bet · GJ01SkU31 · 1996-05-30 00:00:00 — Statlig inkomstskatt påförvärvsinkomster (mom. 8 och mom. 24 imotsvarande del)() hardels anfört följande:I propositionen föreslår regeringen attden statliga grundskatten höjs från 100till . Detta är ett förslagtill en proportionellt höjd skatt somVänsterpartiet skulle kunna godta inomen ram som innebär en sammantagetgodtagbar fördelningspolitisk profil,t.ex. i kombination med ett höjtgrundavdrag för lägre inkomster ochslopat grundavdrag för högre inkomster.Då regeringen inte kunnat samla sig tillett sådant alternativ bör förslaget omhöjd grundskatt avslås.dels vid mom. 8 och mom. 24 imotsvarande del hemställt8. beträffande statliginkomstskatt på förvärvsinkomsteratt med bifall till motion1995/96:Sk46 yrkande 4 avslårproposition 1995/96:198 i denna del,24. beträffande lagförslagenatt till följd av vadutskottet anfört och hemställtdels antar det vid proposition1995/96:198 fogade förslaget till lagom ändring i lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt med denändringen i 10 § att siffran 200återställs till siffran 100,dels avslår det vid proposition1995/96:198 fogade förslaget till lagom ändring i lagen (1994:1852) omberäkning av statlig inkomstskatt påförvärvsinkomster vid 1996-1999 årstaxeringar.15. Inkomstbeskattningens allmännautformning (mom. 10), ,och (alla m) hardels anfört följande:Marginalskatten har stigit kraftigt tillföljd av den egenavgift tillsjukförsäkringen som i realiteten är enren inkomstskatt och höjningen av denstatliga inkomstskatten från 20 till25 %. Denna senare höjning varursprungligen avsedd att enbart gällatill och med 1998. Regeringen haremellertid aviserat att den skallersättas av andra skattehöjningar medmotsvarande effekt. Det innebär,tillsammans med de kommunalaskattehöjningar som genomförts, attmarginalskatten för en stor del av deheltidsarbetande ligger på ca60 %. Marginalskatten har skärpts ocksåför alla andra inkomsttagare.Denna utveckling skadarsamhällsekonomin. Arbete och företagandelönar sig mindre. Det ekonomiskautfallet av att satsa på bättreutbildning och högre kompetens blir förmånga alltför litet. Risken för attmänniskor med hög kompetens lämnarSverige blir större.Marginalskattereformen måsteåterställas. Den statliga inkomstskattensänks till och fulltinflationsskydd införs från 1998.Gränsen för uttag av statliginkomstskatt bör därefter successivtjusteras upp.Den höga beskattningen av arbete gerstarkt negativa effekter för den privatatjänstesektorn. De tjänster somefterfrågas av hushållen är oftast avsådan karaktär att det finns ickebeskattade alternativ till att anställanågon eller till att anlita ett företagför att utföra arbetet. Det voreönskvärt att beskattningen av arbetekunde sänkas generellt så kraftigt såatt den potentiellt stora del av denprivata tjänstesektorn som avserhushållstjänster skulle kunna expandera.Det medför emellertid ett så kraftigtskattebortfall att det inte ärrealistiskt. Det är därför nödvändigtatt i ett första steg genomföraselektiva åtgärder så att skattekilen påarbete sänks kraftigt på tjänster medstort arbetsinnehåll som skulle kunnaefterfrågas av de enskilda hushållen.Vi förslår att en modell medskattereduktion för vissa hushållstjänster införs och att reduktionensätts till av kostnaden för detutförda arbetet. Dessutom bör som vitidigare föreslagit avdragsrätt förstyrkta barnomsorgskostnaderinföras, liksom ett permanent avdragpå reparationer och underhåll av egnabostäder. Denna senare fråga kräveremellertid ytterligare utredning innanden kan beslutas. I vårtbudgetalternativ har utrymme reserveratsför att möjliggöra ett sådant avdrag.Regeringen har på två sätt försämratförutsättningarna för det enskildapensionssparande som är ett än meranödvändigt komplement när de offentligapensionssystemen reformeras.Avkastningsskatten har skärpts ochavdragsutrymmet för har sänktstill hälften.Avdragsutrymmet bör omedelbartåterställas och avkastningsskattensänkas till nivå genomsuccessiva sänkningar under de kommandetre