bet · GJ01JoU17 · 1996-03-07 00:00:00 — Vår miljö -- Miljöarbetet I betänkandet behandlas skrivelse1995/96:120 där regeringen redovisartillståndet i miljön och detmiljöpolitiska arbetet ,jämte 6 följdmotioner. I betänkandetbehandlas även en motion från allmännamotionstiden rörande instiftande avett miljöpris.Utskottet har inga invändningar motregeringens redovisning. Samtligamotioner avstyrks, bl.a. med hänvisningtill vad som anförs i skrivelsen.Utrikesutskottet har inkommit medyttrande över skrivelsen och vissaföljdmotioner.Till betänkandet har fogats 12reservationer och tre särskildayttranden.SkrivelsenRegeringen () har iskrivelse 1995/96:120 berett riksdagentillfälle att ta del av regeringensredovisning av tillståndet i miljön ochdet miljöpolitiska arbetet under år1995.Skrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelsen redovisar regeringentillståndet i miljön och detmiljöpolitiska arbetet under år 1995.Därvid anges i vilken utsträckningviktiga nationella miljömål uppfylls,och inriktningen på fortsatta åtgärderpresenteras kortfattat. Arbetet för attskydda och Nordsjönpresenteras mer utförligt. Regeringenredovisar även roll i detinternationella miljöarbetet och anförhärvid att man avser att redovisa sinsyn på mål och inriktning av det globalamiljöarbetet i en skrivelse tillriksdagen våren 1996.Ekonomiska styrmedel är enligtskrivelsen en viktig del avmiljöpolitiken. Regeringen anför attmiljöskatten på handelsgödsel har höjts,liksom koldioxidskatten. En översyn skerav möjligheten till ökad miljörelateringav skattesystemet, och en översyn avvägtrafikens samlade beskattning skallinledas.Kretsloppsarbetet anges som prioriteratoch producentansvaret skall utvecklasvidare. I detta sammanhang nämns attregeringen förbereder krav pååtervinning av uttjänta bilar. Ävenskyddet av den biologiska mångfaldenanges som en prioriterad del avmiljöpolitiken. Häri ingår att bevaranaturens variationsrikedom och attåstadkomma ett hållbart utnyttjande avnaturresurserna. Vidare anförs attfarliga kemikalier skall fasas ut ochatt driver på kemikaliearbetetinom EU.På svenskt förslag tar EU fram enstrategi mot försurning. Utsläppen avammoniak från jordbruket skall minska,liksom de skadliga utsläppen frånvedeldning. Ett fortsatt arbete med attutveckla ett miljöanpassattransportsystem bedrivs i bl.a.Kommunikationskommittén.Beträffande markanvändningspolitikanför regeringen att en utveckling avlagstiftning och metoder för planeringoch beslutsfattande pågår i syfte attstödja en långsiktigt hållbarutveckling. Miljöinslaget i plan- ochbygglagen har också stärkts, bl.a. genomförbättrad översiktsplanering. Motioner med anledning av skrivelsen1995/96:Jo10 av m.fl. (m)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn och omprövning avde miljöpolitiska medlen,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för snabbareförnyelse av bilparken,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om högre miljö- ochsäkerhetskrav på fartyg,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kompletterande finansieringfrån EU av kalkningsinsatser,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av kriterierna förersättning för våtmarksanläggning,6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om stödet till vallodling inomramen för EU:s miljöprogram.1995/96:Jo11 av ochBarbro () vari yrkasatt regeringen utarbetar en tydligare,långsiktigt sektorsövergripande politikför att ställa om till ekologiskuthållighet.1995/96:Jo12 av m.fl.