bet · GK01SfU5 · 1996-11-19 00:00:00 — Den förra metoden,innebär att det utfärdas en lag varidet föreskrivs att konventionen skallgälla som lag här i landet. Den senaremetoden innebär att konventionenöversätts transformeras till innehålloch form till en svensk lag. Anses desyften och förhållanden som enkonvention skall tillgodose respektivereglera redan varatillgodosedda/reglerade i den nationellalagstiftningen, föranleder enratifikation av en konvention heltnaturligt inga lagstiftningsåtgärder.Det råder numera en nyanseradinställning i den svenska synen pårelationen mellan nationell lag och enratificerad konvention. Högsta domstolenhar i det s.k. Tsesis-målet uttalat att"det är naturligt att med utgångspunkt ikonventionstexten och tillgängligaförarbeten till konventionen samt vidanvändande av andra tillgängligatolkningsdata söka utröna vilkeninnebörd den bestämmelsen i konventionenhar som motsvarar viss bestämmelse i densvenska lagen". Denna s.k.fördragskonforma tolkningens principinnebär att svenska författningar skallförutsättas vara förenliga med Sverigesinternationella åtaganden och därförskall tolkas i fördragsvänlig anda.Internationella organisationerUNHCR inrättades för att lösa deeuropeiska flyktingarnas problem efterandra världskriget. Organisationensgrundläggande mandat är att utifrån 1951års flyktingkonvention och 1967 årstilläggsprotokoll ge rättsligt skydd åtpersoner som på grund av välgrundadfruktan för förföljelse flytt sitthemland. Även de som omfattas av och Cartagena-deklarationenfaller inom UNHCR:s utvidgade uppgifter.FN:s generalförsamling har under årengivit UNHCR ett mer flexibelt mandat.UNHCR har därigenom även kommit atttilldelas rollen som samordnare inom FN-systemet av det humanitära biståndet.Verksamheten finansieras huvudsakligenvia frivilliga bidrag frånmedlemsländerna. De största givarna ärUSA, , ,och . Under år 1995gav UNHCR skydd och bistånd åt över 27miljoner människor på flykt. Under desenaste åren har flyktingkommissarienlagt ökad vikt vid på förebyggandeinsatser, förbättrad katastrofberedskapoch långsiktiga lösningar. Detta harmedfört en tyngdpunktsförskjutning motinsatser i ursprungsländer. Ipropositionen anförs att UNHCR nu lyfterfram rätten att stanna i sitt hemlandoch när den kränkts att återvända ditoch att UNHCR numera i viss mån utgårfrån att regeringar som brister irespekt för individernas rättigheter kanpåverkas. UNHCR har vidare under fleraår varnat för att missbruk av denationella asylsystemen riskerar attunderminera uppslutningen kringflyktingkonventionen, och organisationenkonstaterar att sådant missbruk faktisktförekommer av personer som inte är ibehov av skydd.FN:s hjälporganisation förpalestinaflyktingar, UNRWA, svarar förutbildning, hälsovård och social serviceför palestinska flyktingar på Västbankenoch , samt i , ochJordanien. UNRWA bistår närmare3,2 miljoner palestinska flyktingar. Detsvenska bidraget till UNRWA:s reguljärabudget 1995 var . Iskrivelsen anges att anser attdet är önskvärt med en successivöverföring av UNRWA:s verksamhet tillden palestinska administrationen.International Organization forMigration, IOM, grundades 1951.Verksamheten består av rådgivning tillregeringar i migrationsfrågor,utbytesprogram, praktikprogram,främjande av återvandring samt transportav flyktingar och migranter.Organisationen för samarbete ochsäkerhet i , , är genom sinbreda medlemsbas av 52 medlemsstater,innefattande bl.a. vissa länder i detasiatiska samt , ettvärdefullt forum även förmigrationsfrågor i ett europeisktperspektiv. Massmigrationsfrågan, somberör fundamentala mänskligarättigheter, kan ses som en del av desskonfliktförebyggande verksamhet. InomOECD finns en arbetsgruppför migrationsfrågor, den s.k. WorkingParty on Migration. Gruppen rapporterardirekt till . Ett viktigtsyfte för gruppen är att analyserasambandet mellan migration och denekonomiska utvecklingen i OECD-länderna.Under senare år har gruppenuppmärksammat behovet av samordningmellan invandringsländerna