)är det regeringen som företräder Sverigevid ministerrådets möten och regeringenagerar därvid med fullt politisktansvar. medverkan viduppläggningen av förhandlingarnapåverkar inte möjligheter attanvända de kontrollinstrument som angesi 12 kap. regeringsformen.Enligt utskottets mening finns detbl.a. mot denna bakgrund inte skäl attformalisera utskottens sammarbete med . Nämnden förutsätts ha kunskaperom tidigareställningstaganden i olika frågor, ochutskottens synpunkter i övrigt kanenkelt och obyråkratiskt alltidvidarebefordras via partigrupperna tillEU-nämndens ledamöter. Formellayttranden från utskotten till EU-nämndenbör, enligt utskottets mening, undvikasoch bör endast få förekomma iundantagsfall. Också i de fall och ett utskott inte har sammauppfattning i en viss fråga anserutskottet att det är tillräckligt attunderrättelser härom sker viapartigrupperna.Utrikesutskottet yttrande1995/96:UU5yEU-frågornas behandling i riksdagenTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har den 14 mars1996 beslutat hemställa om yttrandenfrån övriga utskott samt EU-nämndenangående EU-frågornas behandling iriksdagen. Som underlag för dessayttranden har inomkonstitutionsutskottets kansliupprättats en "PM om remiss frånkonstitutionsutskottet angående EU-frågornas behandling i ".Utskottet väljer att i det följandebegränsa sitt yttrande till meraprincipiella frågor. Inom ramen fördessa överväganden kommer även vissa avkonstitutionsutskottets mera detaljeradefrågor att besvaras.1. Bakgrund1.1 Proposition 1994/95:19I proposition 1994/95:19 erinrarregeringen om att ett svenskt medlemskapinnebär att på de områden somfaller inom EG:s kompetens kommer att hainflytande på och delta i de beslut EGfattar men att vi också kan bli bundnaav beslut vi motsatt oss.Regeringen konstaterar att EU-medlemskapet som sådant och EG-rätteninte ställer några krav på hur samspeletmellan statsmakterna skall ordnas, utanatt detta i stället helt och hållet ären nationell angelägenhet. Enligtparlamentarismens principer skulleregeringen, om blir medlem i EU,i sitt sätt att sköta intresseninom EU visserligen ansvara införriksdagen, men medverkanskulle bli indirekt och riksdagenskontroll av regeringen utövas iefterhand. Regeringen anför att dettaskulle innebära att blirfolkrättsligt bundet av beslut inomriksdagens nuvarande kompetensområde somfattas utan någon direkt medverkan avriksdagen, även om medverkanibland kan vara nödvändig för attSverige skall kunna uppfylla deförpliktelser som följer av beslutet.Regeringen anser att det inte ärtillräckligt att inflytandeutövas endast genom kontroll i efterhandutan att det är önskvärt med en ordningdär därutöver får ett aktivtoch reellt inflytande som gör detmöjligt att på förhand påverka deståndpunkter som skall intainför förhandlingar och beslutsfattandeinom EU.Enligt regeringen bör somfolkets främsta företrädare även iövrigt få insyn i och ges inflytandeöver den process som leder fram till förvårt land viktiga och bindande beslut.Samrådet syftar enligt propositionentill att inställning i olikafrågor skall bli parlamentarisktförankrad. Regeringen anför även att ettriksdagsorgans uttalande självfalletinte kan bli bindande för hela riksdagenoch att det också saknar formellkonstitutionell betydelse.När det gäller informations- ochsamrådsskyldigheten beträffande beslut iEU-rådet görs inte några formellaavgränsningar. Alla frågor oavsettdetaljeringsnivån skall i principomfattas. I sammanhanget påpekas attviktigare utrikespolitiska frågor ochfrågor om utrikespolitiska förhållanden,vilka kan få betydelse för riket, liksomhittills skall behandlas iutrikesnämnden. Även i det avsnitt somrör möten med Europeiska rådetunderstryker regeringen utrikesnämndensbetydelse.1.2 (bet.1994/95:KU22)anför ibetänkande 1994/95:KU22 