bet · GJ01FiU15 · 1996-07-05 00:00:00 — Då motionärernaavvisar den inriktning av arbetet medatt fullfölja budgetsaneringen somriksdagen godkände i årskulle konsekvenserna av deras politikmedföra stora fördelningspolitiskapåfrestningar i form av ökadarbetslöshet.Beräkningar som Finansdepartementetgenomfört pekar mot att de samladeeffekterna av saneringsprogrammet,åtgärderna i vårpropositionen ochsysselsättningspropositionen kan sägasha en rimlig fördelningspolitisk profil.I motion Fi111 (v) uppreparVänsterpartiet sitt påstående att den avregeringen förordade ekonomiskapolitiken, som kännetecknas av en mycketstram finanspolitik, är helt inriktad påett deltagande i . Utskottet villåterigen understryka att detta är enfelsyn. Även om skulle välja attstå utanför EMU så måste det storaunderskottet i de offentliga finansernaelimineras.När det gäller kravet på en successivarbetstidsförkortning, som framförs imotion Fi111 (v), hänvisar utskottettill vad utskottet anför i anslutningtill behandlingen av motion Fi112 (mp).Med det anförda avstyrker utskottetmotion Fi111 (v) yrkandena 1 och 2.I motionerna Fi112 (mp) och Fi117 (mp)återfinns förslag tillriktlinjer för den ekonomiska politikenför att minska arbetslösheten. Desammanfattas i motion Fi112 (mp) iföljande punkter:- Förkortad arbetstid. Normalarbetstidensänks till från1998. För att underlätta genomslaget påarbetsmarknaden sänks egen- avgifterna.För statens del finansieras dennainkomstminskning genom lägre kostnaderför a-kassa och arbetsmarknadspolitiskaåtgärder.- Lägre skatt på arbete. Den relativaarbetskraftskostnaden sänks genomsuccessiv neddragning av främstarbetsgivaravgifter. Sänkningenfinansieras genom höjda energi- ochmiljöskatter. Fram bör ca 25miljarder växlas från skattebasen arbetetill skattebasen energi och miljö. Dettagynnar bl.a. tjänstesektorn (bådeprivat och offentligt) och miljö- och återvinningssektorn.- Bättre möjligheter för små ochmedelstora företag. Översyn ochförenkling av regelverk, en mer flexibelarbetsrätt, ökad tillgänglighet avriskvilligt kapital, ändradeskatteregler som underlättar för bådenyföretagande och tillväxt i små ochmedelstora företag m.m.- Utbyggnad av miljöanpassadinfrastruktur och satsning på grönajobb. Utbyggnad av miljöanpassade trafik-och energisystem med såväl statligadirektinvesteringar sominvesteringsbidrag, samtarbetsmarknadsåtgärder inriktade påmiljö- och hälsoområdet i vid mening.Högre energi- och miljöskatter (i enskatteväxling), samt en väsentligtförbättrad miljölagstiftning i enmiljöbalk, bidrar verksamt till att ökaförändringstrycket i näringslivet.- Utveckling av de offentligaverksamheterna inom välfärdenskärnområden. Satsningar på bättre vård,omsorg och utbildning ger jobb i sig,men förbättrar också möjligheterna förnäringsliv och samhälle och fungerarbättre ekonomiskt sett. En välfungerande offentlig sektor är ocksåviktig för att vidmakthålla och utvecklaen stark hemmamarknad. Satsningarnafinansieras främst genom att minskatransfereringar till medel- ochhöginkomsttagare och till företag.- Ökad social rättvisa. Den ekonomiskapolitiken skall utformas solidariskt såatt alla medborgare ges rimligaekonomiska möjligheter att delta i bådeden demokratiska processen och iproduktionen. Nödvändiga besparingar föratt klara statens finanser skall interiktas mot dem som har de lägstainkomsterna eller minsta ekonomiskamarginalerna - av såväl sociala somekonomiska skäl.- Ökad jämlikhet mellan könen. Kvinnormåste ges bättre möjligheter att startaoch driva företag, och därmed ocksåutveckla potentiella marknader som i dagsaknas eller är små.