bet · GJ01JoU13 · 1996-01-23 00:00:00 — Det skall vara ettslutet system där näringsämnena återförstill marken och där våra vattendragskonas från föroreningar och onödignäringstillförsel. Vad utskottet anförtmed anledning av motion Jo663 yrkandena11 och 12 bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 12bort ha följande lydelse:12. beträffande industrinsavloppsvattenatt med anledning av motion1994/95:Jo663 yrkandena 11 och 12 somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,4. Miljöfarligt avfall (mom. 13)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 11 börjar med Deövergripande och slutar med vidareåtgärd bort ha följande lydelse:I produceras över miljöfarligt avfall, och mängdenhar ökat . Oljeavfall ochavfall innehållande tungmetaller stårför drygt två tredjedelar. Kunskapen omhur mycket miljöfarligt avfall som finnsi landet är dålig och mängderna beräknasdessutom öka. Särskilda åtgärder måstenu vidtas när det gäller detmiljöfarliga avfallet. Målsättningen börvara att minska produktionen av sådantavfall gällande denvägda miljörisken. börges i uppdrag att utarbeta ett konkretförslag med åtgärder för att minskaproduktionen i enlighet härmed. anfört med anledning av motionJo688 yrkandena 4 och 5 bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Motion Jo635 avstyrks i den mån den intekan anses tillgodosedd med vad utskottetanfört.dels att utskottets hemställan under 13bort ha följande lydelse:13. beträffande miljöfarligt avfallatt med anledning av motion1994/95:Jo688 yrkandena 4 och 5 samtmed avslag på motion 1994/95:Jo635 somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,5. Förbränning av avfall (mom. 15), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 12 börjar med I samband ochslutar med anses tillgodosedda bort haföljande lydelse:Resurseffektivitet bör vara vägledandeför det fortsatta kretsloppsarbetet.Frånvaron av detaljreglering underlättaratt nå det slutliga målet. Det ärviktigt att den mest ändamålsenligalösningen för ökat kretslopp används ivarje enskilt fall. Såväl ökadåteranvändning, återvinning somenergiåtervinning är möjliga vägar föratt minska avfallsproblemen. I en delfall kan återanvändningen av varor ledatill kraftigt ökade transporter mednegativa följder för miljön. I ettglesbefolkat land som ärenergiåtervinning ur avfall därför ettmycket intressant alternativ. Fleraundersökningar pekar på att detta är detmest miljövänliga sättet att omhändertavissa typer av avfall. Särskildamiljöfördelar uppnås genom att man tackvare energiåtervinning ur avfall kanersätta kol, olja eller andra bränslensom bl.a. bidrar till växthuseffekten.Enligt utskottets mening börenergiåtervinning av avfall utgöra enviktig del i en ökadkretsloppsanpassning liksomåteranvändning av varor och återvinningav material. Vad utskottet anfört medanledning av motion Jo609 yrkande som sin mening ge regeringentill känna. Motion Jo688 yrkande 16avstyrks.dels att utskottets hemställan under 15bort ha följande lydelse:15. beträffande förbränning avavfallatt med anledning av motion1994/95:Jo609 yrkande 17 och medavslag på motion 1994/95:Jo688 yrkande16 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,6. Förbränning av avfall (mom. 15)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 12 börjar med I samband ochslutar med anses tillgodosedda bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening börsopförbränningen vara helt avveckladsenast den 1 januari 1999.Sopförbränning är miljöfarlig, och nyagifter som inte finns i avfallet kanbildas vid förbränningen. Rökgasreningminskar utsläppen till luft kraftigt mende miljöfarliga ämnena finns kvar ikondensatet. Detta måste deponerastillsammans med askan. Medsopförbränning avses givetvisförbränning av avfall som inte ärkraftigt sorterat. Förbränning avöverblivet virke från byggen och andraliknande typer av förbränning kan enligtutskottets mening betraktas somanvändning av biobränslen och inte somsopförbränning. Vad utskottet anfört medanledning av motion Jo688 yrkande som sin mening ge regeringentill känna. Därmed avstyrks motion Jo609yrkande 17.dels att utskottets hemställan under 15bort ha följande lydelse:15. beträffande förbränning avavfallatt med anledning av motion1994/95:Jo688 yrkande 16 och medavslag på motion 1994/95:Jo609 yrkande17 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,7. Producentansvaret i allmänhet (mom.16)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 13 börjar medSKretsloppsdelegationen har och på s.14 slutar med åtgärd bortha följande lydelse:En vital del i en