bet · GJ01FiU10 · 1996-05-28 00:00:00 — Utskottet föreslårsåledes att utgiftstaket fastställs till 723 664, 718 499 respektive under åren 1997-1999.Kristdemokraternas förslag till inriktning av budgetpolitiken återspeglarsig självklart inte bara i utgiftstaket för staten utan också i deutgiftstak som kan beräknas för såväl den kommunala sektorn som för heladen offentliga sektorn. Beräkningen av dessa båda senare tak bör därförgöras på grundval av de förslag som för fram.Med hänvisning härtill tillstyrker finansutskottet motion Fi82 (kds) yrkan-de 6. Utskottet avstyrker propositionens yrkande 4 samt motioner-na Fi78 (m) yrkande 4, Fi79 (fp) yrkande 3, Fi80 (v) yrkande 5 samt Fi81 (mp) yrkande 3.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande nivån på utgiftstaket för statenatt med bifall till motion 1995/96:Fi82 yrkande 6 och med avslagpå proposition 1995/96:150 yrkande 4 samt motionerna 1995/96:Fi78 yrkande 4, 1995/96:Fi79 yrkande 3, 1995/96:Fi80 yr-kande 5 och 1995/96:Fi81 yrkande3 fastställer utgiftstaket för staten inklusive socialförsäkringssektornvid sidan av statsbudgeten för till , för år1998 till och för till 731 446 miljonerkronor,26. Nivån på utgiftstaket för den offentliga sektorn (mom. 10)Under förutsättning av bifall till reservation 22Anne () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken utgifts-taket för den offentliga sektorn börjar med "Utskottet konstaterar att"och slutar med "de offentliga utgifterna (yrkande 2)" bort ha följandelydelse:Utskottet konstaterar att förutsättningarna för att kunna behålla ochutveckla en hög servicenivå på viktiga välfärdsområden är starkt beroendeav möjlig-heterna att kunna höja produktiviteten i den kommunalaverksamheten. Det är angeläget att det kommunala förnyelsearbetet förstärksför att göra verk-samheten bättre och mer kostnadseffektiv så attmedborgarna får valuta för skattepengarna. Erfarenheten visar att det genomt.ex. nya organisations- och styrformer, förbättrad teknik samtkonkurrensutsättning är möjligt att förbätt-ra produktiviteten ytterligare.Utskottet ser det därför som mycket bekym-mersamt att konkurrensutsättningoch anbudsupphandling har bromsats i många kommuner och landsting sedanvalet . Utskottet återkommer nedan till utvecklingen inom den kommunalasektorn men har inte underlag för någon annan beräkning förutgifterna inom den kommunala sektorn än den regeringen redovisar.Utskottet tillstyrker således att godkänner regeringens förslagtill beräkning av utgifterna inom den kommunala sektorn (yrkande 6).Utskottet har i det föregående tillstyrkt det förslag till utgiftstak förstaten inklusive socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten somredovisas i partimotion Fi79. Läggs till detta tak dekonsoliderade utgif-terna i den kommunala sektorn motsvarar dettautgiftstaket för den offentliga sektorn. Beräkningen av det det senaretaket bör därför göras på grundval av liberalernas förslag tillutgiftsram för staten. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet regeringensförslag till beräkning av de offentliga utgif-terna (yrkande 2).dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande nivån på utgiftstaket för den offentliga sektornatt riksdagendels med bifall till proposition 1995/96:150 yrkande 6 godkänner re-geringens förslag till beräkning av utgifterna inom den kommunala sektornför ,dels med avslag på proposition 1995/96:150 yrkande 2 samt motio-nerna 1995/96:Fi80 yrkandena 3 och 7 och 1995/96:Fi81 yrkandena 2, 5 och 6 godkänneratt beräkningen av de offentliga utgifterna görs ienlighet med utskottets förslag,27. Nivån på utgiftstaket för den offentliga sektorn (mom. 10)Under förutsättning av bifall till reservation 23Johan () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken utgifts-taket för den offentliga sektorn börjar med "vill med an-ledning" och slutar med "Fi81 (mp) yrkandena 2, 5 och 6 avstyrks" bort haföljande lydelse:Finansutskottet har tidigare avvisat regeringens förslag till nivåer förett utgiftstak för staten och anser att något tak inte heller skallberäknas för vare sig kommunerna eller för den offentliga sektorn somhelhet. Dessutom anser utskottet i likhet med att deutgiftsnivåer som redovisas i propositionen är synnerligen preliminära ochatt det inte går att bedöma hur de räknats fram. Därmed blir det inteheller särskilt meningsfullt att försöka räkna fram några alternativautgiftsnivåer.Utskottet biträder således motion Fi80 (v) yrkandena 3 och 7 samt avstyr-ker propositionens yrkanden 2 och 6 liksom motion Fi81 (mp) yrkandena 2, 5och 6.