bet · GK01FiU6 · 1996-10-08 00:00:00 — Minskning i särskilda fall av det generella statsbidraget till kommuner ochlandsting tillstyrker i dettabetänkande regeringens förslag iproposition 1995/96:213 till lag omminskning i särskilda fall av detgenerella statsbidraget till kommuneroch landsting åren 1997 och 1998.Förslaget innebär att om en kommuneller ett landsting fastställer en högreskattesats för eller änden som gäller för skall detgenerella statsbidraget till kommuneneller minskas med ett beloppsom motsvarar hälften av den ökning avskatteinkomsterna som följer avskattehöjningen. Åtgärden syftar tillatt motverka fortsatta kommunalaskattehöjningar och förbättra kontrollenöver de offentliga utgifterna.Till betänkandet har två reservationerfogats.InledningI detta betänkande behandlarfinansutskottetdels proposition 1995/96:213 Minskning isärskilda fall av det generellastatsbidraget till kommuner ochlandsting ,dels de med anledning av propositionenväckta motionerna1995/96:Fi106 av m.fl.(m),1995/96:Fi107 av m.fl.(v) och1995/96:Fi108 av m.fl.(mp).Regeringens lagförslagDet i propositionen framlagdalagförslaget återfinns i bilaga 1 tilldetta betänkande.Yttrande från konstitutionsutskottetFinansutskottet har berettkonstitutionsutskottet tillfälle attyttra sig i ärendet.Konstitutionsutskottets yttrande1996/97:KU3y återfinns som bilaga 2 tillbetänkandet.Inkommen skrivelseI ärendet har skrivelse inkommit frånTranemo kommun. Regeringen föreslår i proposition1995/96:213 () attriksdagen antar regeringens förslag tilllag om minskning i särskilda fall av detgenerella statsbidraget till kommuneroch landsting . 1995/96:Fi106 av m.fl. (m)vari yrkas att hos regeringenbegär förslag om åtgärder som stimulerartill skattesänkningar i de kommuner ochlandsting som gynnas av det nya inkomst-och kostnadsutjämningssystemet och somsamtidigt har hög utdebitering,i enlighet med vad som anförts imotionen.1995/96:Fi107 av m.fl.(v) vari yrkas att avslårregeringens förslag till lag omminskning i särskilda fall av detgenerella statsbidraget till kommuneroch landsting åren 1997 och 1998.1995/96:Fi108 av m.fl. (mp)vari yrkas att beslutar avslåpropositionen i sin helhet. PropositionenI propositionen föreslår regeringen attom en kommun eller ett landstingfastställer en högre skattesats för år1997 eller än den som gällde förår 1996, skall det generellastatsbidraget till kommunen ellerlandstinget minskas med ett beloppmotsvarande hälften av den ökning av depreliminära kommunalskattemedelrespektive landstingsskattemedel somföljer av skattehöjningen.Förslaget aviserades i 1996 årsvårproposition (prop. 1995/96:150). Ianslutning därtill uttalade regeringensom sin mening att en åtgärd av detaktuella slaget är förenlig medregeringsformens bestämmelser om denkommunala självstyrelsen ochbeskattningsrätten. Regeringen ansåglikväl att förslaget till lag omminskning i särskilda fall av detgenerella statsbidraget till kommuneroch landsting för åren 1997 och 1998borde prövas av Lagrådet innan detförelades . Av denna anledninglades inte något lagförslag fram ivårpropositionen. Lagrådet har den 9 maj1996 godtagit regeringens förslag frånkonstitutionella synpunkter.I två fall av kommunala skattehöjningarföreslås att undantag frånstatsbidragsminskning görs. Det gällerdels för de tre kommuner varsskattekraft för översteggarantinivån i det statligautjämningsbidraget enligt lagen(1992:670) om statligt utjämningbidragtill kommuner, dels för de fall dåändringen av skattesatsen görs tillföljd av att uppgifter fördelas ommellan kommuner och landsting.Lagförslaget omfattar inte församlingaroch kyrkliga samfälligheter.Regeringen hänvisar i propositionentill att som ett led iåtgärderna att komma till rätta medlandets ekonomiska problem antagit ettprogram för att sanera de offentligafinanserna. För att förbättra kontrollenöver utgiftsutvecklingen har riksdagendärutöver fastställt ett tak för deoffentliga utgifterna . Ipropositionen erinras om attutgiftstaket