under rubriken av samverkan (s. 14 f.)följande:Som anförs i propositionen ansvararregeringen i sitt sätt att skötaSveriges intressen inom EU enligtparlamentarismens principer visserligeninför , men riksdagensmedverkan skulle bli indirekt ochriksdagens kontroll av regeringen utövasi efterhand. Utskottet anser, i likhetmed regeringen, det inte varatillräckligt att inflytandeutövas endast genom kontroll iefterhand, utan det är önskvärt med enordning där därutöver får ettaktivt och reellt inflytande som gör detmöjligt att på förhand påverka deståndpunkter som skall intainför förhandlingar och beslutsfattandeinom EU. - - -Ett riksdagsorgans uttalanden kan, somframhålls i propositionen, inte blibindande för hela och saknarockså formellt konstitutionellbetydelse. - - -har fattatprincipbeslut (bet. 1993/94:KU18) att unionen, , skall inrättas för samråd ochför att tillförsäkra riksdageninflytande över beslutsprocessen. uppgift bör bli den ipropositionen föreslagna. Regeringen börsåledes underrätta nämnden om frågor somavses bli behandlade i Europeiskaunionens råd samt rådgöra med nämnden omhur förhandlingarna i rådet skall förasinför beslut som regeringen bedömer sombetydelsefulla och i andra frågor somnämnden bestämmer.Senare i betänkandet (s. 19) erinrarkonstitutionsutskottet om attutrikesnämndens ställning och uppgifterär reglerade i regeringsformen och attde inte berörs av att en EU-nämndinrättas. påpekarvidare att bestämmelser om utskottensställning och uppgifter finns iriksdagsordningen. Inte heller i frågaom utskottens befogenheter sker någonförändring genom att EU-nämndeninrättas.Med tanke på den betydelse som börfästas vid ett sammanhållet förfarandedär samrådsorganet har överblick överden samlade EU-politiken anserkonstitutionsutskottet (s. 20) att detinte är lämpligt att fördela samrådet påolika utskott. Däremot menarkonstitutionsutskottet (s. 22) attutskottens kunskaper och synpunkterskall kunna komma till godoinför dess samråd med regeringen.Utskotten bör givetvis kunna överlämnaformella yttranden till bådepå nämndens begäran och på egetinitiativ, men andra vägar kan vara nogså ändamålsenliga. Vad som är viktigt ärenligt konstitutionsutskottetsuppfattning att utskottens ledamöter ochtjänstemän håller sig väl informerade omvad som händer på deras område inomEuropeiska unionen.2. Utskottets överväganden2.1 Övergripande synpunkterSom framgår av ovanstående referat utgårsåväl regeringen somkonstitutionsutskottet i sinaöverväganden rörande samverkan mellanriksdagen och regeringen i EU-frågor iallt väsentligt från de förhållanden somgäller EU:s s.k. första pelare (områdetför övernationellt beslutsfattande). Detkan därför finnas anledning att frånutskottets sida framhålla de särdrag somgäller andra pelaren (utrikesfrågor),vilken inte omfattas av överstatlighetutan i princip är att betrakta som ettområde för traditionell, mellanstatligsamverkan.Av 10 kap. regeringsformen framgår attregeringen har omfattande befogenheter ifråga om utrikespolitiken. I samband medtillkomsten av regeringsformen ochriksdagsordningen konstateradeGrundlagberedningen (bet. Nyregeringsform, Ny riksdagsordning; SOU1972:15) och regeringen (prop. 1973:90)att utrikespolitikens betydelse förrikets säkerhet motiverar att riksdagenförsäkrar sig om en vidsträckt insyndäri och ett starkt inflytande däröver.I 10 kap. regeringsformen finns ocksåbestämmelser som garanterar riksdagenett visst inflytande på viktigareutrikespolitiska avgöranden.Utvecklingen efter den nya grundlagenstillkomst synes tala för att praxisblivit den avsedda.Ett huvudmotiv bakom införandet avsamverkansförfarandet mellan regeringoch riksdag i EU-frågorna har, somframgått ovan, varit att tillförsäkrariksdagen ett reellt inflytande påområden där suveränitetsöverlåtelse ägtrum.