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande nivån på utgiftstaket för den offentliga sektornatt med bifall till motion 1995/96:Fi80 yrkandena 3 och 7 avslårproposition 1995/96:150 yrkandena 2 och 6 samt motion 1995/96:Fi81yrkandena 2, 5 och 6,28. Nivån på utgiftstaket för den offentliga sektorn (mom. 10)Under förutsättning av bifall till reservation 24Roy () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken utgifts-taket för den offentliga sektorn börjar med "vill med an-ledning" och slutar med "Fi81 (mp) yrkandena 2, 5 och 6 avstyrks" bort haföljande lydelse:Finansutskottet anser att de grönas förslag också bör styra ut-formningen av politiken på det kommunalekonomiska planet. Av särskildbetydelse är därvid de indirekta ekonomiska förbättringar som motionärernasförslag för med sig för kommuner och landsting. Deras skatteunderlag ökarbl.a. till följd av att motionärerna avvisar regeringens förslag om höjdaegen-avgifter. bör även anta den beräkning av de offentligautgifterna som de gröna redovisar i sin motion.Utskottet tillstyrker således motion Fi81 (mp) yrkandena 2, 5 och 6 samtavstyrker yrkandena 2 och 6 i propositionen liksom motion Fi80 (v) yrkan-dena 3 och 7.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande nivån på utgiftstaket för den offentliga sektornatt med bifall till motion 1995/96:Fi81 yrkandena 2, 5 och 6 samtmed avslag på proposition 1995/96:150 yrkandena 2 och 6 samt motion 1995/96:Fi80 yrkandena 3 och 7 godkänner den av utskottet förordade beräkningen avdels de offentliga utgifterna ,dels utgifterna inom den kommunala sektorn ,29. Den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden (mom. 11)Under förutsättning av bifall till reservation 21Lennart , , Per och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken preliminära fördelning på utgiftsområden som börjar medrubriken "Utgifts-område 1: " och som 56 sidor senare slutarmed "Kr6 (v) yrkande 3 (UO 17)" bort ha följande lydelse:I propositionen aviserar regeringen ytterligare budgetförstärkningar. Dessahar emellertid, liksom regeringens tidigare åtgärder, en i grunden felaktiginriktning eftersom de i stor utsträckning bygger på skattehöjningar ochalltså leder till att ett redan alltför högt skattetryck drivs uppytterligare. Dessutom är de utgiftsminskningar som övervägs otillräckliga.Såsom Moderata samlingspartiet framhåller i motion Fi78 är den offentli-gautgiftskvoten för stor och skattetrycket för högt. Strävan bör vara attåstadkomma balans mellan den privata och den offentliga sektorn.De förslag till förändringar inom olika utgiftsområden som redovisas i denmoderata motionen är ett första steg mot en erforderlig förnyelse av budget-politiken. Utrymme måste skapas för de nödvändiga sänkningarna av skattenpå arbete för främst låg- och medelinkomsttagare och av beskattningen avföretagande och investeringar. Därigenom minskar också behovet av olikaformer av bidrag. Besparingarna skall inriktas så att de naturliga gemen-samma åtagandena inte äventyras. Det innebär bl.a. att regeringens förslagom försämringar för handikappade och dem som uppbär barn- och änkepen-sionbör avvisas.I den moderata motionen aviseras förslag om långsiktiga utgiftsminsk-ningarsom 1999 uppgår till utöver förslagen i propo-sitionen samt förslag om ytterligare privatiseringar och skattesänkningarpå sammanlagt 1999. Sammantaget leder de moderataförslagen till