åren.dels vid mom. 10 hemställt10. beträffandeinkomstbeskattningens allmännautformningatt med bifall till motion1995/96:Sk45 yrkandena 4-6, 12, 13,22 och 23 och med anledning av motion1995/96:Sk50 yrkandena 5 och 13 hosregeringen begär ett förslag ienlighet med vad ovan anförts.16. Inkomstbeskattningens allmännautformning (mom. 10)() hardels anfört följande:Sverige behöver förstärka sinkonkurrenskraft genom ökad kompetens.För att förbättra möjligheterna tillstudier föreslår liberalernaatt utrymmet för avdragsgillt sparandeökas från ett halvt till ett heltbasbelopp och att uttag får skeför kompetenshöjande studier eller föranvändning som riskkapital i ett egetföretag. Det tar tid att bygga upp etteget kapital och vi föreslås därför attdet öppnas en möjlighet till förtidauttag av ATP-pension förkompetenshöjande studier i utbyte motatt man går i pension senare.Folkpartiet liberalerna föreslår ettfyraårigt försök med kraftigt sänkttjänstebeskattning i hushållssektorn ochturistbranschen. Arbetsgivaravgiften förhushållstjänster avskaffas ochturistmomsen sänks till . Syftet äratt på detta sätt få fram minst 50 000nya jobb. Hushållssektorn har en stortillväxtpotential vad gällersysselsättning och en stimulans av densektorn är mer motiverad än en rad andraselektiva inslag i den nuvarande närings-och arbetsmarknadspolitiken. En annansektor där det får anses väldokumenterat att det finns entillväxtpotential är turismen. Sverigehar en mindre turistsektor är jämförbaraländer. Turismen anges ofta som världenssnabbast växande bransch. Ettskattetekniskt motiv för att pröva enannan modell för beskattning avhushållssektorn är att privatpersonerdrabbas av dubbla skattekilar.Argumentet för att pröva en annanordning för turistsektorn är att den iett bytesbalansperspektiv måstebetraktas som en exportnäring. Av bl.a.dessa skäl har vi stannat för attföreslå ett system som i sina detaljersjälvfallet måste utredas vidare men somi sina huvuddrag skulle innebäraföljande.Från till den 31december 2000, dvs. , slopasarbetsgivaravgiften för personal somhuvudsakligen arbetar med hushållstjänster. Det gäller även personali och hemsjukvård,men effekten på de ekonomiskarelationerna stat-kommunsektorneutraliseras genom justering avstatsbidragen till kommuner ochlandsting. För företag inomturistnäringen sänks momsen till nivån6 %. Den närmare utformningen, bl.a.avgränsningsproblematiken, bör bliföremål för utredning.Förslaget finansieras genom minskningeller avveckling av selektivaföretagsstöd, som presstöd,byggsubventioner och rederistöd.En momssänkning på hushållstjänster,som i och för sig kunde vara ettalternativ till vårt förslag, är f.n.inte möjlig av EU-skäl. Sänkt turistmomsär dock tillåten enligt EU:s direktivoch tillämpas också i vissa EU-länder.En ytterligare åtgärd är ett system medservicecheckar efter fransk modell. Närden som anlitat en annan har överlämnaten check till denne skall allbyråkratisk hantering för den enskilde arbetsgivaren vara avslutad. Närchecken löses in svarar myndigheten förinbetalning av skatt ocharbetsgivaravgifter, eventuell kontrollav F-skattesedel, försäkringar, inkomstuppgift till löntagaren och annatuppgiftslämnande till myndigheter.Checken kan vara antingen enkontantcheck i några olika valörer somköps på posten eller en check koppladtill ens konto som man själv kan skrivaut på valfritt belopp. I kombination medvårt förslag att subventionerahushållstjänster skulle det innebära attdet allmänna bjuder på helaarbetsgivaravgiften. Det innebär attkostnaden för arbetsgivarfamiljen intekommer att ligga särskilt mycket högreän vad som är vanligt för svart arbetskraft.Folkpartiet liberalernasbudgetalternativ innebär en starkarefinansiering än regeringens. Om detskulle visa sig önskvärt från tillväxteller konjunktursynpunkt finns detutrymme för skattesänkningar, t.ex.genom en ytterligare reducering avarbetsgivaravgifterna eller sänktinkomstskatt för alla t.ex. i form avhöjt grundavdrag. Värnskatten bör dockavskaffas omedelbart.dels vid mom. 