(mp) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om innehåll i kommandemiljöbokslut vad avser redovisning avmål, åtgärder och biologisk mångfald,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om begränsningar och förbud motanvändning av kemikalier påKemikalieinspektionens Begränsningslistaoch Obs-lista,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att nonylfenol och andraämnen med hormonkaraktär skall avvecklasskyndsamt,4. att begär att regeringenkompletterar bidrag till Natura2000 med ytterligare områden för attfullt ut följa direktiven vad avserskydd av hotade arter och biotoper,5. att begär att regeringenåterkommer till med förslagtill ytterligare medel för attsäkerställa miljösamarbetet med de fornaöststaterna runt och för attöka kärnsäkerheten i Östeuropa.1995/96:Jo13 av m.fl. (fp)vari yrkas att hos regeringenbegär att en miljökommission tillkallasför att analysera nationella miljömål,deras uppfyllande och hur de skall vägassamman med andra samhällsmål.1995/96:Jo14 av m.fl.(v) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder med avseende på FN:smiljöprogram, beträffande , vattenbrist, biologiskmångfald, statens roll i miljöarbetet,energipolitiken, , samt lokaltoch regionalt miljöarbete,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att miljöomställningen ocksåär nödvändig för att klarasysselsättningen.1995/96:Jo15 av m.fl.(c) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kretsloppsanpassning,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om i miljöarbetet,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en tydligare redovisning avdet svenska agerandet på internationellnivå,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om det s.k. Visbymötet,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om redovisningen av frågan omkadmium i handelsgödsel,6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om redovisning av PVC-frågan,7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om redovisning av kärnsäkerhets-och strålskyddsfrågor.Motion från allmänna motionstiden 19951994/95:Jo612 av ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättande av ett miljöpris.YttrandeUtrikesutskottet har avgett yttrandeöver skrivelsen jämte vissa motioner, sebilaga. InledningI detta betänkande behandlas framförallt de delar av regeringens skrivelsesom berörs av följdmotionerna. Utskottethar inga invändningar mot regeringensredovisning i övriga delar.Delar av skrivelsens innehåll hartidigare redovisats i samband medutskottets betänkande om vatten- ochluftvård (1995/96:JoU9). Detta gällerframför allt redovisningen av arbetetför att skydda och ,samt avsnittet om ett miljöanpassattransportsystem.Detta betänkande följer i huvudsakregeringens disposition i skrivelsen. Idet inledande avsnittet behandlasmotioner av övergripande karaktär om denmiljöpolitiska inriktningen ochmiljöpolitikens mål och strategier.Därpå behandlas motioner som rör merspecifika frågor, såsom detinternationella miljösamarbetet ochkemikalier. Utskottet behandlar även enmotion från allmänna motionstiden 1995rörande instiftande av ett miljöpris.Övergripande miljöfrågorSkrivelsenStatens naturvårdsverk har regeringensuppdrag att redovisa det samlademiljöarbetet i landet i förhållande tillde mer än hundra nationella miljömål somantagits av . Av de nio mål somNaturvårdsverket valt att behandla iårets rapport är det endast ett som förnärvarande uppnås, medan man kommit enbit på väg vad gäller andra mål.För att det skall gå att inrikta, följaupp och utvärdera miljöarbetet mot målenär det viktigt att målen är entydigtformulerade samt att de är tidsbestämdaoch mätbara. Regeringen har därföruppdragit åt (dir.M 1995:02) att stämma av hur de miljömålsom beslutat om uppfylls ochfungerar. Kommittén skall ha slutförtsitt arbete före . Därefter harregeringen för avsikt att, medutgångspunkt i kommitténs arbete,föreslå nya och omarbetade nationellamiljömål för riksdagen.Miljöpolitiken bidrar tillmoderniseringen av det svenskanäringslivet. Miljöförbättringar harblivit en viktig konkurrensfördel.Riksdagen har fattat beslutangående proposition 1995/96:25 Enpolitik för arbete, trygghet ochutveckling (1995/96:FiU1) där regeringenredovisar sin politik för att stimuleradenna utveckling. Miljöpolitiken kanockså ge fler arbetstillfällen.Särskilda medel har avsatts försysselsättningsskapande åtgärder inommiljöområdet