bet · GK01UU2 · 1996-11-26 00:00:00 — Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd I detta betänkande behandlas regeringens, i proposition 1996/97:1 utgifts-område 7, framställda yrkanden samt motioner väckta /97, vilka hänför sig till biståndets nivå i förhållande tillBNI, fördelningen av anslag samt poster under anslagsnivå. De motionsyrkandensom behandlar biståndets inriktning m.m. kommer att behandlas i separatabetänkanden om utvecklingssamarbete respektive samarbetet med Central- ochÖsteuropa.Utskottet tillstyrker i betänkandet regeringens förslag till nivå förbiståndsramen i relation till BNI, varvid hänvisas till tidigareställningstaganden (senast i 1996/97:UU1y). Ett antal motionsyrkanden rörandedet s.k. enprocentsmålet avstyrks eller besvaras. Propositionens förslag tillfördelning mellan anslagen inom utgiftsområde 7 tillstyrks av utskottet.Vidare tillstyrks propositionens förslag till utfästelser och åtaganden inomdet multi- och bilaterala utvecklingssamarbetet. Beträffande det multilateralautvecklings-samarbetet framför utskottet, inför aktuella beslut om eventuell svenskpåfyllnad i utvecklingsbanker och fonder, att de faktorer som enligtpropositionen bör beaktas, ligger i linje med den svenska politiken att främjareformeringen av multilaterala institutioner.Ett i propositionen framställt yrkande om omfördelning av tidigare anvisade,ej utnyttjade, medel om tillstyrks med den preciseringen attbeloppet skall utgöra ingående reservation inom anslaget A 1Biståndsverksamhet.Propositionens yrkanden om bemyndigande att ikläda staten betalningsansvar iform av statsgarantier inom ramen för samarbetet med stater i Central- ochÖsteuropa tillstyrks, liksom ett yrkande om bifall till utfästelser förbudgetåret 1998.Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet regeringens förslag. Samtligamotionsyrkanden besvaras eller avstyrks. Till betänkandet är fogat 1reservation och 6 särskilda yttranden. 1996/97:1 utgiftsområde 7 vari yrkas1. att fastställer biståndsramen för internationelltutvecklingssamarbete till av BNI,2. att bemyndigar regeringen att göra de utfästelser och åtagandensom förordas nedan under A 1.1 Multilateralt bistånd, avsnittet Multilateralautvecklingsbanker, Bedömning av verksamheten respektive avsnittet Övrigtmultilateralt samarbete, Multilaterala miljöinsatser och under A 1.2Bilateralt utvecklingssamarbete, avsnittet Medelstilldelning ochanslagsstruktur,3. att bemyndigar regeringen att till andra verksamheter inomutgiftsområde 7 omfördela som under anslaget C 4 Bidrag tillEG:s gemensamma bistånd för /96 anvisats för det svenskabidraget till ,. att bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar iform av statsgarantier för finansiellt stöd till länder i Central- ochÖsteuropa enligt vad som förordas under avsnitt B 2 Avsättning förförlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd ochexportkreditgarantier, avsnittet Regeringens överväganden,5. att bemyndigar regeringen att under få görautfästelser för insatser i intill ett belopp om högst810 [1]utöver anvisade medel för ,6. att för anvisar anslagen under utgiftsområde 7Internationellt bistånd enligt följande uppställning:-------------------------------------------------------|Anslag | Anslagstyp |Anslagsbelopp|| | | (tusental|| | | kr)|-------------------------------------------------------|A 1 Biståndsverksamhet |reservationsanslag| 9 779 093|-------------------------------------------------------|A 2 | ramanslag | 412 307||| | |-------------------------------------------------------|B 1 Samarbete med |reservationsanslag| 795 800||| | |-------------------------------------------------------|B 2 Avsättning för |reservationsanslag| 15 000||förlustrisker vad | | ||avser garantier för | | ||finansiellt stöd och | | ||exportkreditgarantier | | |-------------------------------------------------------|Summa för | |11 002 200||utgiftsområdet | | |-------------------------------------------------------**FOOTNOTES**[1]: Rätt belopp skall vara 1996/97:U202 m.fl. (s)att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om enprocentsmålet för biståndet.1996/97:U205 m.fl. (c)1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om enprocentsmålet,1996/97:U207 av m.fl. (mp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökat bistånd,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om omfördelning av medel till FN,19. att beslutar att för anvisa anslagen underutgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt vad i motionen anförts,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beräknad fördelning på anslag inom utgiftsområde 7 Internationelltbistånd enligt vad i motionen anförts.1996/97:U209 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fastställande av en plan för återgång till enprocentsnivån senastår 2001 eller tidigare, beroende på den ekonomiska utvecklingen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelningen av reservationsanslagen vad gäller det multilateralarespektive det bilaterala utvecklingssamarbetet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reservationsanslaget till ,17. att med ändring av regeringens förslag för budgetåret 1997anvisar anslagen under utgiftsområde 7 enligt följande uppställning.------------------------------------------------------|Anslag | Regeringens | kd|| | förslag | |------------------------------------------------------|A Internationellt | 9 779 093 | + 1 968||utvecklingssamarbete | | 000|------------------------------------------------------|A 1 Biståndsverksamhet | 412 307 | |------------------------------------------------------|A 2 | | |------------------------------------------------------|B 1 Samarbete med | 795 800 | ||| | |------------------------------------------------------|B 2 Avsättning för | 15 000 | ||förlustrisker vad avser | | ||garantier för finansiellt | | ||stöd vid | | ||exportkreditgarantier | | |------------------------------------------------------|Total | 11 002 200 | + 1 968|| | | 000|------------------------------------------------------1996/97:U211 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att , när ekonomin så tillåter, skall avsätta av BNItill utvecklingssamarbete med ,1996/97:U213 m.fl. (fp)19. att med avslag på regeringens förslag fastställerbiståndsramen för utgiftsområde 7 anslag A 1 Internationelltutvecklingssamarbete till , dvs. 1,2 miljarder kronormera än vad regeringen föreslagit,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en frysning av biståndsramen till av BNI,21. att , med avslag på regeringens förslag till riksdagsbeslut imotsvarande delar, bemyndigar regeringen att göra de utfästelser och åtagandensom förordas ovan i motionen beträffande multi- och bilateraltutvecklingssamarbete, särskilda utvecklingsprogram, folkrörelser och andraenskilda organisationer, betalningsbalansstöd och skuldlättnader,1996/97:U214 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att enprocentsmålet bör återställas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör anta en treårsplan för att stegvis ökabiståndsanslaget till av BNI 1997, av BNI 1998 och 1999,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att för bör anslå 11,6 miljarder kronortill Internationellt utvecklingssamarbete, dvs. mer änregeringen föreslagit,33. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att till anslå , dvs. 10 miljoner mer änvad regeringen föreslår,34. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att till anslå i bistånd, dvs. 50miljoner kronor mer än vad regeringen föreslagit,39. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör upptas som programland i den svenskabiståndsverksamheten,40. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att till som nytt programland anslå ,dvs. 20 miljoner mer än vad regeringen föreslår,42. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att av de ytterligare 400 miljoner kronornatill Samarbete med bör anslås till miljöinsatser i S:tPetersburgsområdet och till miljöinsatser i ,1996/97:U215 av andre vice talman och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en plan för att åter uppfylla enprocentsmålet,1996/97:U217 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar att under anslaget A 1 Biståndsverksamhet inomutgiftsområde 7 anslå 8 i enlighet med vad i motionen anförts,2. att beslutar att under anslaget B 1 Samarbete med Central- ochÖsteuropa inom utgiftsområde 7 anslå i enlighet med vad imotionen anförts,1996/97:U515 av m.fl. (kd) vari yrkas50. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att omgående skall ta de första stegen mot enbiståndsbudget motsvarande av BNI,1996/97:U628 av m.fl. (mp, c, fp, v)5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om humanitärt bistånd och kravet på skrivningar i regleringsbrevet. Verksamheten under utgiftsområdet, internationellautvecklingssamarbete - regeringens politik (prop. s. 7-11)InledningUnder utgiftsområde 7 finansieras verksamheterna A Internationelltutvecklingssamarbete samt B Samarbete med . Ramen förutgiftsområdet har justerats upp med , jämförtmed regeringens proposition 1995/96:150. Detta beror på att biståndsramen(anslagen A 1 och A 2 samt avräkningar), vilken beräknats som av BNI,omräknats då BNI-prognosen räknats upp.Inledningsvis erinras i propositionen beträffande internationelltutvecklingssamarbete att det överordnade målet är att höja de fattiga folkenslevnadsstandard. De av fastlagda biståndspolitiska målen är attbidra till resurstillväxt, ekonomisk och politisk självständighet, ekonomiskoch social utjämning, demokratisk samhällsutveckling, en framsynt hushållningmed naturresurser och omsorg om miljön samt jämställdhet mellan kvinnor ochmän.För samarbetet med är de övergripande målsättningarnaatt främja en säkerhetsgemenskap, fördjupa demokratins kultur, stödja ensocialt hållbar ekonomisk omvandling samt stödja en miljömässigt hållbarutveckling.Sveriges internationella utvecklingssamarbeteI syfte att sanera statsfinanserna föreslås biståndsramen sänkas till 11 946,2miljoner kronor - vilket utgör en nominell sänkning med 1 413,8 miljonerkronor på årsbasis jämfört med /96 - motsvarande en nivå om 0,av BNI. Regeringen föreslår att biståndsramen för internationelltutvecklingssamarbete fastställs till av BNI (yrkande 1).Mot bakgrund av det internationella utvecklingssamarbetets långsiktigaperspektiv, dess nya möjligheter och samtidiga kris i den multilateralafinansieringen lämnar regeringen i föreliggande proposition om 1997 årsbiståndsbudget även beräkningar . Nivån om av BNIföreslås bibehållas , vilket beräknas innebära ökningartill 12 615,4 respektive 13 258,7 miljoner kronor.I propositionen framhålls att regeringen ser biståndet som ett oumbärligtinstrument för att främja global säkerhet och solidaritet. Det ligger därför iSveriges intresse att det internationella utvecklingssamarbetet förstärks.Samtidigt som sänker sin biståndsnivå till avBNI - i syfte att sanera statsfinanserna - är det klart att ocksåframgent kommer att vara en stor och kvalitativt ledande biståndsgivare. Ipropositionen understryks att ambitionen är att åter skall uppnåenprocentsmålet för biståndsramen när de statsfinansiella förutsättningarnaföreligger.Regeringen annonserade i budgetpropositionen 1994/95 sin avsikt att stärkafattigdomsinriktningen och långsiktigheten i utvecklingssamarbetet, liksommöjligheten att bistå i avgörande samhällsomvandlingar mot fred, demokrati ochhållbar ekonomisk utveckling. Denna ambition uppges nu fullföljas iföreliggande proposition. Bland de åtgärder som aviseras i propositionenåterfinns följande nio punkter.1. Det multilaterala reformarbetet intensifieras. I första hand gäller dettaSveriges insatser för att reformera FN:s övergripande uppgifter,beslutsstruktur och arbetssätt.2. På fyra centrala områden redovisar regeringen sin politik:- Fattigdomsinriktningen förstärks. Ett handlingsprogram författigdomsbekämpning utarbetas av Sida och regeringen kommer att redovisasina slutsatser till i en särskild skrivelse.