bet · GK01TU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Mot denangivna bakgrunden föreslår utskottetatt lämnar det av regeringenbegärda bemyndigandet, med det tilläggetatt bemyndigandet gäller för perioden1998-2002 och begränsas till ett beloppom högst 251 285 000 kr.16.3 Miljöanpassade transporter16.3.1 MotionsförslagEnligt motion T913 (kd) börKommunikationsforskningsberedningen få iuppdrag att driva ett projekt ommiljöanpassade transporter i form av sy-stemdemonstration. Nyatransportlösningar förutsätter ensystemsyn som bl.a. inbegriper fordon,infrastruktur och styrmedel.Motionärerna framhåller vikten av attkunskap som har byggts upp inom olikaforskningsområden tillämpas i praktiskaexperiment eller demonstrationer. Sådanademonstrationer, som kan avse bl.a.biomedelsdrivna och elhybriddrivnagodstransporter, samåkning i glesbygd,miljözoner i tätorter ellervarudistribution under icke rusningstid,kan tjäna som goda exempel.16.3.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet vill med anledning av motioneni korthet redogöra för den forsknings-,utvecklings- ochdemonstrationsverksamhet som bedrivs aveller med medverkan avKommunikationsforskningsberedningen ochsom har anknytning till de frågormotionärerna aktualiserar.KFB:s verksamhet bedrivs huvudsakligeninom fyra programområden: strategiskkommunikationsforskning, telematik,fysiska transporter samt drivmedel ochfordon. Målet för det strategiskakommunikationsforskningsprogrammet äratt förbättra kunskapsunderlaget förpolitiska ställningstaganden. Programmetskall underbygga en helhetssyn påkommunikationsväsendet och dessrelationer till det övriga samhälletsamt dess effekter på naturmiljön. /95 påbörjades inomområdet ett miljörelaterattransportforskningsprogram. Programmetfysiska transporter syftar bl.a. tillatt ta fram ny kunskap som kan bidratill att trafiksäkerheten och miljönförbättras samt att framkomlighetenökar. I fråga om persontransporter harambitionen bl.a. varit att satsa påstörre demonstrationsprojekt. Inom dessagenomförs åtgärder i syfte attgöra kollektivtrafiken mer attraktiv,effektiv och miljövänlig. Ett antalmindre demonstrationsprojekt medinriktning mot samordning avsamhällsbetalda resor respektiveglesbygdstrafik har initierats och fåttstöd. Drivmedels- och fordonsprogrammetutgör ett led i strävandena att påskyndainförandet av biodrivmedel och el- ochhybriddrift för vägfordon. Tyngdpunktenligger på demonstrations- ochutvecklingsprojekt inom respektiveområde. Såväl när det gäller drivmedelsom fordon söker KFB stimulera brukareoch andra intressenter till ett aktivtdeltagande i utvecklings- ochdemonstrationsprojekt.Biodrivmedelsprogrammet har drivits iKFB:s regi då KFB fick ettfyraårigt anslag på totalt 120 miljonerkronor från Energiteknikfonden. Av dessamedel beräknas ca 8 miljoner kronoråterstå vid utgången av budgetåret1995/96. Inklusive medel från andrastatliga finansiärer och användareberäknas hasatsats på området under perioden1991/92-1994/95. El- ochhybridfordonsprogrammet finansierasgenom ett särskilt anslag påstatsbudgeten. Delprogrammet har enbudget om totalt ochlöper med början budgetåret1993/94. Vid utgången av budgetåret1995/96 beräknas ca 55 miljoner kronoråterstå i form av okontrakterade medel.Under perioden 1993/94-1994/95 hartotalt ca satsats påel- och hybridfordonsforskningen. Däravutgör KFB:s andel ca20 %.Av redogörelsen i det föregående harframgått att betydande resurser undersenare år har lagts på tillämpadforskning med det övergripande målet attutveckla miljöanpassade transportsystem.Särskilt inom KFB:s drivmedels- ochfordonsprogram har aktiviteterna i höggrad varit inriktade på vad motionärernaefterlyser, nämligendemonstrationsprojekt som, om deutfaller väl, kan komma att tjäna somgoda exempel för framtida lösningar.Utskottet vill också peka på vadregeringen anför i 1996 årsforskningspolitiska proposition rörandeenergi- och miljöinriktad forskning(prop. 1995/96:5 avsnitt 8 s. 188). Däruttalar