och för investeringar förekologisk omställning.Kretsloppsarbetet är prioriterat ochproducentansvaret utvecklas vidare.Producenter bör få ett ökat miljöansvarför de produkter de släpper ut påmarknaden. Målet är att uppnå minimalmiljöpåverkan under produkternas helalivscykel. Utveckling av miljöanpassadkonstruktion, återvinning ochomhändertagande krävs. Producentansvaretkan behöva utformas olika för olikavarugrupper, t.ex. genom ett fysiskteller ekonomiskt, frivilligt ellerlagstadgat ansvar eller utformas somkrav på information till uppköpare m.fl.MotionernaEnligt motion Jo10 (m) yrkande 1 bör dendåliga måluppfyllelsen inommiljöpolitiken leda till en omprövningav de medel som används för att uppfyllamålen. Motionärerna anför att man undersenare år uppmärksammat att marknadensoch kundernas miljökrav snabbare ledertill miljöförbättringar än förbud ochregleringar.I motion Jo11 (s) anförs att dennuvarande resursbasen för samhället börersättas med en ekologiskt uthålligsådan, och bör all användningav energi och råvaror göras så effektivatt den nya resursbasen blir tillräckligför ett modernt välfärdssamhälle. Dennuvarande höga arbetslösheten och destora kostnader den förorsakar görsamtidigt att investeringar för attuppnå denna omställning kan genomförastill låga samhällsekonomiska kostnader.Ett miljöbokslut som grundligtbehandlar hur miljömålen uppfyllts ochvilka kompletterande åtgärder somerfordras borde presenteras förriksdagen enligt yrkande 1 imotion Jo12 (mp). De uppsatta målenmåste också mer än genomsyra ochstyra alla politiska beslut. Vidareanser motionärerna att det imiljöredovisningen borde finnas enöversyn över de mest hotade biotopernaoch arterna. Likaså borde tillståndetför de hotade arterna redovisas. Sådanaredovisningar skulle ge viktiginformation om vad som händer i naturenoch fungera som indikatorer på åt vilkethåll utvecklingen går.Enligt motion Jo13 (fp) är detuppenbart att det behövs en analys avmiljömålen, måluppfyllelsen och de medelsom står till förfogande. Regeringen bördärför tillkalla en expertkommission meduppgift att analysera nationellamiljömål, deras uppfyllande och hur deskall vägas samman med andrasamhällsmål.I de delar av motion Jo14 (v) yrkande1 som behandlas i detta avsnitt anförsatt de aktionsplaner för biologiskmångfald som bl.a. Naturvårdsverketutarbetat måste kompletteras med mermedel till reservatsbildning ochsträngare lagstiftning omaktionsplanerna skall få avsedd verkan.Enligt motionen uppfattas lagstiftareoch den centrala nivån allt oftare sombromsklossar i miljöarbetet; exempelvisfortsätter staten med gigantiskafelinvesteringar i nya motorvägarsamtidigt som kommuner vidtar åtgärderför att minska biltrafiken i linje medAgenda 21:s och Riokonferensensintentioner. Motionärerna anser även attenergifrågorna är så förknippade medövriga miljöfrågor att regeringen intebör lämna skrivelser om miljön utan attredovisa energifrågorna. I yrkandetanförs slutligen att för att regionalamiljöstrategier skall kunna fullföljas,måste en regional politisk nivå finnassom har makt och befogenhet attverkställa besluten. Därför ärutvecklingen av landstingen tillregionala parlament ett avgörande steg ien sådan utveckling. De delar avmotionsyrkandet över vilkautrikesutskottet har yttrat sigbehandlas i avsnittet om och detinternationella miljöarbetet. Imotionens yrkande 2 anförs attmiljöomställningen också är nödvändigför att klara sysselsättningen.I motion Jo15 (c) yrkande 1 anförs attett långsiktigt uthålligt samhälle måsteskapas med en utveckling som tillgodoserdagens behov utan att inskränka kommandegenerationers möjligheter att tillgodosesina behov. Kretsloppsprincipen måstevara vägledande när det gälleranvändningen av våra naturresurser, ochall användning av dessa bör ske inomramen för vad människor och natur tål.Utskottets övervägandenUtskottet erinrar om att undervåren 1991 fattade ett övergripandebeslut om mål och riktlinjer förmiljöpolitiken (prop. 1990/91:90, bet.JoU30, rskr. Vid detta tillfällegjordes en så gott som heltäckandegenomgång av de miljöpolitiska frågorna.Mål och riktlinjer för den fortsattamiljöpolitiken diskuterades, liksom hurde miljöpolitiska ambitionerna skallförverkligas genom ett brett, integreratoch decentraliserat arbete.Utskottet uttalade att ensammanhållen miljölagstiftning i en nymiljöbalk bör träda i kraft senast den 1januari 1998. Utskottet anförde attinriktningen bör vara att propositionenföreläggs i så god tid attriksdagsbehandlingen hinner avslutasföre sommaruppehållet (1994/95:JoU16).I den nu framlagda skrivelsen redovisasför information tillståndet imiljön och det miljöpolitiska arbetetunder . Regeringen anför dessutomatt den avser förelägga riksdagenförslag till bl.a. nya och omarbetademiljömål i en samlad miljöpropositionvåren 1998. Utskottet finner attskrivelsen ger en god översikt över denaktuella miljösituationen och emotser engrundligare genomgång av inriktningen avdet miljöpolitiska arbetet i samband medden aviserade miljöpropositionen.Några av de motioner som behandlas idetta avsnitt efterfrågar utvärderingarav miljöpolitikens mål och medeloch/eller föreslår nya målformuleringar.Detta gäller bl.a. motion Jo10 yrkande 1vari anförs att regeringen bör tainitiativ till en översyn och omprövningav de miljöpolitiska medlen. Utskottetdelar motionärernas uppfattning attNaturvårdsverkets redovisning tyder påatt de av beslutade ellergodkända miljömålen inte uppfylls itillfredsställande grad. Utskottetförutsätter att regeringen mot dennabakgrund gör en noggrann översyn ochomprövning av de miljöpolitiska medlen iden aviserade miljöpolitiskapropositionen. Med det anförda fårmotion Jo10 yrkande 1 anses i huvudsaktillgodosedd, och någon ytterligareåtgärd från sida är intenödvändig.Agenda 21-kommittén har fått i uppdragatt stämma av hur de miljömål somriksdagen beslutat om uppfylls ochfungerar. är enparlamentarisk kommitté till vilken ärknuten ett antal experter på olikaområden. Den expertkompetens somefterfrågas i motion Jo13 torde i storutsträckning kunna uppnås även inomramen för . Motionenavstyrks i den mån den intetillgodosetts genom det anförda.Även vad gäller de förslag som framförsi motion Jo11 vill utskottet hänvisatill den av regeringen aviserademiljöpolitiska propositionen. I övrigtvill utskottet erinra om att utskottetredan i samband med behandlingen avriktlinjer för en kretsloppsbaseradutveckling uttalade att de politiskabesluten måste inriktas mot ettresurssnålt kretsloppssamhälle(1992/93:JoU14). Motionen torde ihuvudsak vara tillgodosedd med vad somanförts och avstyrks i den mån så inteär fallet.Med anledning av motion Jo12 yrkande 1vill utskottet erinra om att denaktuella skrivelsen är avsedd som enredovisning till och såledesinte innehåller några direkta förslag omåtgärder för att uppnå miljömålen.Enligt utskottets uppfattning utgördessa årliga skrivelser även i derasnuvarande utformning ett värdefulltunderlag för det miljöpolitiska arbetet.Som anförts ovan förutsätter utskottetatt får tillfälle att ianslutning till kommanderegeringsförslag ta ställning tillförslag till nya målformuleringar ellerytterligare åtgärder för att fullföljaoch utveckla de miljöpolitiska besluten.Motion Jo12 yrkande 1 avstyrks med detanförda.Såvitt rör de delar av motion Jo14yrkande 1 som behandlas i detta avsnittvill utskottet anföra följande.Riksdagen beslutade om enstrategi för biologisk mångfald medgrundläggande principer för bevarandeoch hållbart nyttjande av biologiskmångfald. På basis av den beskrivning avläget beträffande den biologiskamångfalden i somNaturvårdsverket utfört, haraktionsplaner för biologisk mångfaldrörande jordbruk, skogsbruk, fiske ochfysisk planering redovisats avrespektive fackmyndighet. Utskottet är medhänvisning till det arbete som pågårinte berett att tillstyrkamotionsyrkandet i denna del. Utskottetkonstaterar vidare att motiveringen tillden