10 hemställt10. beträffandeinkomstbeskattningens allmännautformningatt med anledning avmotionerna 1995/96:Sk45 yrkandena4-6, 12, 13, 22 och 23 och1995/96:Sk50 yrkandena 5 och 13 somsin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts.17. Inkomstbeskattningens allmännautformning (mom. 10)() hardels anfört följande:Införandet av värnskatten, höjningen avden statliga skatten med 5procentenheter, var olycklig.Värnskattens införande innebar enhöjning av marginalskatten och atteffekterna av skattereformen urholkas.Kristdemokraterna vill återställa denstatliga skatten till den tidigare nivånom . I stället vill vi slopagrundavdraget vid statlig skatt. Dettager minskade inkomster för staten pånetto och1998.Vartannat nystartat företag är etttjänsteföretag och enligt kommeruppdragsverksamheten att vara den storatillväxtsektorn fram . Dethandlar om olika branscher som bygg- ochanläggning, data, miljö, ekonomi,försäkring, media, reklam,underhållning, turism, restaurang,frisör, skomakare, bilreparationer,städbolag och tvättinrättningar.Tjänstesektorn är arbetsintensiv. 1993sysselsatte tjänstesektorn avarbetskraften och stod för avproduktionen. Stimulanser för attpåskynda utveckling av antalettjänsteföretag skulle få påtagligaeffekter på antalet nya jobb. Också urresurshushållningssynpunkt är ett ökatutrymme för tjänstesektorn, till exempelnär det gäller reparationer ochunderhåll, angeläget.Arbete beskattas generellthårdare än kapital. allmänt varit högrebeskattade än industriföretagen undersenare år. En maskininvestering får tillexempel skrivas av under ,medan så inte är fallet vid eninvestering i en ny medarbetare ellerkostnader för kompetenshöjning. Dennadiskriminering av tjänsteproduktionmåste minska. Att generellt minskatjänsteföretagens kostnader genom tillexempel sänkt moms eller sänktarbetsgivaravgift skulle, för att genågon betydande effekt, varaen alltför dyr åtgärd. Sänkningen skullebehöva vara stor för att någon märkbarförändring skulle märkas vad gällerexempelvis sysselsättning. Som ettförsta steg bör därför en selektivlösning väljas. Grundläggande när vissverksamhet särskilt stimuleras är attinte osund konkurrens mellan olikabranscher och företag uppstår.Ett sätt att stimulera tjänstesektornär att subventionera tjänster som säljstill hushåll. Begränsningen skulleförslagsvis i ett första led vara olikaformer av underhåll, reparationer,renoveringar städning, tvätt,trädgårdsarbete, privat barnomsorg ochhälsovård. Trots att det finns envit marknad för exempelvishusrenoveringar vet vi att en stor delav renoveringarna också utförs svart.Enligt uppgift från betalas så mycket som 62 %av alla jobb inom målarbranschensprivatpersonsmarknad svart. Genom enstatlig subvention skulle man kunnareducera kostnaderna för vissa tjänsterriktade mot hushållen och därmedstimulera till ökad sysselsättning ochminskad svarthandel.Den skattereduktion som gällde förreparationer av bostadshus, så kallatROT-avdrag, innebar att denarbetskostnad som kunde styrkas medgaven 30-procentig skattereduktion. ROT-avdraget gav staten en nettointäkt på och19 000 nya arbetstillfällen beräknas haskapats. var motsvarandesiffror och 8 000nya jobb.Kristdemokraterna anser att regeringensaviserade förslag till ROT-program börvidgas till att omfatta ovanståendetjänster riktade till hushållen och attskattereduktionen bör vara avsevärtstörre.dels vid mom. 10 hemställt10. beträffandeinkomstbeskattningens allmännautformningatt med bifall till motion1995/96:Sk50 yrkandena 5 och 13 ochmed anledning av motion 1995/96:Sk45yrkandena 4-6, 12, 13, 22 och 23 hosregeringen begär ett förslag ienlighet med vad ovan anförts.18. Företagsbeskattningen (mom. 11), ,och (alla m) hardels anfört följande:Som anförts i partimotionskapar dubbelbeskattningen flera problemför ekonomin. Riskkapitalförsörjningenförsämras och inlåsningseffekterförsämrar kapitalets rörlighet i företagmed stora expansionsmöjligheter.Dubbelbeskattningen bör omedelbartslopas. Som redovisades i den borgerligaregeringens