regeringen bl.a. att deenergimotiverade insatserna inomkommunikations- och transportforskningenbör bedömas mot bakgrund av regeringenssamlade ställningstagande tillenergipolitiken och energiforskningen.Regeringen aviserar sin avsikt attåterkomma till denna fråga i denplanerade energipropositionen. Vidareuttalar regeringen att det samarbete sompågår mellan bl.a. fordonsindustrin,, , KFB ochVägverket inom ramen för det s.k.fordonstekniska programmet börfortsätta. Med hänvisning till detanförda föreslår utskottet att riksdagenavslår motion T913 (kd).16.4 Järnvägsforskning16.4.1 MotionsförslagI motion Ub8 (kd) uttalas att Sverigeunder kommer attinvestera stora belopp i enmodernisering och utbyggnad avinfrastrukturen. Vad gäller denspårbundna trafiken skapas härmed en nymarknad för snabb, miljövänlig,kostnadseffektiv och säker trafik medhög kapacitet. Enligt motionärernasmening finns därför flera skäl att nuintensifiera forskning och utvecklinginom järnvägssektorn.16.4.2 Utskottets ställningstagandeNärmast ansvariga för attsamhällsmotiverad järnvägsforskningkommer till stånd är ochKommunikationsforskningsberedningen(KFB). Enligt 1993 årsforskningspolitiska beslut (prop.1992/93:170 avsnitt 6, bet. TU34, rskr.397) skall härvid ha ansvaretför övergripande forskning av tillämpadkaraktär medan KFB ansvarar för denlångsiktigt kun- skapsuppbyggandeforskningen. Härutöver har KFB ettsärskilt samordningsansvar vad gällerall kommunikationsforskning.Enligt vad utskottet har erfarit uppgårBanverkets forskningsbudget för år 1996till ca . Merpartenav dessa resurser satsas på projekt avutvecklingskaraktär. haretablerat samverkan med ett antalhögskolor. Vid inomChalmers tekniska högskola bedrivsutvecklingsprojekt avseende bl.a.samspelet mellan fordon och bana.Projekt vid rör bl.a.laster, datoriserade signalställverk,fjärrstyrningssystem på mindretrafikerade banor och en helt ny teknikför fjärrstyrningscentraler. Också Kungl.Tekniska högskolan (KTH) bedrivs projektdär bidrar med finansieringen.Härutöver satsar verket forskningsmedelpå internationella projekt. Sålundapågår vid den internationellajärnvägsorganisationen utveckling avett ATC-system för , i vilketprojekt verket är engagerat. Också medEU samverkar i projekt sombl.a. gäller vibrationer och elekt-riskastörningar från kontaktledningar m.m.KFB:s satsning på järnvägsforskninguppgår, enligt vad utskottet harinhämtat, till ca perår. Tillsammans med , SJ ochABBTRANS stöder KFB ett antal projektvid rörande bl.a. trafiksystem ochfordon. Vidare stöds projekt vid Lundstekniska högskola rörandestationsutformning, vid Linköpingstekniska högskola rörande godsströmmaroch vid rörandeavreglering av järnvägstrafik.Vid Statens väg- ochtransportforskningsinstitut (VTI) ärjärnvägsforskningen av förhållandevisblygsam omfattning. Av VTI:s totalaforskningsbudget för /96 utgörjärnvägsforskningen endast ca 6,5miljoner kronor, motsvarande knappt 5 %av VTI:s samlade forskningsbudget för år1996. KFB svarar för drygt hälften avbeställningssumman. andel avVTI:s forskningsbudget är mindre än 1 %.Utskottet delar motionärernas synrörande behovet av järnvägsforskning.Emellertid anser utskottet att det är enfråga främst för KFB och somsektorsorgan att se till att sådanforskning kommer till stånd. Härvid villutskottet ånyo erinra om vad regeringenanför forskningsproposition(prop. 1995/96:5 avsnitt 8, s. 181).Enligt regeringen är det hög tid attberörda forskningsfinansierandemyndigheter utformar verksamheten ienlighet med statsmakternas beslut.Detta gäller i särskilt hög grad,förutom , som ännuinte har utformat sin verksamhet ienlighet med sin instruktion. Regeringenbedömer att mycket återstår innanBanverket kan sägas leva upp till sittansvar för den övergripande forskningen.Ett första steg bör därvid vara att göraen tydligare åtskillnad mellan denövergripande järnvägsforskning som skallbidra till hela samhälletskunskapsförsörjning och sådan forskningoch utveckling som främst är betingad avBanverkets egna internautvecklingsbehov. I likhet medregeringen vill utskottet betonaBanverkets ansvar för att VTI ges bättremöjligheter till långsiktig utveckling,eftersom VTI är beroende av så fåbeställare. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Ub8 (kd) yrkande 12.16.5 verksamhetsidé16.5.1 Regeringens förslagRegeringen föreslår att riksdagengodkänner att verksamhetsidéskall vara i enlighet med vad regeringenförordar i avsnittet Verksamhetensinriktning (anslag E 2). Verksamhetsidénbör förtydligas enligt följande så attden bättre speglar ökadeaffärsorientering.SMHI skall genom att affärsmässigttillhandahålla planerings- ochbeslutsunderlag för väder- ochvattenberoende verksamheter understödjasamhälleliga uppdragsgivares ochkommersiella kunders ansträngningar attvärna om miljön och att effektivt- skydda liv och egendom i ,- främja samhällsutvecklingen i ,- minimera kostnader eller öka intäkter isina kommersiella verksamheter.16.5.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen erinran motregeringens förslag och tillstyrker attSMHI:s verksamhetsidé omformuleras ienlighet med vad som föreslås ibudgetpropositionen.17 Den periodiska fordonskontrollenAvsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet tvåförslag om periodisk fordonskontrollenligt yrkandena 42 och 43 i regeringenshemställan. bör enligtregeringendels anta regeringens förslag till lagom ändring av lagen (1994:2043) om vissabesiktningsorgan på fordonsområdet,dels godkänna det som regeringenförordar om att AB Svensk Bilprovningskall ha fortsatt ensamrätt att utförakontrollbesiktningar.Regeringens förslag till lagtext ärfogad som bilaga 1 till betänkandet.Bakgrunden till regeringens förslagredovisas i propositionens huvudavsnitt9 Särskilda frågor, avsnitt 9.3Organisationen av den periodiskafordonskontrollen.Vidare behandlar utskottet motionernaT208 (c) yrkandena 24 och 25, T213 (kd)yrkande 25, T214 (fp) yrkandena 9 och10, T220 (mp) yrkandena 18-20, T222 (m)yrkande 12 och T902 (c).I samband med ärendets beredning harföreträdare för och inför utskottetuttalat att marknaden för besiktning avmotorredskap klass I, som är inrättadesom mobilkranar, bör avregleras.17.1 Fortsatt ensamrätt för AB SvenskBilprovning att utförakontrollbesiktningar17.1.1 BakgrundAB () bildades år1963. Enligt bolagsordningen skallbolaget utveckla, marknadsföra ochproducera fordonskontroller och andratekniska kontroller inom fordonsområdetsamt idka annan därmed förenligverksamhet. blevperiodisk fordonskontroll obligatorisk iSverige. Syftet var att främja enförbättrad trafiksäkerhet. Sedermera harkontrollen utvidgats till att gälla ävenfordonens miljöegenskaper. Staten äger52 % av bolagets aktiekapital.Återstoden ägs av olika intressenterinom trafik- och försäkringsbranschen.Riksdagen godkände attfristående, ackrediteradebesiktningsföretag i konkurrens skullefå utföra den kontrollbesiktning avfordon som ASB har monopol på (prop.1993/94:167, bet. TU35, rskr. 433).I december 1994 antog lagen(1994:2043) om vissa besiktningsorgan påfordonsområdet (prop. 1994/95:69, bet.TU8, rskr. Enligt lagen skallnationell typbesiktning ochregistreringsbesiktning av hela fordonutföras av ASB eller ellerett av detta helägt dotterbolag. Lageninnehåller ett bemyndigande förregeringen att föreskriva attkontrollbesiktningar och andra slag avnationella besiktningar av fordon skallfå utföras av de nämnda organen ellerav andra organ som är eller har varitriksprovplatser enligt förordningen(1989:527) om riksprovplatser ochriksmätplatser . Lagen trädde i kraftden och gäller tillutgången av år 1997.Riksdagsbeslutet i december 1994innebar också - enligt vad riksdagenuttalade - att ASB borde få utförakontrollbesiktningar med ensamrätt tillden . Tiden fram till den1 skulle enligt beslutetanvändas för att skapa rådrum förregeringen att försäkra sig om att enavre-glering av kontrollbesiktningen -med stöd av det nämnda bemyndigandet -inte ledde till en försämradtrafiksäkerhet, miljö