för kommuner och landstinghar getts en annan innebörd eftersomstaten inte direkt kan styra dekommunala utgifterna. Målet omutgiftsbegränsning för kommunsektorn börenligt regeringens uppfattning i ställetuppnås genom vissa restriktioner förinkomstutvecklingen, främst vad avserkommunalskattemedel och statsbidrag. Medhjälp av sådana restriktioner ikombination med det lagstadgade krav påekonomisk balans som regeringen avseratt föreslå tordekommunsektorns utgifter kunna begränsastill en nivå som är långsiktigtsamhällsekonomiskt hållbar.Det nya bidrags- och utjämningssystemför kommuner och landsting, som infördesden och som bl.a. innebäratt inkomster omfördelas mellan enskildakommuner och landsting, kan enligtpropositionen komma att skapa incitamentatt höja skattesatsen i vissa kommuneroch landsting. Det nu aktuellalagförslaget syftar till att motverkafortsatta skattehöjningar och attförbättra kontrollen över de offentligautgifterna.MotionernaRegeringens proposition har föranletttre motioner.I motion 1995/96:Fi106 av . (m) hemställs att begärförslag om åtgärder som stimulerar tillskattesänkningar i de kommuner ochlandsting som gynnas av det nya inkomst-och kostnadsutjämningssystemet och somsamtidigt har hög utdebitering.Enligt motionärerna finns det en riskför att kommuner med hög kommunalskattoch som vinner på det nya systemetkommer att använda de nya resurserna förkonsumtion i stället förskatteminskningar. Motionärerna anserdärför att regeringen böråterkomma till med ett förslagsom ger de berörda kommunerna etttydligt incitament att sänka sin skatt.Konstruktionen kan enligt motionärernavara att kommuner och landsting som fårökade resurser och har högkommunalskatt inte erhållerresurstillskottet, om de inte samtidigtsänker kommunalskatten med motsvarandebelopp. Ett sådant förslag skulle getrovärdighet åt målet att det nyautjämningssystemet också skall bidratill att sänka de alltför höga kommunalautdebiteringarna i många kommuner ochlandsting.I motion 1995/96:Fi107 av GudrunSchyman m.fl. (v) ställs krav på attriksdagen skall avslå propositionensförslag. Motionärerna hävdar attförslaget strider mot den kommunalasjälvstyrelsens principer. Kommun- ochlandstingspolitikerna måste få ta ansvaräven för sina egna verksamheter och sinegen skattepolitik. De är enligtmotionärerna väl medvetna om behovet avåterhållsamhet. är dockkommunsektorns ekonomiska utrymme förbegränsat för att de mål som ställs uppav regering och riksdag skall kunnauppfyllas. Även ett utgiftstak stridermot principerna för den kommunalasjälvstyrelsen, anser motionärerna.Utgiftstaket leder till ensamhällsekonomiskt omotiverad försämringav välfärdens kärnverksamheter.Även i motion 1995/96:Fi108 av RoyOttosson m.fl. (mp) hemställs attriksdagen avslår propositionen i sinhelhet. Förslaget innebär enligtmotionärerna i praktiken ett allvarligtingrepp i kommunernas självbestämmande.Sådana ingrepp som de föreslagna börenligt motionen ses som en ytterstanödfallsåtgärd om kommunerna genomokontrollerade skattehöjningar hotarriskera att allvarligt skada den totalasamhällsekonomin. Några sådana hotföreligger enligt motionärerna inte . Införandet av nyaskatterestriktioner för kommunernariskerar att leda till en rutin somurgröper det kommunalasjälvbestämmandet. De föreslagnasanktionerna mot kommuner som höjerskatten är enligt motionen intenödvändig med hänsyn till den allmännaåterhållsamheten som finns hoskommunpolitikerna. För vissa kommuneroch landsting som drabbas av storainkomstminskningar till följd avskatteutjämningsreformen och somdessutom kan ha en dålig ekonomi iutgångsläget samt andra med allmäntdålig ekonomi kan skattehöjningar denärmaste åren framstå som det minstdåliga alternativet. Dessa borde enligtmotionen också undantas från denföreslagna statsbidragsminskningen.Konstitutionsutskottets yttrandeFinansutskottet beslöt den 6 juni 1996att bereda konstitutionsutskottettillfälle att yttra sig överpropositionen och motionerna. I