proposition i denna frågahade det varit att föredra om avdrag förej erlagd utdelning kunnat medges ibolagen. Därmed hade fullständig likhetuppnåtts med behandlingen av räntor(avkastning på lånat kapital). Den vägenär emellertid av internationella skälstängd, vilket också framgick av densocialdemokratiska regeringenshöstproposition . Införande avenkelbeskattning får då ske genomlindring av den extra skatt som tas utav ägaren för den utdelade vinst somredan är beskattad i bolaget. Detta kanendera ske genom skattefrihet förmottagna utdelningar eller genomavräkning av de av bolaget erlagdabeloppet.Särskilda insatser måste göras för demindre aktiebolag som växer snabbt ochär vinstrika. Där finns de främstaförutsättningarna för nya arbeten. De såkallade fåmansbolagsreglerna drabbardessa bolag hårt. Syftet bakom reglernaär att hindra att normala löneinkomsterbeskattas som utdelning med ett lägreskatteuttag. Mot den bakgrunden harreglerna utformats så att man ilagstiftningen definierar en normalavkastning . Det finns emellertidingenting som kan kallas normalavkastning, särskilt inte för desnabbväxande och vinstrika företagen.Reglerna bör förändras så att omdelägarna har gjort marknadsmässigalöneuttag skall avkastningen i övrigtbetraktas som utdelning.Ett riskkapitalavdrag får inte ses somen ersättning för i övrigt goda reglerför riskkapitalbildning. Att somSocialdemokraterna återinföra dubbelbeskattningen och medge ett synnerligenbegränsat riskkapitalavdrag är sämre änatt i en miljö med enkelbeskattning heltavstå från riskkapitalavdrag. Enligt våruppfattning kan emellertid etttillfälligt avdrag vara motiverat i enmiljö där dubbelbeskattning slopats föratt skapa förutsättningar för bättrekapitalförsörjning för framför alltmindre och medelstora företag.Som kunde förutses har de mycket snävaregler som omgärdar det så kalladeriskkapitalavdrag som införts lett tillatt det i realiteten inte kunnatutnyttjas. bör fatta beslut omett tillfälligt riskkapitalavdrag somgäller . Detta avdrag bör somvi tidigare föreslagit ha ett högre tak,, och också gällainvesteringar från privatpersoner viasärskilda riskkapitalbolag. Därigenomskapas ett större intresse hos vanligahushåll för riskkapitalsatsningarsamtidigt som risken kan spridas.dels vid mom. 11 hemställt11. beträffandeföretagsbeskattningenatt med bifall till motion1995/96:Sk45 yrkandena 8, 10 och 11och med anledning av motion1995/96:Sk47 yrkande 3 hos regeringenbegär ett förslag i enlighet med vadovan anförts.19. Företagsbeskattningen (mom. 11)() hardels anfört följande:Om skall bli en företagarnationkrävs det en mycket grundläggandekulturförändring. Hundratusentalsmänniskor måste känna att det är mödanvärt att starta ett eget företag elleratt investera för att ett redanexisterande företag skall expandera.Folkpartiet liberalerna har lagt fram enrad förslag som främjar företagande. Vihar lagt fram förslag om ett jobbpaketsom bl.a. innebär kraftigt sänktaskatter på företagande ochkapitalbildning, försök att stimulerahushållstjänster som en ny arbetsmarknadoch en mer genomtänkt kompetenspolitik.Riskkapitalförsörjningen bör förbättrasgenom att den dubbla beskattningen avföretagens vinster avskaffas. För svensktillväxt är det centralt att vinstmedelfrån vinstrika företag kan kanaliserasöver till nya innovationsföretag.Dubbelbeskattningen försvårar en sådanöverföring genom att den låser invinsterna i de företag där degenererats.Fastighetsskatten påindustrifastigheter är att betrakta somen skatt på arbetande kapital ochdrabbar särskilt mindre och medelstoraföretag. Den bör därför avskaffas såsnart som möjligt.Riskkapitalavdraget är välkommet menbör inte vara tidsbegränsat till två åroch bör dessutom omfatta aktier somhandlas på nya marknadsplatser förinnovatörskapital. Ytterligare förslagsom bör genomföras är ett uppskov medbolagsskatten för nystartade företag sålänge skatten inte tas ut.Skattereglerna för fåmansbolag börändras och sänkas i syfte att förenklaför småföretagarna. Köp av egna aktierbör tillåtas