eller serviceeller till ökade kostnader. Omregeringen skulle besluta att avskaffamonopolet för kontrollbesiktning, fannriksdagen det väsentligt attkonsekvenserna av ett sådant beslututvärderades och att resultatetredovisades för så snart sommöjligt.Med hänvisning till beslut idecember 1994 uppdrog regeringen i mars1995 till två utredare att gemensamtutreda vissa konsekvenser och effekterav att avskaffa ASB:s monopol förkontrollbesiktning av motorfordon.Utredarna redovisade sitt uppdrag i maj1995 med rapporten ikonkurrens - effekter på trafiksäkerhet,miljön, servicen och kostnaderna (K95/2261/4).I en skrivelse, 1995/96:93, tillriksdagen framhöll regeringen att statenhar det yttersta ansvaret för att enrimlig besiktningsservice finns atttillgå i alla delar av landet. En öppenmarknad för kontrollbesiktning kräverdärför särskilda åtgärder - betonaderegeringen - för att tillgodoseglesbygdens behov avbesiktningstjänster. Dessutom måstekvaliteten på utförda tjänster kunnasäkerställas genom t.ex. ökadekontrollinsatser. Ytterligareutredningsinsatser krävdes därför enligtregeringen, innan beslut kunde fattas omden framtida organisationen av denperiodiska fordonskontrollen.Utskottet betonade för sin del viktenav att fordonskontrollen ävenfortsättningsvis sker i effektiva formersom tryggar en god kvalitet och service(bet. 1995/96:TU13, rskr. Vidarekonstaterade utskottet att detutredningsarbete som hade utförtspåvisade en oklarhet om väsentligafrågor. En eventuell omreglering avkontrollbesiktningen fick inte leda tillförsämrad trafiksäkerhet, miljö ellerservice eller till ökade kostnader.Utskottet välkomnade därför det avregeringen aviserade, fortsattautredningsarbetet. beslutade ifebruari 1996 att lägga regeringensskrivelse till handlingarna.17.1.2 Besiktning av fordon inom EUFör fordon i bruk har EU beslutat omregler för återkommande provning ochkontroll (77/143/EEG). I stora draginnebär reglerna att tunga fordon måstebesiktigas senast efteribruktagandet och därefter . Förpersonbilar skall periodisk besiktning iallmänhet ske första gången senast fyraår efter ibruktagandet och därefterminst . Direktivet är ettminimidirektiv varför medlemsländernahar rätt att besluta om striktare krav.För verksamhetens organisation angerdirektivet att besiktningen skallutföras av staten eller av organ ellerinstitutioner som utsetts och direktövervakas av staten. För medlemsstaternai EU finns vidare direktiv om ettändamålsenligt och regelbundetkontrollsystem på vägarna för bl.a.kontroll av färdskrivare och körtider(88/599/EEG).Såväl omfattning somorganisation varierar betydligt inom EU.I likhet med kontrollerar fleraländer bilparken oftare än vadminimidirektivet anger. När det gällerorganisationslösning har flertaletländer valt öppna marknader förkontrollbesiktning. Antalet aktörer är imånga fall begränsat. Utmärkande ärvidare en utvecklad statlig regleringoch tillsyn vad gäller exempelvisprissättning, kvalitet och lokalisering.För en närmare beskrivning av hurfordonskontrollen ser ut i vissaeuropeiska länder hänvisas till dennämnda rapporten ikonkurrens - effekter påtrafiksäkerheten, miljön, servicen ochkostnaderna (K 95/2261/4).17.1.3 Regeringens överväganden ochförslagI propositionen redogörs utförligt förden beredning som skett med anledning avdels den nämnda rapporten, dels detytterligare utredningarbete somregeringen aviserade i sin skrivelsetill i december år 1995.Regeringen erinrar om att det primärasyftet med den periodiskafordonskontrollen är att trafiksäkerhets-och miljöegenskaperna hos fordonen itrafik skall svara mot gällande krav.Fordonsägaren har enligtvägtrafiklagstiftningen ett ansvar föratt fordonet alltid uppfyllerfastställda krav när det används itrafik. Den fordonstekniskautvecklingen har medfört att modernabilar har en högre tillförlitlighet änäldre, som de blivit meratekniskt kom-plicerade. Härigenom harägarna och förarna fått det svårare attidentifiera och avhjälpa fel avbetydelse