sittyttrande 1996/97:KU3y behandlarutskottet dels de konstitutionella ochkommunalrättsliga aspekterna pålagförslager, dels de motionsyrkandensom har samband med dessa.Yttrandetåterfinns som bilaga 2 till betänkandet.Konstitutionsutskottet görinledningsvis en genomgång av deåtgärder som vidtagitsför att motverka kommunalaskattehöjningar liksom av deställningstaganden som utskottet medanledning därav gjort i frågor om denkommunala självstyrelsen ochbeskattningsrätten.Beträffande det nu aktuellalagförslaget delarkonstitutionsutskottet Lagrådetsuppfattning att förslaget kan ses somett alternativ till sådanalagbestämmelser om kommunalt skattestoppsom gällt . Utskotteterinrar i detta sammanhang 1990 enligt vilketutskottet vid en samlad bedömning kundefrån konstitutionell synpunkt godta entillfällig begränsning av kommunernasrätt att bestämma sina skattesatser.Konstitutionsutskottet anför vidare attLagrådet med beaktande av sina tidigareställningstaganden uttalat att detaktuella förslaget får godtas frånkonstitutionella synpunkter.Konstitutionsutskottet instämmer i dennabedömning. Utskottet delar ocksåLagrådets uppfattning att det är viktigtatt den kommunala självstyrelsen ochdess förhållande till grundlagen blirföremål för en grundlig analys.Utskottet konstaterar i sammanhanget attett sådant analysarbete för närvarandepågår inom en för ändamålet särskilttillsatt parlamentarisk kommitté.Konstitutionsutskottet förordar motbakgrund av det anförda att motionernaFi107 (v) och Fi108 (mp) avstyrks.När det gäller utformningen avpropositionens lagförslag harkonstitutionsutskottet vid sin genomgångav lagtexten funnit en oklarhet som börrättas till. Enligt utskottets mening ärdet en brist att det inte av lagtextenstredje stycke framgår att den kommuneller det landsting som lämnar ifrån sigen uppgift till en annan skall sänka sinskatt i en omfattning som (minst) svararmot storleken på de kostnader somförsvinner genom omfördelningen.Konstitutionsutskottet berör i sittyttrande slutligen även förslaget imotion Fi106 (m) till åtgärder somstimulerar skattesänkningar i dekommuner och landsting som gynnas av detnya inkomst- ochkostnadsutjämningssystemet och somsamtidigt har en hög kommunalutdebitering. Utskottet avstår från attyttra sig över den sakfråga somaktualiseras i motionen men sersamtidigt i och för sig inte någrakonstitutionella hinder för denföreslagna konstruktionen.Finansutskottets bedömningSom tidigare redovisats förutskickadesdet nu aktuella lagförslaget redan ivårpropositionen. I detta sammanhanguttalade finansutskottet (1995/96: FiU10s. 146) att det var av stor vikt attkommunalskatterna inte höjs och attågärder vidtas för att motverka detta.Utskottet noterade också med stortillfredsställelse att de tvåkommunförbunden i den överenskommelsesom träffats med regeringen under våren1996 utfäst sig att verka för attskatterna i kommuner och landsting intehöjs och 1998. Utskottetansåg , i likhet medkonstitutionsutskottet, att det intefanns skäl att ta ställning till detaviserade lagförslaget innan ettutformat lagförslag förelåg.Finansutskottet står fast vid sintidigare intagna ståndpunkt när detgäller betydelsen av insatser motytterligare höjningar av de kommunalaskattesatserna. Minskadebidragsinkomster inom ramen för det nyastatsbidrags- och utjämningssystemet kanenligt propositionen i vissa fall skapaincitament för skattehöjning. bör bidragsminskningaråtgärdas främst genom utgiftsminskningaroch effektiviseringar. Utskottetkonstaterar vidare att omställningentill det nya systemet i hög gradunderlättas genom den långainförandeperioden. Utskottet vill ocksåpeka på att överenskommelsen från ivåras om den kommunala ekonomin innebäratt staten och kommunsektorn gjortömsesidiga åtaganden för åren 1997 och1998 som ger de enskilda kommunerna ochlandstingen så långt möjligt stabilaplaneringsförutsättningar.Enligt utskottets uppfattning utgörkonstruktionen av den föreslagnatvååriga spärren mot höjningar