för att påsikt påverka bakgrundsorsakerna tillutvandring. Inom ram tas ocksåfram en årlig rapport som sammanställeroch analyserar migrationspolitik ochmigrationsdata från medlemsländerna, dens.k. Arbetet sker i engrupp som består av forskare ochrepresentanter för ländernas regeringar.I gruppen ingår även några länderutanför OECD-kretsen, nämligenBulgarien, , ,och . för asylrättsliga frågor,CAHAR, är ett fora för utbyte averfarenheter och information omförändringar av den asylrättsligalagstiftningen i respektive land.Arbetet har tagit sikte på denya medlemsländernas problem och endiskussion har också förts om s.k. säkra länder . Ordförandelandet i denordiska regeringarnas samrådsgrupp förflyktingfrågor, NSHF, antagas ansvaraför koordineringen av det nordiskabiståndet på migrations- ochflyktingområdet till ()har bl.a. till uppgift att hjälpa offreni väpnade konflikter, vare sig dessa ärinterna eller internationella.Migration och flyktingsituationen ivärldenMigration har alltid förekommit och allatecken tyder på att migrationen kommeratt fortsätta öka. Definitionen av vadsom avses med en migrant förändras övertiden. Vid internationell migrationskall dock en internationell gränspasseras, vistelsetiden skall omfatta enviss tid och tillfälliga besökareundantas.Några säkra bedömningar av hur mångamänniskor som av olika skäl lämnat sinahemländer finns inte. Det rör sig dock istorleksordningen av den totalabefolkningen i världen. Majoriteten avdessa är ekonomiska migranter, som utanatt ha några flyktmotiv söker arbete därarbetstillfällen finns. EnligtInternationella arbetsorganisationen() är uppskattningsvis mellan 35 och40 miljoner människor ekonomisktverksamma i ett annat land än sitt eget,antingen det sker legalt eller illegalt.De skyddsbehövande utgör en mindre delav det totala antalet migranter. Dettatill trots har under det senastedecenniet världens flyktingproblem vuxitså dramatiskt att man nu kan tala om enpågående flyktingkris. Orsaken står,enligt regeringen, knappast att söka iett ökat antal konflikter, utan snararei konflikternas förändrade karaktär, somdrabbar civilbefolkningen i allt högregrad. Dessa konfliktdrabbade civila blirofta internflyktingar, dvs. de flyr annan del av sitt hemland än sinhemtrakt. I propositionen anförsemellertid att någon strikt uppdelningav migrationsströmmarna i politiskaflyktingar respektive ekonomiskamigranter inte går att göra, bl.a. avdet skälet att orsakerna ofta ärsammanflätade. Ett mönster är emellertidatt andelen ekonomiska migranter, somåberopar skyddsbehov, tenderar att växai takt med avståndet från hemlandet. Attflyktorsakerna sällan är renodladeillustreras kanske bäst av attekonomiska repressalier ofta används somett led i en etnisk eller på annat sättpolitisk förföljelse. En folkgrupp kan,utan att alla dess medlemmar för denskull nödvändigtvis uppfyllerflyktingkonventionens individrelateradekriterier, diskrimineras ekonomiskteller helt berövas sinautkomstmöjligheter, just i syfte attfördriva gruppen från det område där denär bosatt. Etnisk rensning har blivitett begrepp som beskriver den mestuttalade formen av dylik förföljelse,som åter vunnit insteg ochsom kan appliceras på allt fler av dekonflikter som pågår ivärlden.Vid ingången av 1996 räknade UNHCR medatt 27,4 miljoner människor på ett ellerannat sätt var beroende avorganisationens hjälp och stöd. Av dessavar 15,5 miljoner flyktingar som hadeflytt sina hemländer på grund avförföljelse eller krig. 4 miljoner varpersoner som återvänt till sinahemländer men som där var beroende avorganisationen för sitt skydd ochöverlevnad. 5,4 miljoner var flyktingari sina egna hemländer, s.k.internflyktingar. 