del av motionsyrkandet som rörstatens roll i miljöarbetet endastinnehåller en beskrivning av bristandesamordning i miljöarbetet mellan stat,landsting och kommuner. Motionen synes idenna del inte innehålla några konkretaförslag. I anslutning till vad som imotionen anförs angående energifrågornaskoppling till miljön vill utskotteterinra om att nyligenöverlämnat sitt slutbetänkandeOmställning av energisystemet (SOU1995:139). I betänkandet görs ennoggrann granskning av de pågåendeenergipolitiska programmen föromställning och utveckling avenergisystemet samt en analys av behovetav förändringar och ytterligare åtgärderpå området. I uppdraget har även ingåttatt granska de åtgärder som vidtagits påolika nivåer för att minska el- ochbränsleanvändningen. Vid genomgången avalternativ till kärnkraften har ävenderas miljöpåverkan belysts. Utskottetutgår ifrån att regeringen, i sambandmed att den överlämnar sina förslag medanledning av kommissionens betänkande,kommer att redovisa sin bedömning avmiljökonsekvenserna av förslagen. Ianslutning till vad som i motionenanförs om utveckling av landstingen tillregionala parlament hänvisar utskottettill Agenda 21-kommitténs arbete. Om detvisar sig att den nuvarande strukturenpå den regionala förvaltningen utgörhinder för miljöarbetet förutsätterutskottet att kommittén uppmärksammardetta. Med hänvisning till vad som häranförts avstyrks motion Jo14 yrkande 1 iberörda delar. I övrigt vill utskottetframhålla att det i detta sammanhanginte finns tillräckligt underlag för attgå närmare in på frågor som i självaverket berör grundläggande principer omdet svenska statsskicket och denkommunala självstyrelsen.Beträffande sysselsättningen anförregeringen i skrivelsen attmiljöpolitiken kan ge flerarbetstillfällen och hänvisar till desärskilda medel som avsatts försysselsättningsskapande åtgärder inommiljöområdet samt för investeringar förekologisk omställning. Enligt utskottetsmening är de synpunkter som framförs imotion Jo14 yrkande 2 väl förenliga medde bedömningar som regeringen redovisati skrivelsen, och motionen bör ejföranleda något särskilt uttalande frånriksdagens sida.Som nämnts ovan behandlade riksdagenunder /93 ett förslag frånregeringen om riktlinjer för enkretsloppsbaserad utveckling (JoU14).Därvid anfördes bl.a. att en långsiktigthållbar utveckling kräver ett merresurshushållande samhälle och en renarevaruproduktion än . För attåstadkomma detta måste produktionenmiljöanpassas och inriktas på att gevaror sådan utformning ochmaterialsammansättning attåteranvändning, återvinning elleråterföring till naturens kretsloppunderlättas och avfallet minimeras.Enligt utskottets uppfattning står dettauttalande väl i överensstämmelse med vadsom anförs i motion Jo15 yrkande 1.Regeringen anför också i skrivelsen attkretsloppsarbetet är prioriterat och attproducentansvaret skall utvecklasvidare. Syftet med motionen torde varatillgodosett med det anförda, ochmotionen påkallar ingen ytterligareåtgärd från sida.Sverige och det internationellamiljöarbetetSkrivelsenDet är uppenbart att flertaletmiljöproblem måste lösas genominternationellt samarbete, t.ex.försurningen av mark och vatten,föroreningen av haven, uttunningen avozonskiktet, störningar i klimatsystemetoch hoten mot den biologiska mångfalden.Nya möjligheter att begränsa europeiskamiljöproblem har öppnat sig genomSveriges medlemskap i den europeiskaunionen. Även när det gäller de globalaproblemen kan EU-samverkan ge ökad tyngdåt svenska positioner. Regeringen harsenast i skrivelse 1994/95:167 tillriksdagen presenterat sin syn påinriktningen av det miljöpolitiskaarbetet i EU.Regeringen har för avsikt att redovisasin syn på arbetet med de globalamiljöfrågorna och strävan mot hållbarutveckling i en regeringsskrivelse somberäknas bli lämnad till våren1996. Underlag för skrivelsen utgörs aven promemoria om globala miljöstrategiersom tagits fram inom (Ds 1995:83) och som innehåller mål