bet · GJ01FiU15 · 1996-07-05 00:00:00 — Utskottet noterar attregeringen noga kommer att följa vilkaeffekter förändringarna får på områdendär tillfälliga och korta anställningarär vanligt förekommande. En sådanuppföljning är mycket angelägen.Arbetsmarknadsutskottet förutsätter attregeringen vid behov återkommer tillriksdagen i denna fråga.Arbetsvillkorets krav på minst 80timmars förvärvsarbete fårantas utgå från att en person skallarbeta minst halvtid för att anses haden förankring på arbetsmarknaden somär grundvillkoret för att omfattas avförsäkringen. Om arbetstiden på ettavtalsområde är kortare än 40 timmarper vecka skulle kravet kunna leda till att enhalvtidsarbetande inte lyckaskvalificera sig. Detta kan inte havarit avsett. Arbetsmarknadsutskottetanser att halvtidsarbete i enlighet medtillämpligt kollektivavtal förbranschen skall kvalificera även om denförsäkrade därigenom inte uppfyllerkravet på 80 timmars förvärvsarbete permånad. Detta kan lämpligen reglerasgenom en föreskriftsrätt i frågan förregeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer.En regel om detta kan tilläggas 6 §tredje stycket resp. lag. Regeln skullekunna ges följande lydelse. "Om särskilda skäl föreligger fårregeringen eller den myndighetregeringen bestämmer /också/ medge attvid prövningen av arbetsvillkoretenligt första stycket även månad dåarbete inte utförts i minst 80 timmarfår räknas in. "Lagförslaget kan läsas som omutbildningsvikariat (förvärvsarbete somarbetsgivaren finansierat med stöd avlagen om tillfällig avvikelse frånlagen om socialavgifter)fortsättningsvis skulle kvalificera fören första ersättningsperiod. Detta ärinte avsikten. Utbildningsvikariatenskall från (avsnitt 7.3.7 i propositionen) intelängre konstrueras genom en rätt förarbetsgivaren att göra avdrag frånsocialavgifterna utan i stället genomett direkt bidrag. Enligt vad utskottetinhämtat är regeringens avsikt att ävenfortsättningsvis uteslutautbildningsvikariaten somkvalificeringsgrund för en förstaersättningsperiod, vilketförfattningsmässigt skall ske genom attde inordnas under reglerna förrekryteringsstöd.7 § Nytt arbetsvillkorLagrummet innehåller en uppräkning avvilka aktiviteter som kan kvalificeraför en ny ersättningsperiod (nyttarbetsvillkor). Lagen bygger i och försig på ett och sammaförvärvsarbetsbegrepp. Skillnadenmellan 6 och 7 §§ är att vissasubventionerade förvärvsarbeten intekvalificerar för en förstaersättningsperiod. Alla slag avförvärvsarbeten, i eget företag ellersom anställd och med eller utanstatliga subventioner, kan däremottillgodoräknas enligt 7 §. Denredaktionella utformningen kan geintrycket att egen näringsverksamhetmed starta-eget-bidrag inte skulleutgöra förvärvsarbete i lagens mening.Detta är inte avsikten. Den särskildaregleringen av denna åtgärd får enligtutskottet ses som ett - i och för sigöverflödigt - förtydligande.Även viss fullföljd reguljärutbildning kommer att varakvalificerande, nämligen om den bedrivsmed särskild studiefinansiering enligtvad som föreslås i propositionensavsnitt 6.7.Utöver vad som följer av dennaparagraf kan ett nytt arbetsvillkoruppfyllas genom deltagande iarbetslivsutveckling eller i offentligatillfälliga arbeten för äldrearbetslösa (avsnitt 7.4.2). Dettaregleras i särskilda lagar om resp.