3,5 miljoner personerbehövde stöd och skydd utan att varaflyktingar eller återvändandeflyktingar, t.ex. befolkningen iSarajevo. Vidare anges att de globaltsett stora flyktingkatastroferna ägerrum i den fattiga delen av världen.Afrika är den kontinent som har flestflyktingar, nära 6,5 miljoner personer.Enligt FN:s statistik har Afghanistanoch alstrat flest flyktingar, 2,7respektive 2,1 miljoner. De länder somtagit emot flest flyktingar är ochZaire med 1,7 respektive 1,6 miljoner.UNHCR räknar med att nära 700 000personer i finns somflyktingar utanför f.d. ochatt det inom f.d. finns nära650 000 bosniska flyktingar.1 miljon är fördrivna från sina hem ochytterligare 1,4 miljoner är beroende avstöd utifrån. , ,, och har tagitemot av de asylsökande från f.d.Jugoslavien. Antalet asylsökande har,enligt skrivelsen, emellertid minskat iså gott som hela förutomStorbritannien som har tagit emot ettökat antal asylsökande under år 1995.Invandringen till SverigeInvandringen till de senasteåren har huvudsakligen bestått avpersoner som sökt asyl och av anhörigatill dem som redan bor i gör den bedömningen att detframför allt är förändringar i våromvärld som styr invandringen tillSverige. Många söker skydd i ochden största ökningen av denna typ avinvandring har orsakats av kriget ochoroligheterna i f.d. . Underer 1995 sökte ca 9 000 personer asyl iSverige, en halvering jämfört medföregående år. Denna tendens med låginströmning har fortsatt och förstärksunder innevarande år. komde flesta asylsökande från , samt FörbundsrepublikenJugoslavien. har inströmningen avasylsökande varierat kraftigt. Dettaställer höga krav på de myndigheter somhanterar asylprocessen.Av de asylsökande som beviljadesuppehållstillstånd , totalt5 642 personer, erhöll eller 148personer uppehållstillstånd somkonventionsflyktingar. De asylsökandesom beviljades uppehållstillstånd avhumanitära skäl utgjorde eller 2136 personer. Antalet anhöriga sombeviljades uppehållstillstånd under år1995 uppgick till 19 707 personer, varav8 040 omfattades av det kommunalaflyktingmottagandet. Av den totalautomnordiska invandringen under år 1995utgjorde de nära anhöriga (anknytningar). beviljades uppehållstillståndtill följd av och degäststuderande utgjorde ,adoptivbarnen och de som fickuppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl1 %. Övriga utgjordes av personersom fått asyl eller uppehållstillståndav humanitära skäl.Sedan år 1950 har genomorganiserad överföring tagit emotflyktingar inom ramen för en särskildflyktingkvot. Överföringen skerhuvudsakligen i samarbete med UNHCR. Deavsatta anslagsmedlen kan också användasför alternativa insatser och åtgärdersom UNHCR förordar. För budgetåret1994/95 avsattes 1 840 platser och 1 808personer har tagits ut. utgjordesav medborgare från f.d. . /96 (18 månader) harbeslutats om medel motsvarande kostnaderför 2 760 personer. 5 miljonerkronor får användas till förberedelser iSverige inför bosniska flyktingarsåtervändande. Statens invandrarverkskall fördela medlen till speciellaprojekt, stöd tillfrivilligorganisationer och andra föratt administrera förberedelseprogramsamt informera. Vidare får 5 miljonerkronor användas för överföring tillSverige och tillfällig vistelse här förmedicinsk vård för personer i . fåranvändas till resebidrag för personerfrån , som förberederatt återvända dit och som dessförinnanönskar besöka landet. Anhöriga(make/maka och ogifta barn )till flyktingen räknas in i kvoten om dekommer i nära anslutning tillöverföringen. Till anhöriga som intekommer i nära anslutning kanInvandrarverket ge ett behovsprövatbidrag till familjer tillkonventionsflyktingar.Under en period efter andravärldskriget tog emot ochintegrerade 25 000 skyddsbehövande frånBaltikum. Krisen i leddeunder till att omkring 8 000personer kom till . Antaletasylsökande ökade kraftigt från 3 1982 till omkring 30000 mellan 1989och 1991. Det största antalet kom år1992 då 84 000 personer sökte asyl iSverige. sökteomkring 36 000 personer asyl här. Dettakan jämföras med de omkring 320 000 somsökt asyl framtill år 1995.Under 1950- och 1960-talen komflertalet skydddsbehövande frånsocialistiska stater i Central- ochÖsteuropa, bl.a. . Under 1970-taletkom de största grupperna, på egen handeller inom ramen för flyktingkvoten,från , , , ,dåvarande och Polen.Under 1980-talet