budgetförstärkningar på 9,2, 11,8 respektive 8,1 miljarderkro-nor för de kommande tre budgetåren i förhållande till regeringensförslag.Budgetförstärkning utöver regeringens förslagBelopp i miljarder kronor, penningvärde1997 1998 1999Utgiftsminskningar (netto) 37,2 47,7 65,3Skattesänkningar (netto) 29,6 38,6 60,7Ränteeffekt (inkl. minskade räntekostnaderp.g.a. privatiseringar)1,62,83,5Budgetförstärkningar9,2 11,8 8,1Av efterföljande tabell framgår hur utskottet anser att de statligautgifterna preliminärt bör fördelas på de olika utgiftsområdena.Fördelningen motsva-rar den lösning som förespråkas i motion Fi78 (m). Ianslutning till översik-ten redovisar utskottet vilka förändringar som börgenomföras inom respek-tive utgiftsområde.Utskottets förslag till utgiftsramar för 1997-1999Belopp i , löpande priserFörändringar i förhållande till regeringens förslag till utgiftsramar.Utgiftsområde 1: Rikets styrelseEnligt utskottets mening bör statens stöd till politiska partier och tilldags-press minskas. Det är befogat såväl av statsfinansiella skäl som avintegri-tetsskäl. Det borde ligga i alla partiers intresse att minskaberoendet av bi-drag från den offentliga sektorn och i stället verka förett politiskt vitalt och oberoende partiliv och en fri press utan starkaekonomiska kopplingar till staten.Partistödet bör minskas till en tredjedel av nu utgående belopp fr.o.m.1997 för att därefter bli föremål för reformering. Presstödet bör avskaffasi två etapper . bör, enligt utskottets mening, reklam-skatten slopas och tidningsmomsen höjas till 21 %.Utgiftsområde 2: Samhällsekonomi och finansförvaltningUtskottets syn på utgiftsområdets omfattning överensstämmer i huvudsak medregeringens.Utgiftsområde 3: och uppbördUtskottet biträder den av regeringen föreslagna nivån på utgiftsområdet menanser att medel bör omprioriteras från skattemyndigheten till Tullverket.Utgiftsminskningen inom skattemyndigheten kommer att kunna ske genomeffektivisering och minskad administration.Utgiftsområde 4: RättsväsendetEn av rättsstatens allra viktigaste uppgifter är att så långt möjligttillgodose medborgarnas berättigade krav på rättstrygghet och rättssäkerhet.För närvarande pågår en omfattande nedrustning inom rättsväsendet som ettresultat av de långtgående besparingskrav som regeringen ålagt polisvä-sendet, domstolarna och kriminalvården. Ärendena samlas nu på hög hosframför allt polisen och åklagarmyndigheterna. Uppklaringsprocenten avanmälda brott minskar, brottskurvorna stiger på nytt och narkotikamissbru-ket bland unga ökar. Utöver redan beslutade besparingar skall enligt rege-ringens förslag ytterligare neddragningar motsvarande 700 miljoner kronorgenomföras inom rättsväsendet t.o.m. , varav närmare hälf-ten . Mot denna bakgrund anser utskottet att utgiftsramen börökas i förhållande till regeringens förslag.Utgiftsområde 5: och internationell samverkanUtrikesdepartementet bör återfå ansvaret för biståndspolitiken. En särskildenhet med inriktning på att utrota fattigdom, främjande av mänskliga rättig-heter och utveckling av demokrati bör inrättas i . SIDA i sin nya ut-formning som totalövergripande biståndsverk bör avvecklas till förmån fören mer decentraliserad hantering av utvecklingsbiståndet under Utrikesde-partementets strategiska ledning. Utvecklingsbistånd via ideellaorganisatio-ner skall hanteras genom en särskild beredning inomdepartementet.Utgiftsområde 6: TotalförsvarLiksom Moderata samlingspartiet ser utskottet med stor oro på de åtgärdersom föreslås på försvarsområdet. Utöver de kraftiga reduceringar av för-svarsanslagen som fastställts under föregående år föreslås nu ytterligarebegränsningar för främst det militära försvaret.Regeringens förslag till besparingar inom det militära försvaret bör avvi-sas, med undantag för omdisponeringen av medel från innevarande till näst-kommande budgetår. I stället för att fullfölja nedrustningsbeslutet från1995 bör förutsättningar för en trovärdig försvarspolitik skapas genom att1992 års