åtgärd enligt förslag som läggs fram ipropositionen.Utskottet vill i detta sammanhangframföra att det för överskådlighetensoch systematikens skull möjligen voreen fördel om man när det gällerkvalificering genom åtgärder meragenerellt kunde knyta rättigheterna iförsäkringen till deltagandet i enarbetsmarknadspolitisk åtgärd ellertill en handlingsplan och därigenomkomma ifrån lagregler med uppräkningarav olika slag av åtgärder. Denföreslagna 7 § ger intryck av attinnehålla en uttömmande uppräkning menger varken i sin nuvarande ellerföreslagna utformning fullständigt svarpå vilka åtgärder som kvalificerar förfortsatt ersättning. Svar måste sökassåväl i de nyssnämnda särskilda lagarnasom i förordningar som anger att vissaåtgärder utgörarbetsmarknadsutbildning.I sammanhanget kan även pekas på denföreslagna 29 § punkt 4 som måste verkaförbryllande för den oinvigde. Däranges att avstängning kan ske bl.a. omett erbjudande om enarbetsmarknadspolitisk åtgärd i form avpraktikperiod avvisats. Man ställer sigfrågan om en sådan praktikperiodgrundar några rättigheter iförsäkringen. Utskottet återkommer tilldetta i den fortsatta framställningen.I 7 § likställs med förvärvsarbete delstjänstgöring enligt lagen omtotalförsvarsplikt, dels tid medföräldrapenningförmån, i båda fallendock tillsammans högst två månader.Viss tvekan kan råda om denkvalificerande aktiviteten i sig måsteomfatta för att kunnatillgodoräknas. Enligt utskottetsmening bör regeln inte ges deninnebörden. Ett nytt arbetsvillkor börmed andra ord på samma sätt som i dagkunna uppfyllas med en kombination avförvärvsarbete och åtgärd upp tillerforderliga . Påmotsvarande sätt skall självfallett.ex. fyra månaders förvärvsarbete ochtvå månaders tid medföräldrapenningförmån kunna kvalificeraför fortsatt ersättning.Det bör i sammanhanget noteras att desärskilda lagarna om ALU och OTA synesbygga på motsvarande synsätt. Tiden iåtgärden kvalificerar, oavsettåtgärdens omfattning. Utskottetåterkommer till dessa lagförslag i detföljande.Förslaget om att åtgärderna enligt 7 §skall kvalificera endast om de liggerinom en ramtid av föreansökan om ersättning i den nyaersättningsperioden kan möjligen fåtill effekt att åtgärder förläggs såsent som möjligt i ersättningsperioden;den kan ju annars vara förlorad ikvalificeringshänseende. Dettaöverensstämmer knappast med denallmänna ambitionen att undvika attåtgärder används enbart i syfte att gemöjlighet till ny ersättningsperiod.Samtidigt innebär den föreslagna regelnatt det läggs ett ansvar på den somgenomgått exempelvis enarbetsmarknadsutbildning i tidigt skedeav ersättningsperioden att finna enlösning på sin sysselsättningssituation- en annan av de tankar som bär upp deföreslagna ändringarna.Arbetsmarknadsutskottet vill inteföreslå någon ändring av förslaget pådenna punkt men förutsätter attregeringen noga följer effekterna avlagändringen och vid behov återkommertill i frågan.Med den nu föreslagna förändringen ochmed de gjorda förtydligandena ärutskottet berett att tillstyrkaförslaget om skärpt arbetsvillkor. Detinnebär att Kristdemokraternasavslagsyrkande i denna del böravstyrkas (motion Fi118 yrk. 29delvis).På annan plats i yttrandet avstyrkerarbetsmarknadsutskottet degrönas motion Fi117 (yrkande 63).Finansutskottet har sett utifrån sittberedningsområde inget att tillägga tillvad arbetsmarknadsutskottet anfört omarbetsvillkoret. I likhet medarbetsmarknadsutskottet anserfinansutskottet att de som fortlöpandearbetar minst halvtid skall anses ha denförankring på arbetsmarknaden som ärgrundvillkoret för försäkringen.Undantag bör i enlighet medarbetsmarknadsutskottets förslag därförgöras för dem som arbetar inomavtalsområden där arbetstiden är kortareän . Detta föranlederen ändring av 6 § tredje stycket i ALFresp. KAS.Med förslaget om skärpt arbetsvillkormarkeras att försäkringen är enomställningsförsäkring för dem som haren fast förankring på arbetsmarknaden.Finansutskottet ser detta som önskvärtoch delar således inte de uppfattningarsom kommer till uttryck i de bådamotionerna.Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna Fi117 (mp) yrkande 63 ochFi118 (kds) yrkande 29 i denna del.Finansutskottet föreslår att riksdagengodkänner vad arbetsmarknadsutskottetanfört om ändring av arbetsvillkoret.Överhoppningsbar tidNär arbetsvillkoret skall fastställasgörs en bedömning av den sökandesarbetsförhållanden närmastföre ansökan (ramtid). Dennatolvmånadersperiod kan utökas om densökande varit förhindradatt arbeta på grund av vissa i lagennärmare angivna skäl. Sådan tid som inteskall beaktas kallas överhoppningsbartid och bestämmelserna om den återfinnsi 8 §.Arbetsmarknadsutskottet kommenterardetta lagrum på följande sätt.8 § Överhoppningsbar tidNågra sakliga förändringar föreslåsinte i detta lagrum. Förslagen är följdändringar i förhållande till den nya7 §.Utskottet noterar att de kriterier somanges i 8 § första stycket punkt 2 -heltidsutbildning för vuxna - ärtillämpliga för studier med särskildstudiefinansiering (propositionensavsnitt 6.7) om de bedrivs på heltid.Tiden i utbildningen skulle därmed varasamtidigt kvalificerande ochöverhoppningsbar. Detta kan inte gärnaha varit avsett. Den nu berörda punktenborde i stället på samma sätt som tidenligt andra stycket ange somförutsättning för överhoppningsbarhetenatt tiden inte är kvalificerande förersättning. Med detta tillägg skulledet också klargöras att tiden istudierna med särskildstudiefinansiering, om dessa bedrivs påheltid, är överhoppningsbar för den sominte påbörjat en ersättningsperiod - ensådan person kan ju inte grunda någonersättningsrätt på studierna. Därmedblir det möjligt för den som inte vararbetslös när heltidsstudiernapåbörjades att i stället enligt 6 §tillgodoräkna sig det förvärvsarbetesom föregick utbildningen.Utskottet föreslår med hänvisning tilldetta att det görs ett tillägg till 8 §första stycket punkt 2 av följandelydelse.- - - heltidsutbildning som - - - femmånader, i den mån sådan tid inteenligt 7 § kvalificerar för en nyersättningsperiod, - - -.Finansutskottet biträderarbetsmarknadsutskottets synpunkter ochföreslår att 8 § första stycket punkt 2i och förtydligas på angivetsätt.Finansutskottet föreslår att riksdagengodkänner vad arbetsmarknadsutskottetanfört om överhoppningsbar tid.Ersättningstid och ersättningsperiodI propositionen föreslås attersättningstid införs som ett nyttbegrepp i och . Ersättningstiden,som i normalfallet uppgår till ,anger hur länge en arbetslös kan uppbäraarbetslöshetsersättning omväxlande medatt befinna sig i arbetsmarknadspolitiskåtgärd m.m. innan han eller hon når denbortre gräns då stödet upphör.Bestämmelserna om ersättningstid ochersättningsperiod återfinns i 14 och 15§§.Folkpartiet liberalerna föreslår imotion Fi123 att den bortre gränsen börsättas vid i enlighet med vad somgällde i den allmännaarbetslöshetsförsäkring somfyrpartiregeringen införde 1994.Motionärerna betonar att en bortre gränsmåste kombineras med att konkretaaktiviteter och arbetssökande sätts intidigt under arbetslösheten (yrkande 9).Arbetsmarknadsutskottet