var flertaletasylsökande från , , ochEtiopien. dominerade personer från f.d.Jugoslavien bland de asylsökande. Detbör noteras att har antaletasylsökande från länder som ,och minskat kraftigt. Närviseringsskyldighet infördes mot minskade antaletasylsökande därifrån mycketkraftigt och denna förändring blevbestående så länge den väpnadekonflikten varade.Arbetskraftsinvandringen nådde sinkulmen då den uppick till 73500 personer. Därefter har ipraktiken inte haft någon nämnvärdutomnordisk arbetskraftsinvandring settutifrån beslutsgrunderna för meddeladeuppehållstillstånd. För medborgare i enmedlemsstat i EU och EES gäller sedan år1994 att de har rätt att ta anställninghär och då erhålla uppehållstillstånd.För studerande från ett sådant landgäller att de har rätt att studera häroch för pensionärer att de har rätt attbosätta sig här under förutsättning attde kan försörja sig. Den friarörligheten omfattar även nära anhöriga.Under 1995 fick 4 649 personeruppehållstillstånd i till följdav reglerna i . Ytterligare190 personer fick uppehålls- ocharbetstillstånd för bosättning av renaarbetsmarknadsskäl. Under år 1995beviljade ocksåuppehållstillstånd för 794 adoptivbarn.Grunderna för migrationspolitikenPropositionenI propositionen anför regeringen att densvenska migrationspolitiken måste varahuman, tydlig och konsekvent. I takt med attmigrationen globalt har blivit meromfattande och orsakerna mer sammansattaställs allt högre krav på en helhetssynoch samverkan. En effektiv och humansvensk migrationspolitik förutsättersamverkan och samordning såväl mellanberörda politikområden som mellandepartement, myndigheter ochorganisationer. Det är också nödvändigtatt helhetssynen präglar detmellanstatliga och internationellasamarbetet.Regeringen menar att grundläggande idet migrationspolitiska arbetet ärrespekten för de mänskliga rättigheternaoch solidariteten. Att värna omasylrätten är här en viktig del.Människor som behöver och söker skyddhär, ofta för att deras mänskligarättigheter kränkts, skall veta att deär välkomna i enlighet med dekonventioner som anslutit sigtill och vår egen lagstiftning. De skallbemötas med värdighet och respekt iasylprocessen. Människor, som inte harbehov av skydd utifrån deinternationella och nationella kriterierSverige följer, skall också veta att deinte kan tas emot och varför. Till demänskliga rättigheterna hör respektenför familjelivet. Enbart under detsenaste decenniet har mer än hundratusenmänniskor flyttat till för attbilda familj här eller för återförening.Det är en självklarhet att ocksåi fortsättningen skall välkomnafamiljemedlemmar som väljer att bosättasig här. Regeringen anför vidare att föratt lagstiftningen om migrationen skallfylla sin funktion, bl.a. att garanteraskydd för dem som verkligen behöver det,måste den vara tydlig, effektiv ochrättssäker. Otydlighet kan leda till attmånga med otillräckliga skäl för att fåstanna lockas till . Att de sedantvingas återvända hem är alltid förindividerna och för dem som engagerarsig i deras öde svårt. Det är ocksåviktigt att lagstiftningen används påavsett sätt. När den missbrukas avenskilda kan legitimiteten ochuppslutningen för politiken äventyras.Detta drabbar, enligt regeringen,ytterst dem som behöver skyddet ellerhar annan rätt att få bosätta sig här.I propositionen anförs vidare att detinternationella samfundet måste samordnasina åtgärder effektivare och i störreutsträckning än . UNHCR haruppdraget att samordna åtgärder förskydd och stöd åt flyktingar. Ettomfattande och engagerat stöd till UNHCRskall också i fortsättningen utgöra enhörnsten i svensk flyktingpolitik. Ärdet inte är möjligt att beredatillfredsställande skydd i närområdethar det internationella samfundet ettgemensamt ansvar för att det finns andraskyddsmöjligheter. är iförhållande till sin befolkning en av defrämsta aktörerna och bidragsgivarna idet internationella flyktingarbetet ochkan därför också kraftfullt driva kravenpå den jämnare ansvarsfördelning mellanstaterna som är