avutdebiteringen en lämplig avvägningmellan kraven på samhällsekonomiskbalans och kraven på kommunalsjälvstyrelse. Konstitutionsutskottethar också godtagit förslaget utifrånkonstitutionella utgångspunkter.Finansutskottet noterar vidare attregeringen i samband med beredningen avpropositionen inhämtat Lagrådetsyttrande.Med anledning av vadkonstitutionsutskottet tagit upp i sittyttrande om utformningen av lagtextennär det gäller ändringar avskattesatserna i samband medskatteväxlingar får utskottet anföraföljande. noterar att enskatteväxling alltid föregås av enöverenskommelse mellan berörda kommuneroch landsting. I en sådanöverenskommelse anges regelmässigt vilkauppgifter som skall skiftas, denekonomiska regleringen i samband meduppgiftsomfördelningen liksom deskattesatser som växlas. Av lagtextenframgår att höjda skattesatser i sambandmed skatteväxling är undantagna frånlagens sanktioner i form av minskadestatsbidrag. mening bör detklarläggas att den kommun eller detlandsting som lämnar ifrån sig enuppgift skall sänka sin skatt imotsvarande mån.Enligt finansutskottet finns det i sakingen skillnad mellan vad som förordas ipropositionen respektive avkonstitutionsutskottet. Propositionenslagförslag reglerar endast hur en höjdskattesats för åren 1997 eller 1998 iförhållande till skattesatspåverkar det generella statsbidraget.Regeringsförslaget utgår från attkommuner och landsting som lämnar ifrånsig en uppgift sänker sin skatt påavtalat sätt. Enligt vad finansutskotteterfarit finns det inget exempel på attså inte skett. Om en kommun eller ettlandsting som lämnar ifrån sig enuppgift skulle besluta om en mindresänkning av skattesatsen än den somavtalats är innebörden de facto enskattehöjning. Det föreliggandelagförslaget innebär att kommuner ochlandsting i sådant fall får vidkännasminskade generella statsbidrag för dendel som avviker från vad som avtalats.Med det anförda anser finansutskottetatt önskemål omett klarläggande har tillgodosetts.Utskottet tillstyrker sammanfattningsvispropositionens förslag och avstyrkermotionerna Fi107 (v) och Fi108 (mp).Som påpekas i propositionen är ett avsyftena med det nya systemet att skapaförutsättningar för en minskning av dekommunala skatteskillnaderna.Finansutskottet förutsätter att kommuneroch landsting som gynnats av det nyastatsbidrags- och utjämningssystemetöverväger en sänkning av sinaskattesatser. Utskottet kan däremot inteställa sig bakom förslaget i motionFi106 (m) om särskilda statliga åtgärderriktade mot vissa kommuner ellerlandsting i syfte att förmå dem attsänka sina skattesatser. Utskottet utgårfrån att regeringen noga bevakareffekterna av bidrags- och utjämningssy-stemet och vid behov tar erforderligainitiativ. Utskottet vill också peka påatt en parlamentarisk kommitté förnärvarande arbetar med att följa upp ochutveckla det nya utjämningssystemet förkommuner och landsting. Med hänvisningtill det anförda avstyrks motion Fi106(m). beträffande lagförslagetatt med bifall tillproposition 1995/96:213 och medavslag på motionerna 1995/96:Fi107och 1995/96:Fi108 antar regeringensförslag till lag om minskning isärskilda fall av det generellastatsbidraget till kommuner ochlandsting ,res. 1 (v, mp)2. beträffande stimulans tillskattesänkningar i vissa kommuner ochlandstingatt avslår motion1995/96:Fi106.res. 2 (m)den 8 oktober 1996På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), (),(), (),(), (), (), KristinaNordström (s), (),(), (),(), (), (), () och (). Lagförslaget (mom. 1)() och ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 5 börjar med Finansutskottetstår fast och på s. 6 slutar med Fi107(v) och Fi108 (mp) bort ha följandelydelse:Enligt finansutskottets mening innebärpropositionens förslag ett allvarligtingrepp i kommunernas självbestämmandeoch strider mot den kommunalasjälvstyrelsens principer. Det aktuellaförslaget överskrider enligt utskottetsmening gränsen för vad som äracceptabelt från självstyrelsesynpunkt.Den här typen av åtgärder har storanegativa effekter genom att deunderminerar basen för folkstyret ochmänniskors och de förtroendevaldasmöjligheter att ta ansvar och påverkasituationen inom sin kommun ellerlandsting. Den kommunala självstyrelsenbehöver reell innebörd, långsiktighetoch fasta spelregler, inte kortsiktigamanipulationer.Med hänvisning till detta avstyrkerutskottet förslaget.