framtida förändradavfallshantering är de satsningar påmaterialåtervinning som sker inomramen för producentansvaret.Producentansvaret har medfört atttillverkaren/distributören av olikavaror har fått ett ansvar med ett störreutvecklingstryck på förebyggandeinsatser, produkt-utveckling,processförändring etc. Men formerna förhur producentansvaret utövas kanförbättras ytterligare. hadekommunerna ett renhållningsmonopol somockså omfattade delar avåtervinningsverksamheten. Såväl glas-som tidningspappersinsamlingar harbedrivits av många kommuner under långtid. Ersättningen för denna verksamhethar dock inte täcktinsamlingskostnaderna. Genomproducentansvaret har näringslivet fåttfysiskt och ekonomiskt ansvar för attuppnå fastställda insamlingsmål.Paradoxen är emellertid att det gamla avmånga hårt kritiserade kommunalamonopolet nu har ersatts av ett privatmonopol eller oligopol. Endastmaterialbolagen (oftast ägda av de storakoncernerna i resp. bransch) har rättatt teckna avtal om vem som skall ägnasig åt insamlingsverksamheten. Detskulle vara bättre ur näringspolitisksynpunkt om alla som samlade inexempelvis glas också kunde säljamaterialet till en slutanvändare. har varit kritiskt tillden nuvarande konstruktionen menhittills avstått från att agera medtanke på lagstiftarens ambition attsnabbt öka materialåtervinningen. Men iförlängningen kommer den nuvarandeordningen att motverka det övergripandesyftet. Därför anser utskottet att detnuvarande producentansvaret förförpackningar bör ges en utformning sommöjliggör mer marknadsmässigaförutsättningar i de olikaförädlingsleden. Vad utskottet anförtmed anledning av motion Jo663 yrkandena3 och 4 bör som sin mening geregeringen till känna. Motion Jo670avstyrks i den mån den inte kan ansestillgodosedd med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 16bort ha följande lydelse:16. beträffande producentansvaret iallmänhetatt med anledning av motion1994/95:Jo663 yrkandena 3 och 4 samtmed avslag på motion 1994/95:Jo670 somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,8. Miljövarudeklarationer (mom. 17)() och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 14 börjar med Utskottet gör och slutar med yrkande 10 bort haföljande lydelse:En obligatorisk miljövarudeklarationbör införas för att underätta föranvändare att välja rätt produkter ochför att informera om hur varorna börhanteras. Konsumenterna kräver att detfinns begripliga och tydligainnehållsförteckningar.Avfallsskatteutredningen (SOU1994:114)har i sitt betänkande bl.a. föreslagitatt en sådan deklaration skall införasfrån . I enmiljövarudeklaration bör ingå enförteckning över alla miljörelevantaämnen som varan innehåller och som haranvänts vid dess tillverkning. Vidarebör finnas information om energiåtgångvid tillverkningen, hur varan skallhanteras och hur avfallshanteringen ärtänkt att fungera. Miljövarude-klarationen bör även innehålla entransportdeklaration som redovisar huroch varifrån varan transporterats.Miljövarudeklarationen skall finnas påalla varor och produkter och ersätteralltså inte befintlig miljömärkning somSvanen eller Bra Miljöval. Regeringenbör utarbeta ett förslag om enobligatorisk miljövarudeklaration ienlighet med Avfallsskatteutredningensförslag. Vad utskottet anfört medanledning av motionerna Jo663 yrkande 10och Jo688 yrkande 10 bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 17bort ha följande lydelse:17. beträffandemiljövarudeklarationeratt med anledning avmotionerna 1994/95:Jo663 yrkande 10och 1994/95:Jo688 yrkande 10 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,9. Materialbalanser (mom. 18)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 14 börjar med Materialbalanser kan och slutar med 8och 9 bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör de sombedriver tillståndspliktig miljöfarligverksamhet där material hanteras åläggasatt upprätta materialbalanser varje år.I materialbalanserna skall redovisas vadsom köps in till företaget, vilkamängder av olika ämnen och vad somsläpps ut till omgivningen. En bättrekontroll över materialflödena kommer attgöra det lättare att hanteramiljöproblemen. Materialbalanserna kanockså användas för att ställa krav påreduktion av de avfallsmängder somproduceras. Vad utskottet anfört medanledning av motion Jo688 yrkandena 8och 9 bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 18bort ha följande lydelse:18. beträffande materialbalanseratt med anledning av motion1994/95:Jo688 yrkandena 8 och 9 somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,10. Bilskrotningspremien m.m. (mom. 21), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 15 börjar med Bilskrotningspremien och och slutarmed berörda delar bort ha följandelydelse:Den svenska försäljningsskatten(accisen) på bilar är förhållandevis högoch motverkar därmed en förnyelse avfordonsparken. Sänkt skattebelastning påbilfamiljerna skulle troligen ge en ökadnybilsförsäljning. Vidare ärskrotningspremien relativt låg vilket isin tur inte stimulerar till enutgallring av äldre fordon. Om en höjdskrotningspremie finansieras genom höjdskrotningsavgift vid försäljning av nyabilar riskerar dock en sådan höjning avnybilspriset att motverka en ökadbilförsäljning. I debatten har detföreslagits att finansieringen av denhöjda bilskrotningspremien kan ske genomen höjning av skatten för äldre bilar.Även en sådan finansieringsform riskeraratt motverka en ökad nybilsförsäljning,eftersom innehavarna av de äldre bilarnadå får en ännu sämre hushållsekonomi. Ombilskrotningspremien höjs är det ocksåviktigt att se till att det inte ärbilskrotningsföretagen som tar hemvinsterna. Enligt utskottets mening bördessa faktorer ses över i syfte attstimulera till en snabbare föryngring avfordonsparken. Vad utskottet anfört medanledning av motionerna T210 yrkande 8och T237 yrkande 9 bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 21bort ha följande lydelse:21. beträffande bilskrotningspremienm.m.att med anledning avmotionerna 1994/95:T210 yrkande 8 och1994/95: T237 yrkande 9 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,11. Producentansvaret för förpackningar(mom. 23)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 15 börjar med Som utskottet och slutar med berörda delar bort haföljande lydelse:Avsikten med producentansvaret var attfå i gång en insamling, återvinning ochpå sikt minskning av produkter. Vadbeträffar glas och returpapper frånhushållen har effekten inte alls blivitdenna. I stället har diskussionenhandlat om själva insamlandet. Kommunermed ambitioner känner sig överkörda ochmöjligheterna att leva upp tillinnevånarnas förväntningar har raserats.Producentansvaret måste se olika ut förreturpapper och förpackningar som kommerfrån hushållen och för andra produktersom bildäck och datorer. Attförpackningar av glas och returpapperinte skall hamna på tippen är allaöverens om. De skall återanvändas elleråtervinnas. Målet måste dock vara attmängden förpackningar skall minska. Iett hållbart samhälle måste dagensresursslöseri och ohämmadeenergianvändning minskas radikalt.Producent-ansvaret för returpapper ochförpackningar måste vara utformat på ettsådant sätt att det endast lönar sig förproducenten att minska mängden material.En kommun som är ambitiös och vill ha enhög servicenivå med många behållareskall kunna ha det . Meddagens producentansvar blir detomöjligt. Med en betalning per tonoavsett servicenivå kommer en ambitiöskommun inte att få kostnadstäckning omman inte tar ut mellanskillnaden viaskattsedeln. Inför därför enproducentavgift för returpapper, glasoch andra förpackningar ihushållsavfallet. Låt kommunernabibehålla insamlingsansvaret.Producentavgiften skall betalas avproducenterna och vara så tilltagen attden ger full kostnadstäckning förhanteringen i kommunerna. Den skallnaturligtvis variera för olikaproduktslag och måste ha en miljöprofildär förpackningar av glas och pappergynnas framför plast. Producenternaskall åläggas att köpa in allt somsamlas in i kommunerna. Med en produ-centavgift kan en kommun ha ett högreinsamlingsmål än det som anges iförordningen om producentansvar. 70 %återanvändning eller återvinning förglas är ett mål som flera kommuner redanpasserat. Med producentavgift ochinsamlingen kvar i kommunens regi finnsmöjligheter för intresserade ochambitiösa kommunpolitiker att driva påutvecklingen. Vad utskottet anfört medanledning av motion Jo565 yrkandena 1och 2 bör som sin mening geregeringen till känna. Motionerna Jo640och Jo657 avstyrks i den mån de inte kananses tillgodosedda med vad utskottetanfört.dels att utskottets hemställan under 23bort ha följande lydelse:23. beträffande producentansvaretför förpackningaratt med anledning av motion1994/95:Jo656 yrkandena 1 och 2 samtmed avslag på motionerna 1994/95:Jo640och 1994/95:Jo657 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,Särskilda yttranden1. Avfallshanteringen i allmänhet (mom.5)() anför:Det bästa avfallet är det som aldriguppstår. I arbete medatt upprätta en aktionsplan för avfallär det viktigt att utgångspunkten föravfallshantering är en minimering av detotala avfallsmängderna. Det är ocksåviktigt att utveckla