nödvändig. Ett störreansvarstagande från fler länder stärkerförutsättningarna för en global,framsynt och human migrationspolitik.Grundläggande är således, enligtpropositionen, även internationellsolidaritet och global samverkan.Beträffande förebyggande insatser menarregeringen att det i biståndsarbetetkrävs en mer direkt fokusering påspecifika åtgärder för att förebygga ochhantera konkreta konflikter. Insatsernamåste bygga på en helhetssyn sominkluderar både politiskt och militärt,humanitärt och civilt stöd. En starkarebetoning av konfliktförebyggandeinsatser är ett ur migrationspolitisktperspektiv viktigt komplement till dengrundläggande biståndspolitiskamålsättningen att höja de fattigafolkens levnadsnivå. Regeringen menarockså att en aktiv migrationspolitik iEU och närområdet är av stor betydelse.Inom EU skall verka för attpolitiken i än högre grad än utgårifrån sambanden mellan bistånds-,handels-, utrikes- och säkerhetspolitikoch att värn om asylrätten och respektför mänskliga rättigheter också utgörgrunden i den framtida gemensammapolitiken. En utgångspunkt förutformandet av EU:s framtidamigrationspolitik är att allamedlemsstater har slutit upp kringEuropakonventionen ochflyktingkonvention. Medlemsstaterna harpå denna grund kommit överens omvägledande principer förmigrationspolitiken. villmedverka till att dessa principervidareutvecklas och förverkligas tillgemensam politik och praktik. Sverigeskall verka för att tyngdpunkten ipolitiken blir kombinationer av åtgärdersom stöttar och samverkar med varandra.De viktigaste målsättningarna är attundanröja orsakerna till flykt ochpåtvingad migration, att ge skydd tillskyddsbehövande - i närregionen eller påandra håll i världen, att åstadkomma enbättre ansvarsfördelning mellan länderoch att finna effektivare åtgärder motorganisatörerna av illegal invandring. Ipropositionen anförs att ijämförelse med de flesta andra i-länderdriver en ambitiös migrationspolitik iförhållande till landets resurser.Sveriges resurser är i absolutjämförelse små i relation till EU:s. Enaktiv och framgångsrik svensk påverkanav migrationspolitiken i EU kan ge enstörre tyngd åt de principer som Sverigeförespråkar.Flera av de central- och östeuropeiskaländer som ansöker om medlemskap i ärnu i färd med att anpassa asylprövningoch gränskontroll till de regler somEU:s medlemsländer följer.Europakonventionen har de nya europeiskademokratierna undertecknat redan isamband med att de blivit medlemmar iEuroparådet. De har också undertecknateller väntas efter hand underteckna ävenflyktingkonventionen. Staterna upprättarnationella asylsystem och deltar i ökadutsträckning i det internationellamigrationspolitiska samarbetet. Den friarörligheten för människor inom EU är ettav unionens fundament. Förverkligandetav denna målsättning förutsätter attmedlemsländerna samarbetar på en radområden, bl.a. för att upprätta engemensam yttre gräns. Enligt regeringenmåste ta aktiv del i dettaarbete med målsättningen att det skallomfatta även sådana personer som bor ien medlemsstat men är medborgare i ettland som inte tillhör EU (tredjelands-medborgare). En annan målsättning är attrörlighet och ökat utbyte också skallförverkligas mellan EU-länderna ochandra länder.Beträffande förutsättningarna i Sverigeanges i propositionen att en effektivoch human flyktingpolitik bygger på enbred uppslutning i samhället bakom deninternationella solidaritetensgrundläggande värderingar. I tider avekonomiska påfrestningar och omfattandearbetslöshet sätts solidariteten påprov. Arbetslösheten är ett stort hotmot sammanhållningen mellan människor.Arbetslösheten minskar ocksåmöjligheterna både att ta emot och attpå ett bra sätt integrera flerskyddsbehövande och andra invandrare iSverige. Vissa åtaganden är emellertidabsoluta. Vi måste under allaomständigheter klara att fullföljaSveriges internationella åtaganden,enligt t.ex. flyktingkonventionen. Somhelhet måste utlänningslagen dock tahänsyn till vårt lands förmåga att taemot nya invandrare