- Stödet till demokratins kultur och mänskliga rättigheter prioriteras. Sidautformar ett nytt handlingsprogram.- Arbetet för jämställdhet mellan kvinnor och män konkretiseras. Det avriksdagen beslutade nya jämställdhetsmålet följs upp genom regeringensriktlinjer och Sidas handlingsprogram.- Det globala samarbetet för miljö och hållbar utveckling intensifieras.Regeringen fäster stor vikt vid arbetet inför FN:s uppföljning i juni 1997av . En gemensam skrivelse till har utformats av Utrikes-och Miljödepartementen om en integrerad politik. Sida har presenterat etthandlingsprogram.3. Konfliktförebyggande insatser och insatser i komplexa katastroferprioriteras, främst genom ett fortsatt arbete för att stärka samarbetsformernamellan FN:s olika delar, utvecklingsbankerna och inte minst enskildaorganisationer. EU:s humanitära bistånd ägnas särskild uppmärksamhet.4. Hållbar vattenanvändning är i fokus för en betydande nysatsning.5. En Afrikapolitik för framtiden utformas vilken kommer att redovisas tillriksdagen i en särskild skrivelse.6. En svensk strategi för EU:s utvecklingssamarbete kommer att presenteras.Regeringen fäster stor vikt vid att bidra konkret till att utforma EU:sframtida relationer till de fattigaste länderna. inleds diskussionernaom fortsättningen av det s.k. Lomésamarbetet.7. Den nyinrättade expertgruppen för studier i utvecklingsfrågor förväntaslämna rapporter som bl.a. belyser- hur biståndsberoendet kan minska,- hur biståndsorganisationer bättre kan lära av erfarenhet,- hur barn kan skyddas genom förståelse av deras ekonomiska roll.8. Den strategiska styrningen av biståndet stärks. möjliggör en bättre sammanhållen svensk politik och det nyaSida ett sammanhållet genomförande.9. I fördelningen av medel kan följande noteras:- de särskilda anslagen för demokrati och mänskliga rättigheter, enskildaorganisationer och miljö skyddas;- bidragsnivån till FN-systemet bibehålls, som en framtida ökning avbidragen till förutses; svenskt medlemskap i förutses liksom deltagande i nya finansiella arrangemang iMellanöstern;- neddragningen om 1 läggs ut så att planerad verksamhetkan fullföljas och fördelningen mellan multi- och bilateralt biståndbibehållas, liksom i huvudsak mellan olika världsdelar; i utlägget pådelposter tas hänsyn till reservationernas storlek;- det humanitära biståndet förblir stort och knyts starkare till detlångsiktiga utvecklingssamarbetet;- trots att anslaget till betalningsbalansstöd minskar finns utrymme om ca 1miljard kronor för stöd till skuldlättnader och ekonomisk återhämtning;- länder med betydande outnyttjade medel får vidkännas en större temporärnedgång.Biståndsförvaltning, och (prop. s. 59-61)slogs Styrelsen för internationell utveckling (SIDA),Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) styrelsenför internationellt näringslivsbistånd (SwedeCorp), Styrelsen för u-lands-forskning (SAREC) och samman till den nya myndighetenStyrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (Sida). Sidas förvalt-ningsanslag omfattas av regeringens sparkrav på statlig konsumtion om totalt11 % /96-1998. Av det totala ramanslaget A 2 om412 , förutsätts avsättas för Sida.Rationaliseringar har påbörjats och det pågår flera utredningar inom Sidaför att effektivisera verksamheten. De tre viktigaste av dem syftar till- besparingar och effektivisering av hela verksamheten,- att åstadkomma en tydlig och kostnadseffektiv ansvars- och arbetsfördelninginom Sida vad gäller ekonomi- och personaladministration,- att hitta former för en effektivare fältadministration.Beträffande Sidas fältverksamhet föreslås att en beloppsram angesför den del av Sidas fältverksamhet som får belasta sakanslaget. Förändringeninnebär