kommenterarbestämmelserna om ersättningstid ochersättningsperiod på följande sätt.14 och 15 §§ Ersättningstid ochersättningsperiodGenom det nya begreppet ersättningstidinförs en tidsmässig begränsning avrätten till ersättning. En kalendertidbörjar löpa i och med den förstakarensdagen. Någon överhoppningsbar tidenligt 8 § godtas inte i dettasammanhang.Tiden kan förlängas endast i tvåangivna fall (14 § första stycket andrameningen), nämligen om den försäkradeunder ersättningstiden utförtförvärvsarbete som avses i 6 § ellergenomgått utbildning som inte ärarbetsmarknadsutbildning.Enligt motiveringen (s. 8.14) avsesdagar med reguljärt förvärvsarbete sominte har fyllts ut medarbetslöshetsersättning. Någon sådanprecisering finns emellertid inte ilagtexten. Frågan får betydelse förs.k. Inte hellerframgår det klart om arbetet måste haviss omfattning för att förlängaersättningstiden.Samtidigt som mycket talar för enprecisering av lagtexten i dettahänseende kan utskottet konstatera attden därmed skulle bli än merkomplicerad. Man skulle alternativt,för enkelhetens skull, kunna övervägaatt helt ta bort förlängningsregeln -skulle gå utan att denförsäkrade uppbär ersättning upphör juändå ersättningsperioden.Lagtextens utbildning som inte ärarbetsmarknadsutbildning motsvaras imotivtexten av reguljär utbildning (s. 8.12 och 8.14). Frågan kan ställashur man skall se på den särskildautbildningen enligt avsnitt 6.7 ipropositionen. Paragrafens tredjestycke talar för att sådan utbildninginte skall anses somarbetsmarknadsutbildning. Följaktligenborde även utbildning av detta slagförlänga ersättningstiden.Ytterligare en oklarhet synes rådabeträffande dessa studier. Enligtlagtexten skall de anses ingå iersättningsperioden (14 § tredjestycket) medan enligt motivtexten (s.8.14) tid i reguljär utbildning inteskall räknas in.Arbetsmarknadsutskottet utgår från attavsikten är att tiden i sådanutbildning skall räknas in iersättningsperioden, förutsatt givetvisatt en sådan löper - utbildning av nuifrågavarande slag kan ju även beviljasicke arbetslösa.Arbetsmarknadsutskottet vill isammanhanget även framföra att detnyssnämnda stycket möjligen kanmissförstås. Det kan läsas så att dagari arbetsmarknadsutbildning inte skallräknas in i ersättningsperioden. Dettaär inte avsikten. I detta sammanhangfaller arbetsmarknadsutbildningen inunder det vidare begreppetarbetsmarknadspolitiska åtgärder, medanden utbildning som särskilt avses idetta stycke är den nyssnämndautbildningen enligt avsnitt 6.7 ipropositionen.Det nuvarande systemet bygger påprincipen att en påbörjad ersättningsperiod får utnyttjas fullt ut. Omarbetslösheten upphör innan ersättningsperioden går till ända, får återståendedagar utnyttjas vid ny arbetslöshetäven om den arbetslöse då inteuppfyller arbetsvillkoret (15 § förstastycket första meningen). Någon annanändring föreslås inte i detta avseendeän att denna rätt skall begränsas avden maximala ersättningstiden på trealt. Möjligen kan sägas attregelns lydelse är mindre lyckad iförhållande till det nya systemet därersättningsdagar förbrukas även vidt.ex. Enperson i utbildning anses normalt intearbetslös.En fråga - dock inte med direkt sambandmed försäkringens regelverk - är vadsom skall ske när ersättningstidenlöper till ända och någon ytterligareersättning inte kan utges. Skall eneventuellt pågående åtgärd somförutsätter att personen är a-kasseberättigad avbrytas? Fråganinställer