försvarsbeslut i stort fullföljs. En dylik linje möjliggörupprätthållandet av en rimlig försvarskraft under den närmastefemårsperioden.Förslaget att skjuta från till år2000 och senare är betänkligt, särskilt med tanke på att den ekonomiskaramen för 1997-2001 inte fastställs av förrän i november 1996.Regeringens förslag att flytta in posten internationell fredsfrämjande verk-samhet i detta utgiftsområde kan inte godtas då en sådan sammanslagning avanslagen riskerar att urholka de ekonomiska möjligheterna attförsva-ra vårt land. Medlen bör därför i stället överföras tillutgiftsområde 7.Utgiftsområde 7: Internationellt biståndUtgiftsområdet bör omfatta insatser och stöd för att främja mänskligarättig-heter och demokrati, fattigdomsutrotning i , omvandling iCentral- och , humanitär hjälp vid katastrofer, kriser och krigsamt före-byggande, fredsbevarande och fredsskapande verksamheter somgenomförs med militär trupp utomlands.Bidrag till ett snabbt utrotande av fattigdomen är ett viktigt ansvar förSve-rige och västvärlden. Erfarenheten visar att länder kan gå från absolutfattig-dom till ett begynnande välstånd på en generation. Offentligtbistånd skall främst inriktas på att främja rättsstaten, grundläggandeutbildning samt grundläggande hälsovård för alla.Det långsiktiga utvecklingsbiståndet skall vara knutet till en snabb av-veckling av fattigdomen. Erfarenheten visar att det är särskilt viktigt attbiståndet har hög kvalitet och rätt omfattning. Bistånd får inte utgå tillstats-makten i länder där denna förhindrar utveckling och gör sitt folkfattigare. Bistånd skall - med undantag för fall av återuppbyggnad - inteheller utgå till statsmakten i länder med högt biståndsberoende (avBNP eller mer). Erfarenhetsmässigt har detta negativa effekter. Biståndskall ej heller gå till den statsmakt som grovt bryter mot mänskligarättigheter och för-trycker sitt folk. I sådana fall ter det sig befogatatt lämna bistånd direkt till det civila samhället via missionen ellerandra ideella organisationer.De nya demokratierna i skall stödjas i arbetet på ensnabb omvandling till demokrati och marknadsekonomi. I takt med att dessaländer utvecklas bör emellertid biståndet gradvis minska för att av-vecklas.Sverige måste ha en ordentlig beredskap för snabba och effektiva insatser isamband med katastrofer. Särskilt viktig är den internationellasamordningen så att svenska insatser väl kompletterar det som görs frånannat håll.Utgiftsområde 8: Invandrare och flyktingarRegeringen föreslår att utgiftsramen på detta område minskas kraftigt tillföljd av att antalet flyktingar blir allt färre. Enligt utskottets meningbör ytterligare besparingar kunna genomföras 1997-1999 med hänvisning tillde förslag om skärpta regler för rätten att erhålla uppehållstillstånd somMode-rata samlingspartiet avser att lägga fram.Utgiftsområde 9: Hälso- och sjukvårdRegeringen föreslår besparingar i flera steg, och vissa av dessabesparingar täcker sedan höjningen av kompensationsnivåerna i sjuk-respektive föräld-raförsäkringen. Enligt utskottets mening bör nuvarandekompensationsnivåer behållas. Moderata samlingspartiet har i annatsammanhang tidigare föresla-git omfattande, främst administrativa,förändringar inom läkemedelsförsäk-ringen och avser att återkomma med dessaförslag. Dessa förslag bör enligt utskottets mening ligga till grund fördet fortsatta förändringsarbetet.I motion Fi88 av m.fl. (m) avvisas regeringens förslag omhöjning av högkostnadstaket i läkemedelsförsäkringen och förändringarna avtandvårdsförsäkringen innevarande budgetår. Dessa förslag behandlar ut-skottet på annan plats i betänkandet tillsammans med vissa andra tilläggs-budgetfrågor. I likhet med vad som sägs i denna motion anser emellertidutskottet att höjningen av högkostnadstaket nu skall begränsas till ,och att man under vart och ett av de båda efterföljande åren höjer taketmed till nivån 2 100 kr.I motion 1995/96:So15 av m.fl. (m) har Moderata sam-lingspartiet avvisat regeringens förslag till