att Sida på ett mer effektivt och flexibelt sätt kan anpassa sinfältverksamhet till de krav omvärlden ställer. Vinsten blirkostnadsneutralitet mellan olika typer av arbetskraft i fält.I det s.k. försöker man förbättra Sidas årsredovisning så attden blir mer ändamålsenlig som beslutsunderlag för regeringen. RRV:srevisionsrapporter avseende Sida, SAREC, BITS, och /96 innehöll inga invändningar.Verksamheten vid () har de senaste årenintensifierats. De utåtriktade aktiviteterna har breddats och institutetsinternationella status höjts. I propositionen framförs att det är viktigt attNordiska kan fortsätta att spela en viktig roll när detgäller Afrikapolitik. Av A 2-anslaget förutsätts avsättasför NAI:s förvaltning. disponerar medel för bidrag till denordiska forskningsprogrammen och forskningsstödjande verksamhet under A 1-anslaget.Sveriges samarbete med (prop. s. 11-13)Det östsamarbete som bedrivits under innevarande budgetår liksom det somplaneras för baseras på de riktlinjer som presenterades iregeringens särskilda proposition (1994/95:160) om samarbetet med länderna iCentral- och . För föreslås 810 miljoner kronoravsättas för samarbete med . Härtill kommer 335miljoner kronor som täcker andel av EU:s östsamarbete.Östsamarbetets roll i de europeiska integrationssträvandena har förstärkts,inte minst genom det svenska medlemskapet i EU. stöder EU:s strävanatt förbereda de associerade centraleuropeiska och baltiska staterna för ettmöjligt framtida medlemskap och att knyta och de andra länderna inomOberoende staters samvälde (OSS) närmare det europeiska samarbetet. Sverigeoch andra nya medlemsstater kan här spela en naturlig roll med sina färskaerfarenheter av anpassning till de regelverk och normer som följer avmedlemskapet. Ett större rådgivningsseminarium har ägt rum, liksom ett antalrådgivningsinsatser i enskilda stater. En särskild samordningstjänst för dessainsatser har inrättats i Utrikesdepartementet.Sveriges ordförandeskap i har gett goda möjligheter att verkaför den regionala utvecklingen. regeringschefskonferens iVisby lade grunden till en gemensam strategi för regionen.Det svenska ordförandeskapet i kommer att ge deeuroarktiska områdena ökad uppmärksamhet.Biståndsramen (prop. s. 15-16)Regeringen föreslog i den ekonomiska vårpropositionen (1995/96:150) attbiståndsramen (anslagen A 1 och A 2 samt avräkningarna) skulle uppgå till0,av BNI. motsvarar det, enligt de senaste beräkningarna om BNI,11 . Beloppet utgör en nominell sänkning med 1 413,8miljoner kronor på årsbasis jämfört med /96. Effekten påverksamheten A Internationellt utvecklingssamarbete blir 1 238,6 miljonerkronor, då avräkningar från biståndsramen 1997 minskar med 175,2 miljonerkronor jämfört med föregående budgetår.Avräkningen från biståndsramen för kostnader för asylsökande från u-länderminskar med jämfört med föregående budgetår. Avräkningarför bl.a. administrativa kostnader och andra utgifter ökar med 25 miljonerkronor och enligt beslut med ytterligare 20 miljonerkronor . uppgår därmed dessa avräkningar till 282,8 miljonerkronor. Från biståndsramen avräknas även kostnader för det svenska bidragettill den del av EU:s gemensamma bistånd som finansieras över budgeten. Totaltuppgår avräkningarna från biståndsramen till 1 1997.Verksamhetsområdet A Internationellt utvecklingssamarbete uppgår därmed till10 191,4 miljoner kronor.Anslagsnivån, enprocentsmåletMotionernaDet föreligger nio motioner (s, c, fp, v, mp respektive kd) vilka behandlarbiståndets nivå i relation till BNI.Folkpartiet motsätter sig i partimotionen U213 yrkande 20 att biståndsnivånendast skall uppgå till av BNI. Enligt åsikt bör 1,2miljarder kronor mer än regeringen föreslagit tillföras anslaget A 1Biståndsverksamhet . Det skall enligt motionärerna inte än en gångvara de allra fattigaste som skall betala för regeringens oförmåga att fåSveriges ekonomi i balans. Enprocentsmålet är ett moraliskt åtagande