sig särskilt när det gällerden nya åtgärden offentliga tillfälligaarbeten för äldre (OTA).En annan fråga av mera praktisk art ärhur kassan skall få den information sombehövs för att fortlöpande hålla sig àjour med förbrukningen aversättningsdagar t.ex. vid utbildningmed särskild studiefinansiering. Skallprövning av rätten till en nyersättningsperiod ske mitt underpågående sådana studier? Skall denenskilde hållas underrättad omförbrukningen av ersättningsdagar?Införandet av en bortre gräns iförsäkringen och de regler som föreslåsför att reglera detta väcker naturligenen rad frågor av olika slag. Bl.a. medtanke på att det dröjer innan någonkommer att nå ersättningstidens slutoch därigenom bli utförsäkrad tillföljd av de nya reglerna förutsätterutskottet att mycket av det som skapartveksamhet hinner utdessförinnan. Utskottet förutsätter attregeringen återkommer till isamband med de förslag som läggs framefter beredning av ARBOM:s utredning,vilket skall ske under våren 1997.Med de nu angivna reservationernaansluter sig utskottet tillregeringsförslaget om ersättningstidoch ersättningsperiod. Det innebär attmotion Fi123 (yrk. 9) - i vilkenföreslås bortre gräns vid - böravstyrkas.Finansutskottet har för egen del ingetatt tillägga till vadarbetsmarknadsutskottet anfört.Finansutskottet avstyrker såledesmotion Fi123 (fp) yrkande 9 och föreslåratt godkänner vadarbetsmarknadsutskottet anfört omersättningstid och ersättningsperiod.DagpenningberäkningenSåsom tidigare nämnts föreslås ipropositionen att nivån på dagpenningeni arbetslöshetsförsäkringen skallfastställas enligt delvis nya principer.Detta regleras i 20 § ALF.Kristdemokraterna avvisar i motion Fi118tills vidare regeringens förslag i dennadel (yrkande 29, delvis). Liksombeträffande arbetsvillkoret finnermotionärerna ingen anledning attföregripa en sittande utredning omsjälva villkoren inomarbetslöshetsförsäkringen.Arbetsmarknadsutskottet framför följandesynpunkter på den föreslagnalagregleringen av dagpenningberäkningeni ALF.20 § , DagpenningberäkningSyftet med den föreslagna förändringenär att skapa en mer rättvisandeersättning. Den nuvarande ordningeninnebär att dagpenningen kan grunda sigpå förhållanden som ligger relativtlångt tillbaka i tiden. Dettaåterspeglar enligt regeringen inte påett rättvisande sätt sökandens verkligaanknytning till arbetsmarknaden. Därförföreslås att den ersättningsgrundandeinkomsten skall utgöra ett genomsnittav den sökandes inkomster avförvärvsarbete under de tolv månadernaomedelbart före anmälan som arbetslöshos arbetsförmedlingen. Sökandensnormalarbetstid beräknas som ettgenomsnitt av arbetstiden undersamtliga . Av 20 § förstastycket jämfört med 17 § andra stycketförsta meningen följer att dagpenningsom inte uppgår till av denförsäkrades dagsförtjänst i vart falllämnas med lägsta dagpenningbelopp somuppgår till 230 kr.Som nämnts inledningsvis innebär denföreslagna regeln att någonöverhoppningsbar tid enligt 8 § intebeaktas. En person som uppfyllerarbetsvillkoret enligt 6 § medheltidsarbete men som varit sjuk dennärmaste förearbetslösheten skulle således inte fånågon inkomstrelaterad ersättning utanlägsta dagpenning.Arbetsmarknadsutskottet ansluter sigtill principen att dagpenningen börgrunda sig på aktuella förhållanden menkänner sig tveksamt till det som blirkonsekvensen av förslaget. Det är interimligt att man därför att man utanegen förskyllan varit hindrad attutföra förvärvsarbete skall