ochinriktning i arbetet med globalamiljökonventioner och Agenda 21.Promemorian remissbehandlas förnärvarande.Förenta nationernas miljöprogram ()höll sitt 18:e styrelsemöte i imaj 1995. Viktiga svenska initiativ togsbl.a. beträffande militären och miljön,kvinnor och miljön med speciellt budskaptill och rolli Washingtonprocessen om landbaseradeaktiviteter som hotar kustområdenasmiljö. Nästa reguljära möte med äger rum och kommer atthållas /februari för attkomma i fas med mötet i kommissionen förhållbar utveckling som i sin turföregår det särskilda mötet medgeneralförsamlingen i juni 1997.FN:s kommission för hållbar utveckling(CSD) är ansvarigt organ föruppföljningen av om miljöoch utveckling som hölls i deJaneiro . Kommissionen höll sintredje session i i april 1995.Vid detta möte fattades bl.a. ettuppmärksammat beslut om att upprätta enpanel om skogsbruksfrågor. , somredan har spelat en aktiv roll somobservatör i kommissionen, går in sommedlem för perioden /98. Nästa mötehålls och kommer attbehandla bl.a. tillståndet i atmosfärenoch oceanerna.Klimatkonventionens första partsmötehölls i . Vidmötet kunde parterna bl.a. enas om attinleda en ny förhandlingsgenomgång somskall leda fram till ett protokoll ellerannat juridiskt bindande avtal, dvs.ändring i konventionen. Förhandlingarna,som syftar till att begränsa ellerminska utsläppen av växthusgaser, skallvara avslutade så att ett beslut kanfattas vid det tredje partsmötet hösten1997.Konventionen om biologisk mångfaldundertecknades vid FN:s ovan nämndakonferens om miljö och utveckling år1992. Konventionens syfte är att bevaraden biologiska mångfalden, attåstadkomma ett hållbart nyttjande av debiologiska resurserna samt att få enrättvis fördelning av de vinster somuppstår vid utnyttjandet av genetiskaresurser. Konventionen har 130fördragsslutande parter. Konventionenhöll sitt andra partsmöte i november1995. Som underlag för behandlingen avden biologiska mångfaldenarrangerade för biologisk mångfald ettinternationellt vetenskapligt symposiumom marin och kustnära biologisk mångfaldi . Partskonferensenantog omfattande rekommendationer omåtgärder för att bevara och hållbartnyttja den biologiska mångfalden.Rekommendationerna innebär bl.a. krav påatt utveckla och tillämpa ettmiljöanpassat fiske och att införaintegrerad kustområdesplanering. Sverigevar pådrivande för mötets beslut attpåbörja förhandlingar om ett protokolltill konventionen om säker hantering avgenetiskt modifierade organismer (GMO).Protokollet kommer att fokuseras pågränsöverskridande miljöeffekter av GMO,både vad gäller regler för kontroll avexport och krav påmiljökonsekvensbeskrivningar avavsiktlig utsättning som kan hagränsöverskridande effekter.Baselkonventionen är en globalkonvention som reglerargränsöverskridande transporter ochslutligt omhändertagande av farligtavfall. Vid konventionens tredjepartsmöte beslöts pånordiskt initiativ att i konventionen tain ett förbud mot export från till icke av farligtavfall för återvinning. harunder en följd av år aktivt verkat förett sådant förbud. Målet för detfortsatta konventionsarbetet är primärtatt förtydliga konventionensdefinitioner av farligt avfall för attklart ange vilka typer av avfall somomfattas av förbudet. Nästa partsmöteskall hållas hösten 1997.Sambanden mellan internationell handeloch miljö har kommit att uppmärksammasalltmer . , , finnsen särskild kommitté om handel och miljösom bl.a. har till uppgift att vid i i december1996 ge rekommendationer om huruvidaändringar i det multilateralahandelsregelverket är nödvändiga.Sverige har, liksom EU, prioriteratfrågan om relationerna mellaninternationella miljöavtal ochhandelsreglerna och förespråkar att ettsärskilt undantag för handelsregler somvidtas inom ramen för miljökonventionerskall införas i . Andraviktiga diskussionspunkter ärhandelseffekter av miljömärkning ochmarknadstillträde för i synnerhet u-länder.OECD påbörjade en översyn avSveriges miljöarbete.