för trafiksäkerheten ochmiljön.Regeringen betonar att den periodiskafordonskontrollen bör vara organiserad isådan former och bedrivas på sådant sättatt den åtnjuter förtroende hos landetsfordonsägare. Konkurrens inom en sektor- fortsätter regeringen - ledernormalt till högre effektivitet ochlägre kostnader för konsumenten.Förutsättningarna för den återkommandefordonskontrollen skiljer sig dock ivissa avseenden från övrigakontrollområden som öppnats förkonkurrens. Alla kunder efterfrågar intehög kvalitet av en kontrollerandeverksamhet på fordonsområdet. Det krävsdärför garantier för attbesiktningsföretagen har enkvalitetskontroll som säkerställer attbesiktningar görs på ett korrekt sätt.Oavsett om verksamheten bedrivs sommonopol eller inom ett öppet system börett utomstående organ övervakaverksamheten i lämplig form. I enmonopolsituation kan sådan övervakning iviss mån ersättas med interna regler,kompletterade med ett kvalitetssystemsom säkerställer enhetlig tillämpning.Även med nya aktörer på marknadenfinns det ändå en risk - betonarregeringen - att konkurrens inomfordonsbesiktningen kan bli begränsadtill vissa delar av landet. ASB driverför närvarande ett antalbilprovningsstationer i glesbygd, vilkainte bär sina kostnader. Dessa stationerfinns för att ge fordonsägarna i sådanaområden en rimlig grad av service.Staten har ytterst ansvaret för attdenna service finns att tillgå i alladelar av landet.I ett läge där ASB möter konkurrensfrån andra aktörer - fortsätterregeringen - kan bolaget inte utanvidare åläggas särskilda skyldigheter ifråga om service i glesbygd.Konkurrensen måste ske på lika villkor.Det finns därför risk för försämradservice i glesbygd eller för attfordonsägarna i dessa områden fårvidkännas en högre kostnad förbesiktning än fordonsägare i andra delarav landet. Avgifterna förkontrollbesiktning är lika i hela landetoch fastställs av regeringen på förslagav ASB. Om fri konkurrens skulleetableras i fråga omkontrollbesiktningar, blir ävenprissättningen fri. Priserna inomstorstadsområdena för besiktning avpersonbilar skulle då kunna tänkas blinågot lägre än . Med nuvarande servicei glesbygd skulle priserna i andra delarav landet sannolikt bli högre.Regeringen betonar att även ettmonopolföretag måste vara utsatt förtillsyn och kontroll. När ASB:s monopolbibehålls, skall bolagetsbesiktningsverksamhet möta minst sammakravnivå som gäller för övriga aktörerpå provnings- och kontrollmarknaden. Detär också nödvändigt att göra enavgränsning av de verksamheter inom ASBsom ligger utanför denkontrollverksamhet som utförs med stödav lagen om vissa besiktningsorgan påfordonsområdet och sådan verksamhet därbolaget bl.a. konkurrerar medackrediterade provnings- ochkontrollföretag.Regeringen sammanfattar sina tvåförslag och skälen för dessa enligtföljande. ASB:s monopol i fråga omkontrollbesiktningar bibehålls. Debesiktningsorgan som harensamrätt att på fordonsområdet utföranationella typbesiktningar,registreringsbesiktningar,kontrollbesiktningar och andra slag avbesiktningar av fordon ges även ifortsättningen ensamrätt att utföradessa besiktningar. Lagen om vissabesiktningsorgan på fordonsområdet gesdärför fortsatt giltighet. Sammantagetkan det - betonar regeringen - fråntrafiksäkerhetsmässiga, miljö- ochregionalpolitiska synpunkter konstaterasatt denna lösning bäst tillgodoserlandets och fordonsägarnas behov av enkompetent och väl fungerandebesiktningsorganisation. ASB:s fortsattabesiktningsverksamhet skall möta minstsamma kravnivå som gäller för övrigaaktörer på provnings- ochkontrollmarknaden, och en klaravgränsning skall göras för deverksamheter som bedrivs i konkurrens.Regeringen föreslår att riksdagengodkänner det som regeringen sålundaförordar om att ASB skall ha fortsattensamrätt att utförakontrollbesiktningar.Det till propositionen fogadeförslaget till lag om ändring i lagen omvissa besiktningsorgan på fordonsområdetinnebär främst att lagen skallfortsätta att gälla utan tidsbegränsningoch