drabbas vidsenare inträffad arbetslöshet.Utskottet föreslår att den tid om tolvmånader till vilken normalarbetstidenskall hänföras förlängs bakåt i tiden itvå fall, nämligen vid styrkt sjukdomoch vid vård av eget barn elleradoptivbarn som inte har fyllt två år.Man skall med andra ord i dessa falltillämpa en ramtidsberäkning påmotsvarande sätt som vid prövning avarbetsvillkoret.Den föreslagna 20 § tredje stycket ALFskulle därmed kunna få följandelydelse. "Som normalarbetstid - - - offentligaarbetsförmedlingen. Vid bestämmande avdenna ramtid räknas inte tid då denförsäkrade varit hindrad att arbeta pågrund av styrkt sjukdom eller vård aveget barn eller adoptivbarn som intehar fyllt . Omprövning av - - -".Med den nu angivna justeringen anslutersig arbetsmarknadsutskottet tillpropositionens förslag. Det innebärockså att motionFi118 (yrk. 29) bör avstyrkas imotsvarande del.Finansutskottet biträderarbetsmarknadsutskottets ändringsförslagoch föreslår att 20 § tredje stycket ALFändras på föreslaget sätt. Närnormalarbetstiden skall fastställas somunderlag för dagpenningnivån skallsåledes den som varit förhindrad attarbeta på grund av styrkt sjukdom ellervård av eget barn eller adoptivbarnunder få tillgodoräkna sig dennatid som överhoppningsbar tid. För deberörda innebär detta att äveninkomstförhållanden längre tillbaks itiden än kan påverka nivånpå dagpenningen.Finansutskottet föreslår alltså attriksdagen godkänner vadarbetsmarknadsutskottet anfört omdagpenningberäkningen.Vad utskottet här anfört innebär attutskottet avstyrker motion Fi118 (kds)yrkande 29 i denna del.AvstängningsreglerArbetsmarknadsutskottet kommenterar de ipropositionen föreslagna ändringarna avavstängningsreglerna på följande sätt.29 § Avstängning från ersättningFörslaget i denna del innebär somnämnts att avstängning på grund avvägran att arbeta och på grund avvägran att delta i åtgärder sammanförsi en enda paragraf.I den nuvarande 31 § anges attbestämmelserna i 29 § 1-3 om arbeteskall tillämpas i fråga omarbetsmarknadspolitiska åtgärder somberättigar till utbildningsbidrag.Paragrafen fick den lydelsen från den 1juli 1995. Det hette attavstängningsreglerna i 29 § - får, omdet är skäligt - tillämpas i fråga omarbetsmarknadspolitiska åtgärder somberättigar till utbildningsbidrag. Vidutskottsbehandlingen kommenterades intedenna ändring i skärpande riktningsärskilt (1994/95:AU15). Den nuvaranderegleringen innebär attavstängningsreglerna vid arbete skalltillämpas analogvis i fråga om vissaarbetsmarknadspolitiska åtgärder.Enligt motiveringen är den nuföreslagna ändringen föranledd av attavstängning skall kunna ske även av densom tackar nej till en utbildning medsärskild studiefinansiering.Lagförslaget går emellertid därutöver.Den nya utformningen av 29 § punkt 4innebär till en början att enuppräkning görs av ett antalarbetsmarknadspolitiska åtgärder som,om de avvisas, skall föranledaavstängning.Här nämns även arbetsmarknadspolitisketgärd i form av anställning. Utskottethar svårt att se skälet till dennareglering. Att avstängning kan skeföljer redan av punkterna 1-3 ilagrummet. Vidare skall avstängningkunna ske på grund av avvisning av praktikperiod . Dennaarbetsmarknadspolitiska åtgärd nämnsingen annanstans i lagen - jämför vadsom sagts ovan i anslutning till 7 §.Utskottet föreslår att lagregeln istället knyter an till begreppetarbetsmarknadspolitisk åtgärd resp.utbildning med särskildstudiefinansiering (avsnitt 