försämringar av personligassi-stans till funktionshindrade. Moderata samlingspartiet vidhåller dennaupp-fattning och har i sitt förslag till ramnivå för utgiftsområdet beaktatdetta.I likhet med Moderata samlingspartiet föreslår utskottet också en översynav de myndigheter som tillhör i syfte att minska kost-naderna för dessa med 1997, 1998och 1999. Dessa utgiftsminskningar berör och fördelaspå detta utgiftsområde samt på utgiftsområdena 10-12.Utgiftsområde 10: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikappRegeringen föreslår att arbetsgivarperioden förlängs från nuvarande 14 till28 dagar. Detta sker utan full kompensation och är därför i praktiken enskattehöjning, som kommer att slå hårt, särskilt mot småföretagen som fårvidkännas kostnadsökningar som de inte själva kan kontrollera. LiksomModerata samlingspartiet avvisar utskottet förslaget.Utskottet avvisar också regeringens förslag att höja kompensationsnivån isjukförsäkringen. I stället bör som Moderata samlingspartiet föreslårytterli-gare en karensdag införas i sjukförsäkringen vilket bör regleras iarbetsgivar-avgiften.Regeringens planer på att basera den sjukpenninggrundande inkomsten på entidigare inkomst är ett steg i rätt riktning. Beräkningsgrunden bör dockinte vara genomsnittsinkomsten utan under de24 senaste månaderna.Liksom Moderata samlingspartiet avvisar utskottet regeringens planer på attbegränsa stödet till den yrkesinriktade rehabiliteringen. Ett sådantförslag ger fel signaler till såväl arbetsgivare som arbetstagare. Det ärcentralt att arbetslinjen inte undergrävs. Däremot är det möjligt att görarehabiliteringen mer effektiv och rationell, utan att färre får tillgångtill den.Riksrevisionsverket har i ett antal rapporter påvisat att överutnyttjandeoch rent fusk kostar socialförsäkringssystemet och därmed skattebetalarnamil-jardbelopp . Utskottet anser, i likhet med ,att det är möjligt att minska kostnaderna för socialförsäkringen genom ökadkon-troll och skärpta regler. Det är centralt att de regler ochbestämmelser som reglerar förmåner görs enkla och tydliga. Dessa minskadekostnader omfattar även utgiftsområdena 11 och 12.Utgiftsområde 11: Ekonomisk trygghet vid ålderdomDe förslag till besparingar som regeringen presenterar innebär att dagenspensionärer får bära ytterligare bördor i arbetet med att sanera landetsfinan-ser, bl.a. genom sänkta änkepensioner och försämrat bostadstillägg.Utskot-tet kan inte acceptera detta, särskilt inte som åtgärderna harretroaktiv ver-kan, utan avvisar samtliga regeringens förslag.Moderata samlingspartiet avser att återkomma med de förslag till föränd-ringar inom pensionssystemet som partiet har presenterat. Dessaberör främst tidpunkt för pensioneringen och har således ingen retroaktivverkan.Utgiftsområde 12: Ekonomisk trygghet för familjer och barnLiksom Moderata samlingspartiet kan utskottet i stort biträda regeringensförslag till förändringar av bidragsförskottet. Utskottet anser emellertidatt såväl regler som kontroll kan skärpas ytterligare.Utskottet biträder också förslaget att sänka kompensationsnivån i de två s.k. pappa- och mammamånaderna men anser att lagregleringen av detvå månaderna nu helt bör slopas. Varje enskild familj bör själv få be-stämma vem som skall vara hemma och när, utan att förlora en eller tvåmånader av föräldraledigheten.Utskottet anser vidare att havandeskapspenningen skall avskaffas den 1januari 1997 samt att skall införas i föräldraförsäkringenför att uppnå likformighet mellan reglerna i sjuk- och föräldraförsäkringen. Flerbarnstillägget bör avskaffas redan från den 1 januari 1997.Som noterats under utgiftsområde 10 har utskottet för avsikt att föreslå enökad kontroll av utnyttjandet av socialförsäkringarna, vilket även inom om-råde 12 kan förväntas nedbringa utgifterna.Utgiftsområde 13: Ekonomisk trygghet vid arbetslöshetRegeringen avser att fr.o.m. höja ersättningsnivån i ar-betslöshetsförsäkringen från dagens till . Den ökade kostnadenskall finansieras genom