för onoterade företag isyfte att underlätta generationsskiften.dels vid mom. 11 hemställt11. beträffandeföretagsbeskattningenatt med bifall till motion1995/96:Sk47 yrkande 3 och medanledning av motion 1995/96:Sk45yrkandena 8, 10 och 11 som sin meningger regeringen till känna vad ovananförts.20. Energiskatten på bränslen ochelektrisk kraft (mom. 12 och mom. 24 imotsvarande del)(), (), (), Jan-OlofFranzén (m) och ()hardels anfört följande:De kraftiga energiskattehöjningarna förbränslen och elektrisk kraft försämrarhushållens ekonomiska situationytterligare som näringslivetskostnader ökar. Det finns ingenmiljöpolitisk motivering för förslagen.Särskilt anmärkningsvärt är att detgenomförs innan förslag frånSkatteväxlingskommittén har avlämnats.Kommittén skall överväga vilkaförändringar som kan ske av denmiljörelaterade beskattningen i syfteatt skapa förutsättningar för sänktskatt på arbete. Regeringens förslag ärrent statsfinansiellt motiverade ochinnebär att ytterligare skattehöjningarläggs till de som redan genomförts.Skattehöjningarna gäller även bensinoch diesel. I vårt land, framför allt iNorrlandslänen och andra delar av landetdär arbetstillfällen försvunnit, ärbilen en nödvändighet för mångamänniskors försörjning. Den kollektivatrafiken är över huvudtaget inteutbyggd. Förutom ökade driftskostnaderför arbetsresor har invånarna i dessaeller delar av landet en dålig samhällsservice, t.ex. långa resor till läkareoch annan vård och inte minst dendagliga varuförsörjningen för sittuppehälle. Allt detta ökar kostnadentill en nivå, som kanaccepteras. Risken är att enbensinprishöjning nu och ett antal årframåt slår oerhört hårt och orättvistmot en viss grupp människor, framförallt låginkomsttagare och barnfamiljer iglesbygd.Mot denna bakgrund är det enligt våruppfattning nödvändigt att förslagetblir föremål för en närmare analys isyfte att klargöra vilka effekter somkan uppstå med förslagets nuvarandeutformning.Med det anförda avstyrker vi förslagetom höjd energiskatt.dels vid mom. 12 och mom. 24 imotsvarande del hemställt12. beträffande energiskatten påbränslen och elektrisk kraftatt med bifall tillmotionerna 1995/96:Sk39 yrkande 1 ochyrkande 2 i denna del, 1995/96:Sk45yrkande 15, 1995/96:Sk47 yrkande 7 idenna del och 1995/96:Sk55 yrkande 1,med anledning av motionerna1995/96:Sk49, 1995/96:Sk50 yrkande 6och 1995/96:Sk55 yrkande 2 och medavslag på motionerna 1995/96:Sk41yrkande 1, 1995/96:Sk46 yrkandena 8och 9, 1995/96:Sk50 yrkande 7,1995/96:Sk51 yrkandena 5 och 6 och1995/96:Sk53 avslår proposition1995/96:198 i denna del,24. beträffande lagförslagenatt till följd av vadutskottet anfört och hemställt antardet vid proposition 1995/96:198fogade förslaget till lag om ändringi lagen (1994:1776) om skatt påenergi med den ändringen att 2 kap.1 §, 11 kap. 3 § och punkterna 2-4 avövergångsbestämmelserna utgår urförslaget.21. Energiskatten på bränslen ochelektrisk kraft (mom. 12)() hardels anfört följande:Regeringen förslår att energiskattenhöjs för samtliga bränsleslag.Regeringen förslår även en höjning avenergiskatten på elektrisk kraft.Höjningarna sker i två steg, den förstahöjningen ochden andra höjningen den 1 juli 1997.Regeringen konstaterar att den direktaeffekten av de föreslagna höjningarnabegränsar sig till hushållssektorn.Vänsterpartiet tillstyrker förslaget.Det ger en väsentlig inkomstförstärkningoch ligger i linje med en politik förmiljöomställning och energihushållningsom förordar.Höjningarna är dock inteoproblematiska. Som regeringen angerbelastar de huvudsakligenhushållssektorn. Detta gör attskatteskärpningarna kan leda till snedafördelningspolitiska effekter. Särskiltaktuellt blir detta i glesbygd och inteminst gäller detta i de norra delarna avSverige. anser därför atthöjningarna bör kombineras med riktadeskattesänkningar för lägre inkomster.Förslagen bör också leda till ettförnyat och forcerat utredningsarbetekring möjligheterna att regionaltdifferentiera drivmedelsbeskattningen.Detta bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid mom. 12 hemställt12. beträffande energiskatten påbränslen och elektrisk kraftatt med bifall till motion1995/96:Sk46 yrkandena 8 och 9, medanledning av motionerna 1995/96:Sk41yrkande 1, 1995/96:Sk49, 1995/96:Sk50yrkandena 6 och 7, 1995/96:Sk53 och1995/96:Sk55 yrkande 2 och med avslagpå motionerna 1995/96:Sk39 yrkande 1och yrkande 2 i denna del,1995/96:Sk45 yrkande 15, 1995/96:Sk47yrkande 7 i denna del, 1995/96:Sk51yrkandena 5 och 6 och 1995/96:Sk55yrkande 1 bifaller proposition1995/96:198 i denna del och som sinmening ger regeringen till känna vadovan anförts.22. Energiskatten på bränslen ochelektrisk kraft (mom. 12 och mom. 24 imotsvarande del)() hardels anfört följande:Regeringens förslag till höjdaenergiskatter ingår inte i någonskatteväxling utan är helt och hållet enåtgärd för att stärka statsfinanserna.Enligt regeringens beräkningar medförden ökade inkomster för staten på drygt4 miljarder kronor under 1997.Vi anser att energirelaterade skatterbör höjas så att inkomsterna ökar meddrygt dubbla detta belopp under år 1997.Detta kan ske genom att den avregeringen föreslagna höjningen den 1juli 1997 tidigareläggs till den 1januari. Vidare bör höjningar ske ävenav koldioxidskatten. Förutom deenergirelaterade skatterna bör även enavfallsskatt införas och skatterna påhandelsgödsel och kemiskabekämpningsmedel höjas.Totalt ger dessa skatte- ochavgiftshöjningar ca 11 miljarder kronori ökade statsinkomster . Medhänsyn till det statsfinansiella lägetbör inte hela detta belopp växlas motsänkta skatter på arbete utanett belopp motsvarande av regeringenberäknade inkomstförstärkningar användasför förstärkning av statsfinanserna.Resten skall växlas mot att denföreslagna höjningen av egenavgifternamed en procentenhet 1997 inte genomförs.Ett belopp bör också reserveras försärskilda rabatter till denenergiintensiva industrin.Med det anförda tillstyrker viförslaget om en höjning av energiskattenden men föreslår atthöjningen tidigareläggstill den 1 januari 1997.Som ett led i skatteväxlingen bör dengenerella nivån på koldioxidskattenhöjas med per kg utsläpptkoldioxid från . Idenna del bör regeringen återkomma medett förslagdels vid mom. 12 och mom. 24 imotsvarande del hemställt12. beträffande energiskatten påbränslen och elektrisk kraftatt med bifall till motion1995/96:Sk51 yrkandena 5 och 6 ochmed avslag på motionerna 1995/96:Sk39yrkande 1 och yrkande 2 i denna del,1995/96:Sk41 yrkande 1, 1995/96:Sk45yrkande 15, 1995/96:Sk46 yrkandena 8och 9, 1995/96:Sk47 yrkande 7 i dennadel, 1995/96:Sk49, 1995/96:Sk50yrkandena 6 och 7, 1995/96:Sk53 och1995/96:Sk55 yrkandena 1 och 2 ochmed anledning av proposition1995/96:198 i denna del beslutarbifalla förslaget om höjdaenergiskatter på bränslen ochelektrisk kraft med den ändringen attden höjning som föreslås genomfördden i stället genomförsden och hos regeringenbegär ett förslag i enlighet med vadsom anförts,24. Autotext-postär inte definierad.att till följd av vadutskottet anfört och hemställt antardet vid proposition 1995/96:198fogade förslaget till lag om ändringi lagen (1994:1776) om skatt påenergi med den ändringen i punkterna2 och 3 av övergångsbestämmelsernaatt orden "juni månad 1997" ersättsmed orden "december månad 1996".23. Energiskatten på bränslen ochelektrisk kraft (mom. 12)() hardels anfört följande:Vi anser att det inte är rimligt med engenerell höjning av bensin och omärktolja utan nödvändig kompensation förglesbygden. De boende i glesbygd harinte tillgång till kollektiva färdmedelpå samma sätt som de som bor istorstäderna. Samma tankegångar finnsockså med i kommunikationskommitténsbetänkande. De menar också att ökadeskatteintäkter skall ge möjligheter tillökade miljöinsatser på transportsidan.Vi anser att kompensationsåtgärder förglesbygden och riktade medel förutveckling och stöd till miljövänligaremotorfordon utgör en grundläggandeförutsättning för att regeringensförslag skall kunna genomföras.Det anförda bör som sinmening ge regeringen till känna.dels vid mom. 12 hemställt12.