6.7 ipropositionen).Regeln skulle möjligen kunna förståsså att avstängning bara kan ske om denförsäkrade avvisat en åtgärd, inte omden avbrutits av en icke godtagbaranledning. På motsvarande sätt som förnärvarande bör enligt utskottets meningavstängning kunna ske även i detsistnämnda fallet, vilket bör klargörasi lagtexten.Vidare uppkommer frågan huravstängningsreglerna förhåller sig tillden föreslagna nya åtgärden offentligatillfälliga arbeten för äldre (OTA).Enligt ordalydelsen är paragrafenspunkter 1-3 tillämpliga i detta fall,dvs. avstängning skall ske om denförsäkrade lämnar ett arbete utangiltig anledning eller avvisar ettlämpligt sådant arbete.Frågan kan ställas om det är rimligtatt avstänga en arbetslös som inte villacceptera ett erbjudande om sådantarbete eller lämnar arbetet. Utskottetvill för sin del hänvisa till attavstängningsreglerna enligt 29 § 1-3inte är ovillkorliga. En vissskälighetsbedömning skall ske genom attdet skall saknas giltig anledning attlämna arbetet resp. att det erbjudnaarbetet skall vara lämpligt .Utskottet anser det rimligt att man vidprövningen av dessa rekvisit väger inden speciella situation som målgruppenför åtgärden befinner sig i. Man börkunna se betydligt mildare på dessa vägransfall än på övriga fall.Utskottet föreslår att 29 § punkt 4 ALFresp. 26 § punkt 4 KAS får följandelydelse."4. avvisat erbjudande om enarbetsmarknadspolitisk åtgärd eller omen utbildning med en studiefinansieringsom motsvarar arbetslöshetsersättningeneller utan giltig anledning avbrutit ensådan åtgärd eller utbildning. "har utifrån sittberedningsområde inget att tillägga tillde kommentarer arbetsmarknadsutskottetgör i anslutning tillavstängningsreglerna. Finansutskottetföreslår att 29 § punkt 4 och 26 §punkt 4 KAS ändras i enlighet medarbetsmarknadsutskottets förslag och således i lagtexten klargör attavstängning skall ske även i de fall manutan giltig anledning avbryter enpågående åtgärd.Finansutskottet föreslår således attrikdagen godkänner vadarbetsmarknadsutskottet anfört omavstängningsreglerna i och framför följandesynpunkter på propositionens förslagtill ikraftträdande ochövergångsbestämmelser för ändringarna iALF och KAS.Ikraftträdande ochövergångsbestämmelserDe nya reglerna föreslås träda i kraftden . Enligt motivenskall den nya ordningen få snabbtgenomslag. Därför bör hänsyn tas äventill redan förbrukade ersättningsdagar.Den föreslagna övergångslösningenkräver enligt utskottets mening vissakompletteringar. Det bör till en börjanklargöras när ersättningstid skallbörja löpa. Vidare bör det klargörasvad som skall gälla övergångsvisbeträffande längden på denersättningsperiod som löper vidikraftträdandet. Enligt utskottetsmening bör de äldre reglerna gällaövergångsvis. Äldre personer kan inomsåväl som KAS ha längreersättningsperioder, som de således börfå utnyttja fullt ut. En normalersättningsperiod inom KASförlängs inte. De äldre reglerna börockså gälla vad avser förbrukningen aversättningsdagar.Enligt utskottets mening är detrimligt att se till förhållandena upptill före ikraftträdandet, dvs.från den 1 januari 1996.I övrigt krävs enligt utskottets meninginga särskilda övergångsbestämmelser.Det innebär bl.a. att prövningen avarbetsvillkoret efter ikraftträdandetsker enligt 6 och 7 §§ i deras nyalydelse.Utskottet föreslår följande lydelse avövergångsbestämmelsen. "För den som vid ikraftträdandet har enlöpande ersättningsperiod skallföljande gälla.