de biologiskabehandlingsmetoderna av vissaavfallsfraktioner liksom att utvecklametoder för att återvinna flerfraktioner av förpackningar ochmaterial. Jag förutsätter att dettakommer att beaktas i Naturvårdsverketsarbete och jag kommer att följa frågan.2. Avfallshanteringen i allmänhet (mom.5)() anför:Miljöpartiet de gröna anser att mängdenavfall i samhället måste minska. I dagkoncentreras diskussionen mer runt vadsom kan återvinnas och på vilket sätt,och den grundläggande diskussionen, attminska mängden avfall, har kommit iskuggan. Vi menar att den diskussionenär den viktiga. Att som produceraen stor mängd produkter, förpackningaro.d., som sker, är omöjligt i ettlångsiktigt hållbart samhälle. I ettsådant samhälle måste såväl de ändligaresurserna, metaller till exempel, somde oändliga, trä och papper, hanteras påett helt annat sätt än . Dagenssätt att leva innebär ett enormtresursslöseri både vad gällerenergianvändning och förbrukning avnaturresurser. Mot bakgrund av dettaföreslår att ett nytt målskall antas, som innebär attproduktionen av avfall skall minska med50 viktsprocent . Vi vill ocksåge i uppdrag att tafram en konkret plan på hur detta skallske. Trots att vi inte får gehör fördessa förslag reserverar vi oss inte idetta betänkande, eftersomNaturvårdsverket nu arbetar med planenAvfall 2000, där förslag på åtgärder föratt begränsa mängden avfall skallpresenteras. Vi förutsätter att dettaleder till ett förslag från regeringenom hur en miljöanpassad och resurssnålavfallshantering skall se ut iframtiden. Vi återkommer i detsammanhanget.3. (mom. 8)() anför:I betänkandet framhåller utskottet attMiljöbalksutredningen har getts iuppdrag att överväga i vad månkretsloppsfrågorna skall reglerasutanför det kapitel i balken som röravfallshanteringen. Vidare harNaturvårdsverket fått regeringensuppdrag att utarbeta en aktionsplan föravfall och att utreda vissa frågor ianslutning till producentansvaret förpapper och glas. Mot den bakgrunden villutskottet nu inte föreslå några åtgärderfrån med syfte att reformerarenhållningslagstiftningen. För egen delvill jag inte invända mot att utskottetinväntar förslag från pågåendeutredningsarbete. Däremot vill jagunderstryka att de starkaste skälen föratt reformera renhållningslagstiftningeninte är att införa nya regleringar. Deviktigaste motiven är tvärtom att öppnaför ett nytänkande och enavmonopolisering, som skulle tillföraavfallsbranschen kreativitet ochdynamik. Den skyldighet och detvvergripande ansvar som gavs kommunernai renhållningslagstiftningen har i dagomtolkats till en rättighet. Hanteringenav avfall sker därför till enövervägande del i kommunala monopol.Hushåll och företag är ofta hänvisadetill ett enda alternativ, när det gällerhantering och behandling av derestprodukter som uppkommer vidproduktion och konsumtion, trots attandra och från miljösynpunkt bättrealternativ finns att tillgå.Renhållningslagstiftningen är ett hinderför kretsloppsarbetet och bör därförersättas av en ny lag. Jag förutsätteratt miljö- och konkurrensmyndigheterlika väl som marknadsaktörer harinflytande över det regeringsförslagriksdagen väntar på. Folkpartietliberalerna förväntar sig enlagstiftning, som tar vara på det goda imänniskors uppfinningsrikedom ochföretagsamhet och därigenom stimulerarutvecklingen mot ett kretsloppsanpassatsamhälle.4. Miljöfarliga batterier (mom. 22)() anför:Det är uppfattning attmiljöfarliga batterier skall förbjudas.Det gäller t.ex. NiCd (nickel-kadmium)-batterier. I betänkandet JoU10 omkemikaliekontroll har vi krävt åtgärdermot kadmium. I avvaktan på denbatteriutredning som kommer attpresenteras avstår jag nu frånreservation.InnehållsförteckningSammanfattning 1Motionerna 1Utskottet 5Kretsloppsarbetet 5Motionerna 5Utskottets överväganden 6Avfallshantering 8Motionerna 8Utskottets överväganden 9Producentansvaret 12Motionerna 12Utskottets överväganden 13Hemställan 16Reservationer 181. Avfallshanteringen i allmänhet(mom. 5) 182. Förändradrenhållningslagstiftning m.m.(mom. 8) 183. Industrins avloppsvatten (mom.12) 194. Miljöfarligt avfall (mom. 13) 205. Förbränning av avfall (mom. 15) 206. Förbränning av avfall (mom. 15) 217. Producentansvaret i allmänhet(mom. 16) 218. Miljövarudeklarationer (mom.17) 229. Materialbalanser (mom. 18) 2310. Bilskrotningspremien m.m.(mom. 21) 2311. Producentansvaret förförpackningar (mom. 23) 24Särskilda yttranden 251. Avfallshanteringen i allmänhet(mom. 5) 252. Avfallshanteringen i allmänhet(mom. 5) 253. Förändradrenhållningslagstiftning m.m.(mom. 8) 254. Miljöfarliga batterier (mom.22) 26Gotab, 1996