regelförändringar i försäkringen.Finansutskottet avfärdar denna åtgärd av statsfinansiella skäl och därföratt den motverkar en förbättrad struktur inom försäkringssystemet.Regeringens löfte om en höjd ersättningsnivå var villkorat med hänsyn tillutgiftsläget, och det är uppenbart att regeringen nu dessvärre gör avkallpå det kravet.Av principiella skäl är det olyckligt att regeringen, i stället för attutforma arbetslöshetsförsäkringen på ett sätt som stimulerar de arbetslösassökbete-ende, väljer att gå i motsatt riktning. Skrivningar om en bortreparentes i försäkringen, och öppningar för andra regelförändringar somsammantaget kan öka olika aktörers incitament att nedbringaarbetslöshetsperiodernas längd, är i det avseendet mer välkomna.Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetslivRegeringen föreslår utöver ett skärpt effektivitetskrav på mot-svarande att ytterligare besparingar om 30miljoner kronor skall åläggas myndigheterna inom utgiftsområdet.Vidare avser regeringen att minska utgifterna för dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna med ca 1 300 miljoner kronor.Utskottet anser att utrymmet för effektivisering är betydande inom utgifts-området, varför det är möjligt att uppnå större utgiftsminskningar än demregeringen anger.Liksom regeringen anser utskottet att besparingar på Arbetsmarknadsver-ketbör koncentreras till myndighetens centrala och regionala organisation.Utskottet delar även i övrigt Moderata samlingspartiets syn på reformbe-hoven inom arbetsmarknadspolitiken. En ny politik måste snabbt introduce-ras med stor målmedvetenhet. Det handlar om att skapa förutsättningar förnya, riktiga arbeten i företagen, vilket i sin tur kräver en dynamisklönebild-ning, lägre skatter på arbete och företagande, en flexibelarbetsrätt och en effektiv arbetsmarknadspolitik.Utgiftsområde 15: StudiestödStudiemedelssystemet är just nu föremål för en översyn som kan förväntaspåverka utgifternas omfattning och inbördes fördelning. är ramen mereller mindre en direkt följd av vad man föreslår inom utgiftsområde 16.Utskottet anser emellertid att ett införande av utbildningskonton skulle be-reda fler människor möjlighet till utbildning till en avsevärt lägrekostnad för staten.Utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskningI sitt budgetförslag presenterar regeringen dels en "satsning" som går utpå att 90 000 platser skall skapas inom komvux och 30 000 platser inom uni-versitet och högskolor, dels en kraftig besparing inom områdenafortbildning inom skolväsendet och forskning.Regeringen saknar däremot en vision av lärandet i stort och berör i sinaplaner på utbildningsområdet inte kvalitetsfrågor trots de signaler somsåväl som givit om problem inom skolan,universitet och högskolor. Regeringen negligerar vidare den av näringslivetefterfrågade kvalificerade eftergymnasiala yrkesutbildningen. I enlighetmed vad Mode-rata samlingspartiet förordar bör en nationell skolpenginföras. En nationell skolpeng för i första hand innebär attstaten tar ett huvudansvar för skolans finansiering. Skolpengen börtilldelas alla skolor som uppfyller kvalitetskraven, fristående likväl somkommunala, vilket säkerställer att alla skolor behandlas lika oavsetthuvudman.Liksom Moderata samlingspartiet ser utskottet med oro att regeringen fort-sätter sin jakt på de privaträttsliga forskningsstiftelserna och anser sigha rätt att inteckna dessa medel i statens finanser. Utskottet avvisarregeringens nedskärning av forskningen.Moderata samlingspartiets förslag till ramnivå för utgiftsområdet är base-rat på det kvalitetsprogram som partiet tidigare redovisat.Utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfund och fritidPå kulturområdet bör statens insatser i första hand göras på områden som ärav allmänintresse och helt beroende av statliga medel för att komma tillstånd. Det betyder att den enskilde själv måste vara beredd att i ökad ut-sträckning stå för kostnader som är förenade med olika kultur- ochfritidsak-tiviteter.