att det tidigare nämndabemyndigandet för regeringen - att fåföreskriva att besiktningar av fordonskall utföras av vissa organ - skallupphöra. Vilka dessa organ är anges iden föreslagna lagtexten.17.1.4 MotionsförslagI motion T208 (c) yrkas att riksdagenavslår regeringens förslag vad gällerfortsatt monopol för ASB. Motionärernabetonar vikten av att andra aktörer,såsom återförsäljare och verkstäder, fårtillträde till marknaden. Härigenom kanden service som behövs på landsbygdenförbättras. Utredningsarbetet visarockså - framhåller motionärerna - attett öppet system med konkurrens inteskulle försämra besiktningskvaliteten.I motion T213 (kd) framhålls - medhänvisning till en motion, 1995/96:T39(m, kds), som tidigareavslagit - att den periodiskafordonskontrollen bör avregleras ienlighet med riktlinjer som angivits iden avslagna motionen.I motion T214 (fp) yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag som innebäratt ASB:s monopol i fråga omkontrollbesiktningar upphävs.Motionärerna framhåller attbilprovningen, med hänsyn till kundensbästa, bör utsättas förkonkurrens. är - framhållermotionärerna - alltförkänslig för störningar i samband medsemestrar och sjukdom m.m. Farhågornaför att en avmonopolisering skulle skapaproblem i glesbygden finner motionärernaöverdrivna.I motion T222 (m) framhålls attriksdagen bör avslå regeringens förslagom att ASB skall ha fortsatt ensamrättatt utföra kontrollbesiktningar.Motionärerna framhåller attutredningsarbetet visat att enavveckling av monopolet skulle innebäraen betydande samhällsekonomisk vinst.Riksdagsbeslutet härom bör därför ståfast.I motion T902 (c) yrkas att riksdagenavslår regeringens förslag vad gällerfortsatt monopol för ASB. Även i dennamotion framhålls att regeringensfarhågor för en försämrad service iglesbygd är överdrivna. Med andraaktörer än ASB på marknaden kan istället glesbygdens behov av servicetillgodoses bättre än nu.17.1.5 Utskottets ställningstagandeSom utskottet tidigare framhållit,senast i sitt betänkande 1995/96:TU13,får en omreglering avkontrollbesiktningen inte leda till atttrafiksäkerheten, miljön eller servicenförsämras eller till att kostnadernaökar. Utskottet delar regeringensuppfattning att intresset av att främjaen hög trafiksäkerhet, en god miljö ochen regional balans talar för en fortsattensamrätt för AB attutföra kontrollbesiktningar. Härigenomtillgodoses - även enligt utskottetsmening - landets och fordonsägarnasbehov av en kompetent och väl fungerandebesiktningsorganisation på det meständamålsenliga sättet. I likhet medregeringen vill utskottet understrykavikten av att ASB:s verksamhet uppfyllerminst samma kravnivå som gäller förövriga aktörer på provnings- ochkontrollmarknaden och av att en klaravgränsning görs för de verksamheter sombedrivs i konkurrens. Med det sagdatillstyrker utskottet regeringens bådaförslag och avstyrker motionerna T208(c) yrkande 24, T213 (kd) yrkande 25,T214 (fp) yrkande 9, T222 (m) yrkande 12och T902 (c) yrkande 1.17.2 Utglesning av den periodiskafordonskontrollen m.m.Riksdagen godtog uttalanden avregeringen om att intervallen förkontrollbesiktning skulle glesas ut ochatt i stället s.k. flygande inspektionerpå väg skulle öka kraftigt (prop.1992/93:161, bet. TU29, rskr. 426).Vidare ställde sig , genom detovan nämnda beslutet ,bakom uttalanden av regeringen att ettökat antal flygande inspektioner ävenskall omfatta fordonens miljöegenskaper.Vägverket skulle få i uppdrag -framhölls det i proposition 1993/94:167- att framlägga förslag om hurkontrollbesiktningen skulle glesas utoch om i vilken utsträckning flygandeinspektioner skulle göras. I sittbetänkande med anledning av den nämndapropositionen, 1993/94:TU35, sade sigutskottet förutsätta att regeringen -efter beredning av förslag -skulle redovisa sina överväganden förriksdagen.I den nu föreliggande propositionenframhåller regeringen att nuvarandeordning för periodisk fordonskontrollinnebär kontrollbesiktning efter två och därefter .