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande lagförslagetatt med anledning avmotionerna 1995/96:Fi107 och1995/96:Fi108 avslår regeringensförslag till lag om minskning isärskilda fall av det generellastatsbidraget till kommuner ochlandsting ,2. Stimulans till skattesänkningar ivissa kommuner och landsting (mom. 2)(), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 6 börjar med Som påpekas i och slutar med avstyrks motion Fi106(m) bort ha följande lydelse:Finansutskottet ställer sig alltsåbakom förslaget att en spärr införs förkommunala skattehöjningar åren 1997 och1998. Genom förslaget går de kommuneroch landsting som höjer sinaskattesatser miste om hälften avinkomstökningen. De kommuner ochlandsting som vinner på utjämningssy-stemet, dvs. erhåller ökade bidrag, hardäremot inget incitament att sänka sinskatt. De kan välja att omvandla helaeller delar av inkomstökningen tillkonsumtion, dvs. öka verksamhetensomfattning, eller om de så vill attsänka skatten. En olycklig konsekvens avpropositionens förslag är att det skapardels en obalans i utjämningssystemet,dels en omotiverad orättvisa mellan demsom vinner respektive förlorar påutjämningssystemet.Enligt utskottets mening bör regeringensnarast återkomma till med ettförslag som ger kommuner och landstingsom gynnas av det nya utjämningssystemetoch som har hög skatt etttydligt incitament till att sänka sinskatt. Konstruktionen kan vara sådan attdessa kommuner och landsting inteerhåller resurstillskottet om de intesamtidigt sänker sin skatt medmotsvarande belopp. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse:2. beträffande stimulans tillskattesänkningar i vissa kommuner ochlandstingatt med anledning av motion1995/96:Fi106 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört.I proposition 213 framlagt lagförslagKonstitutionsutskottets yttrande1996/97:KU3yMinskning i särskilda fall av detgenerella statsbidraget till kommuneroch landsting åren 1997 och 1998Till finansutskottetFinansutskottet har den 6 juni 1996beslutat att beredakonstitutionsutskottet tillfälle attavge yttrande över propositionen1995/96:213 Minskning i särskilda fallav det generella statsbidraget tillkommuner och landsting åren 1997 och1998 jämte de motioner som kunde kommaatt väckas med anledning avpropositionen, i de delar som berörutskottets beredningsområde.Konstitutionsutskottet behandlar iyttrandet dels de konstitutionella ochkommunalrättsliga aspekterna på detaktuella lagförslaget, dels de motionsyrkanden som har samband med dessa.PropositionenRegeringen föreslår i propositionen attom en kommun eller ett landstingfastställer en högre skattesats för år1997 eller 1998 än den som gäller för år1996, skall det generella statsbidragettill kommunen respektive landstingetminskas med ett belopp motsvarandehälften av den ökning av de preliminärakommunalskattemedel respektivelandstingsskattemedel som följer avskattehöjningen.Förslaget har aviserats i denekonomiska vårpropositionen (prop.1995/96:150 avsnitt 7.3.2). Enligt dennaproposition skulle regeringen senare,under förutsättning av Lagrådetstillstyrkande, lämna förslag tilllagstiftning med det innehåll somredovisats i vårpropositionen. Lagrådethar godtagit detframlagda lagförslaget frånkonstitutionella synpunkter. Förslagetmed de justeringar som föranletts avLagrådets synpunkter på lagtextenåterfinns i det nu aktuella förslaget iproposition 1995/96:213.Som skäl för regeringens förslag angesbl.a. följande.Det utgiftstak för de offentligautgifterna som införs 1997 och somriksdagen fattade beslut om (prop. 1995/96:150, bet. FiU10) måsteenligt