mot defattigaste länderna som åter bör uppfyllas möjligt. Regeringen måstenu i en skrivelse till redovisa hur löftet attavstå en procent till skall fullföljas.Vänsterpartiet yrkar i motion U214 yrkande 1 att regeringen skall återställaenprocentsmålet. Motionärerna menar att det är ett olyckligt beslut attenprocentsmålet skall återställas när de svenska statsfinanserna tillåter det.Det är att hålla i osäkerhet. Dessa behöver klara utfästelser.Biståndet måste vara långsiktigt om det skall vara verkningsfullt.Motionärerna hemställer i yrkande 2 att i stället för att frysabiståndet antar en treårsplan för att stegvis höja biståndsanslaget till 0,8 %av BNI 1997, dvs. mer än regeringen föreslår, avBNI 1998 och av BNI 1999.Miljöpartiet menar i motion U207 yrkandena 4 och 20 att målsättningen måstevara en stegvis höjning av biståndet för att åter uppnåenprocentsmålet. Jämfört med regeringens förslag föreslås därför höjningar med1,1997, 1,73 miljarder och 2,2 miljarder 1999.Miljöpartiet välkomnar regeringens miljard till posten samarbete med Central-och - särskilt med syftet att minska föroreningarna i -men föreslår att summan delas i stället för föreslagna ,vilket ger extra till biståndet under alla tre åren.Motionärerna anser att vissa asylkostnader inte borde få tas ur budgeteneftersom detta har minskat och försvagat biståndet ytterligare.I partimotion U209 yrkande 1 ställs krav på att regeringenfastställer en plan för återgång till enprocentsnivån , ellertidigare beroende på den ekonomiska utvecklingen. Det nu presenteradebudgetförslaget innebär att biståndsramen sänks till det sombiståndsministern tidigare kallade ?skammens gräns?, nämligen av BNI, enbiståndsnivå som FN rekommenderat som en lämplig lägsta nivåför i-länderna att avsätta för biståndsändamål. Det kan, enligt motionärerna,dessutom konstateras att eftersom FN:s rekommendation är uttryckt i procent avBNP och knyter biståndsnivån till BNI, förlorar biståndet ytterligare500 . budgetförslag avseende utgiftsområde 7för innebär följande höjningar jämfört med regeringensförslag: mer , mer för1998 samt mer . I motion U515 yrkande 50 framförKristdemokraterna likaledes en uppmaning till regeringen att återgå tillenprocentsmålet.I den enskilda motionen U202 (s) yrkas att en målsättning utarbetas för hurenprocentsmålet successivt skall uppnås. De förbättringar som kan skönjasför landets ekonomi gör det enligt motionärernas mening realistiskt att antaatt vi åter kan avsätta av BNI tillinternationellt bistånd.I den enskilda motionen U211 (s) yrkande 2 hemställs att , när ekonominså tillåter, skall återgå till enprocentsnivån för utvecklingssamarbetet medu-länderna. Detta bör enligt motionärerna prioriteras enär det är eninternationellt betydelsefull symbolfråga och biståndet dessutom har ensäkerhetsskapande funktion.I den enskilda motionen U205 (c) yrkande 1 hemställs att enprocentsmåletåterställs och att regeringen återkommer med en redovisning av hur en återgångskall ske. Motionärerna anför att enprocentsmålet harmarkerat ett moraliskt åtagande att försöka lindra nöd och bidra till enpositiv utveckling för människor i världens fattigaste länder. Våra ekonomiskaproblem får ej gå ut över dem som har det sämst.I den enskilda motionen U215 (c) yrkande 1 återkommer samma motionärer meddetta yrkande, dock med den preciseringen att regeringen ombeds återkomma meden plan om att åter uppfylla enprocentsmålet.Utskottets övervägandenBeträffande utgiftsområde 7 har regeringen föreslagit en ökad utgiftsramjämfört med det beslut som fattade med anledning av regeringensvårproposition (prop. 1995/96:150). I nämnda proposition utgick regeringen isitt preliminära förslag till tak för utgiftsområde 7 från att biståndsramenskulle sänkas till av BNI. Den i proposition 1996/97:1 utgiftsområde 7föreslagna höjningen beror på att biståndsramen - som även fortsatt beräknassom av BNI - höjts då BNI-prognosen räknats upp.