och säkra godavillkor nu och för alla sombor i landet. måste kunna nekadem som inte uppfyller lagens kriterieratt bo här. Individers och familjers ioch för sig väl motiverade ochförståeliga planer att bosätta sig iSverige kommer att stöta emot vårt landsbehov av att upprätthållainvandringsregleringen. Det är ocksåviktigt att asylregler, asylförfarandeoch särskilda åtgärder för invandrare iSverige även i fortsättningen ärunderställda samma krav på rättvisa,effektivitet och flexibilitet som andraområden av lagstiftningen ochförvaltningen. Det är av stor vikt förlegitimitet och trovärdighet ipolitiken, att humaniteten också åtföljsav respekt för lagen.Slutligen anförs i propositionenangående återvandringsperspektivet attden som tvingats fly skall kunna väljaatt återvända när orsakerna till flyktenundanröjts och han eller hon tycker detär den bästa lösningen. Tidigareskyddsbehövande som saknar medel börkunna få svenskt stöd att resa tillbakatill ursprungslandet. Stöd tillåterintegrering av tidigareskyddsbehövande i ursprungslandet börske genom landets egna åtgärder ochinternationella insatser, men Sverigebör i samverkan med landet kunna görasärskilda insatser för personer som haftskydd här. Frivilligorganisationerna,däribland också invandrarnas egnaorganisationer, har en viktig uppgift iatt ge stöd till återvändande, både iSverige och i ursprungslandet, menarregeringen.MotionernaI motion 1996/97:Sf18 av RagnhildPohanka m.fl. (mp) anförs att innehålleti propositionen inte motsvararMiljöpartiets syn på flykting- ochinvandrarpolitiken, vilken partiet anserskall vara generös, human ochsolidarisk. I yrkande 1 begärmotionärerna därför att skallavslå propositionen i dess helhet.Motionen innehåller därutöver 29yrkanden med begäran omtillkännagivanden beträffande olikafrågor som behandlas i propositioneneller motionen.I motion 1996/97:Sf21 av Rose-MarieFrebran m.fl. (kd) yrkande 1 anförmotionärerna att de flesta i Sverigetorde kunna instämma i de grunder förmigrationspolitiken som regeringenföreslår. Resonemangen måste dockfördjupas bl.a. gällandegrundvärderingarna, förutsättningarna iSverige, minoritetsförtryck ochavvägningen av biståndsinsatserna ochflyktingmottagningen. Motionärerna begärett tillkännagivande om att enhumanistisk och grundvärderingskall gälla för bistånds- ochmigrationspolitiken.I motion 1996/97:Sf19 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) anförs att det iden svenska och europeiska debatten görsen medveten sammanblandning avflyktingar/asylsökande och övrigainvandrare/migranter för att skapaintrycket att de asylsökandehuvudsakligen är ute efter att förbättrasin ekonomiska och sociala situation.Motionärerna menar att tvärtemot vad somhävdas i propositionen så har antaletasylsökande från de traditionellaflyktingproducerande länderna i tredjevärlden inte ökat sedan 80-talet.Motionärerna anför vidare att ensamordnad politik för att bidra till attförebygga och/eller undanröja orsakertill flykt och påtvingad migration skallvara ett viktigt inslag i Sverigesinternationella agerande. Här bör inteminst UNHCR få ett kraftfullt stöd. Stödi närområdet måste intensifieras.Insatserna får dock inte tas till intäktför en mer restriktiv asylpolitik.Motionärerna begär i yrkandena 1-4tillkännagivanden om det anförda.I motion 1996/97:Sf20 av () delvis anförs att när det gällerbl.a. konfliktförebyggande insatser ikrisområden så kan folkrörelserna spelaen viktig roll genom att informera ochpå så sätt fördjupa människorsförståelse för de förhållanden i världensom påverkar flyktingskap. Motionärenbegär ett tillkännagivande härom.Utskottets bedömningI propositionen anges att den svenskamigrationspolitiken måste vara human,tydlig och konsekvent, och att dettaförutsätter en helhetssyn. I dennahelhetssyn skall ingå respekten för demänskliga rättigheterna, internationellsolidaritet och global samverkan,förebyggande insatser, aktivmigrationspolitik i EU och närområdet,förutsättningarna i samtåtervandrings-perspektiv.