propositionen ges en annaninnebörd för kommuner och landsting änför staten, eftersom staten inte direktkan styra de kommunala utgifterna. Måletom utgiftsbegränsning för kommunsektornbör enligt regeringens uppfattning istället uppnås genom vissa restriktionerför inkomstutvecklingen, främst vadavser kommunalskattemedel ochstatsbidrag. Med hjälp av sådanarestriktioner i kombination med detlagstadgade krav på ekonomisk balans somregeringen avser att föreslå riksdagentorde kommunsektorns utgifter kunnabegränsas till en nivå som ärlångsiktigt samhällsekonomiskt hållbar.Det nya bidrags- och utjämningssystemför kommuner och landsting, som infördesden och som bl.a. innebäratt inkomster omfördelas mellan enskildakommuner respektive landsting, kanenligt propositionen komma att skapa ettincitament att höja skattesatsen i vissakommuner och landsting. Det nu aktuellaförslaget syftar till att motverkafortsatta skattehöjningar och attförbättra kontrollen över de offentligautgifterna.Särskilda införanderegler tillämpasunder för att gekommuner och landsting möjlighet attanpassa verksamheten tillinkomstförändringarna. För de kommuner(, och ), vilkasskattekraft för översteggarantinivån i det statligautjämningssystemet, gäller särskildainföranderegler som innebär krav på ensnabbare anpassning. Dessa kommuner, somenligt propositionen av detta skäl kanbehöva höja skatten under de närmasteåren, föreslås undantas från de i detföregående beskrivna åtgärderna vidskattehöjning. Det generellastatsbidraget till dessa kommuner kommerinte att reduceras, om de beslutar höjaskattesatsen och 1998.Ett annat undantag från minskningen avstatsbidrag föreslås i de fall därskattesatsen ändras till följd av attuppgifter fördelats om mellan kommuneroch landsting. Den kommun som på dettasätt tar över uppgifter får höja sinskattesats i samma mån som den kommunsom blir avlastad uppgifter sänker sinskattesats, utan att det generellastatsbidraget minskas.Minskningen av statsbidraget enligt detredovisade förslaget skall göras isamband med att skattemyndighetenfastställer statsbidragets storlek.Förslaget omfattar inte församlingaroch kyrkliga samfälligheter.LagrådetFörslaget kan enligt Lagrådet ses somett alternativ till sådanalagbestämmelser om kommunalt skattestoppsom har gällt . Itidigare yttranden över förslag tillkommunalt skattestopp för åren 1991-1993har Lagrådet bl.a. framhållit attingripanden i den kommunala skatterättenav den art som det var frågan om måsteanvändas med stor urskillning ochvarsamhet. Ju mer ett ingripande innebaren faktisk begränsning av utrymmet fören kommun att handha sina uppgifter,desto betänkligare blev enligt Lagrådetsmening åtgärderna från konstitutionellsynpunkt. Lagrådet ansåg sig emellertidinte kunna finna att de föreslagnainskränkningarna i den kommunalabeskattningsrätten gick utöver vad somvar acceptabelt från konstitutionellsynpunkt.Med beaktande av de ställningstagandensom tidigare gjorts anser Lagrådet i detnu aktuella yttrandet att lagförslagetfår godtas från konstitutionellasynpunkter. Det är enligt Lagrådetangeläget att innebörden av denkommunala självstyrelsen ochbeskattningsrätten och dess förhållandetill grundlagsbestämmelserna blirföremål för en grundlig analys. Lagrådetkonstaterar att en sådan analys f.n.utförs av en särskild parlamentariskkommitté (Dir. 1995:111) och attkommittén har möjlighet att föreslåsådana grundlagsändringar som kan visasig behövliga.MotionernaTre motioner har väckts med anledningenav propositionen.I motion 1995/96:Fi106 av . (m) hemställs att begärförslag om åtgärder som stimulerar tillskattesänkningar i de kommuner ochlandsting, som gynnas av det nya inkomst-och kostnadsutjämningssystemet och somsamtidigt har hög utdebitering,i enlighet med vad som anförts imotionen. Enligt motionärerna finns deten risk för att kommuner med högkommunalskatt och som vinner på det nyasystemet kommer att använda de nyaresurserna för konsumtion i stället förskatteminskningar.