- Sanering av statens finanser.Saneringen av statens finanser måstefullföljas så att statens räntekostnaderkan minska och det internationellaförtroendet för svensk ekonomiförstärkas ytterligare.Utskottet vill med anledning av deriktlinjer för den ekonomiska politikensom anges i motionerna Fi112 (mp) ochFi117 (mp) anföra följande.Som utskottet framhöll vid behandlingenav vårpropositionen delar utskottet imånga avseenden den syn påmiljöpolitiken som framförs i motionernafrån . När det gäller denekologiska omställningen av det svenskasamhället framhålls i proposition 207att miljöpolitiken har en övergripanderoll i regeringens strategi för högtillväxt och ökad sysselsättning.Tillväxten stimuleras genom att kravställs på omställning av det svenskasamhället som behövs för att tillväxtenskall ske på ett ekologiskt hållbartsätt. skall ligga i frontlinjennär det gäller att utveckla och användany miljöteknik. Kretsloppssamhället gernya jobb och nya företag. skallsträva efter att vara ett föregångslanddär tillväxt och ekologi går hand ihand. Visionen är att skapa detekologiskt hållbara samhället. Med tankepå den nuvarande svåra situationen påarbetsmarknaden talar starka skäl föratt - trots det ansträngda budgetläget -avsätta för specifikamiljöinvesteringar, vilket ocksåföreslås i propositionen.Såvitt utskottet förstår är förslagetom arbetstidsförkortning en av deviktigaste delarna i den ekonomiskapolitik som förordar. Ibetänkande 1995/96:FiU10 omvårpropositionen framhöll utskottet attdenna fråga är mycket komplex. En kortredogörelse gavs för enforskningsrapport som presenterade enöversikt över teorier och empiriskforskning inom detta område.Vidare hänvisade utskottet till att denav regeringen tillsatta 1995 årsarbetstidskommitté bl.a. har som uppgiftatt analysera konsekvenserna försysselsättningen av förkortad arbetstid.Utredningen skall lämna slutförslag ihöst.I motion Fi112 (mp) understryks ocksåvikten av att skapa bättre möjligheterför små och medelstora företag.Utskottet vill i det sammanhangethänvisa till att det i propositionenföreslås att avsättstill ett program försmåföretagsutveckling, förnyelse ochtillväxt. Programmet, som har en tydligsmåföretagsinriktning, avser attunderlätta för att utvecklakunskapssamhället, göra det enklare attvara företagare och att påbörjaomställningen mot en hållbar utveckling.Programmet innebär bl.a. att endelegation för förenkling försmåföretagen inrättas vars uppgift äratt redovisa förslag som kan stimuleratill nyetableringar samt möjlighetertill förenklingar av regler försmåföretag. Utöver småföretagsprogrammetavser regeringen att initiera en bredsamverkan i länen för en effektivnärings- och regionalpolitik inriktadmot de mindre företagen. Utskottet, somställer sig bakom propositionensförslag, behandlar dessa frågor meringående i betänkandets avsnitt omprogram för företagsutveckling,förnyelse och tillväxt.Med det anförda avstyrker utskottetmotion Fi112 (mp) yrkande 1 och motionFi117 (mp) yrkandena 1-4, 6 och 42.Utskottet tillstyrker de allmännariktlinjer för den ekonomiska politikensom förordas i proposition 207.Studier av internationella exempelI motion A49 (m) yrkande 3 framhålls attSverige bör dra nytta av godainternationella exempel i kampen motarbetslösheten. Motionärerna förordaratt initiativ tas till grundläggandestudier av goda exempel från andraländer för att vidga beslutsunderlagetsom en del av en nödvändigliberalisering av den svenskaarbetsmarknaden. Resultaten av studiernabör enligt motionärerna successivtredovisas för under dekommande två åren.Utskottet delar motionärernasuppfattning att det är viktigt att följaden ekonomiska utvecklingen och denförda politiken i länder som har ellerhar haft problem liknande dem somdrabbat . villutskottet erinra om att sådanaorganisationer som , EU-kommissionenoch ()löpande redovisar analyser ochpresenterar statistiskt material sommöjliggör sådana jämförelser. Utskottetvill i detta sammanhang även nämna attKonjunkturinstitutet i sin senasterapport om konjunkturläget gör enjämförande analys av arbetslöshet ocharbetsmarknadspolitiska åtgärder iNorden. Institutet planerar att utvidgadenna analys till att omfatta flerländer i kommande rapporter.Med det anförda avstyrker utskottetmotion A49 (m) yrkande 3.Svensk arbetsmarknad i ett europeisktperspektivI motion Fi125 av och (båda m) begärs etttillkännagivande till regeringen utifrånmotionärernas syn på svenskarbetsmarknad i ett europeisktperspektiv.Motionärerna framhåller vikten avfrihandel mellan EU och tredje land,samt den inre marknadens fullaförverkligande och upprätthållande.Motionärerna betonar också vikten av attEssen-deklarationens intentionerförverkligas både i och iSverige. Man kritiserar vidare detsocialdemokratiska förslaget om eneuropeisk sysselsättningsunion sommotionärerna karakteriserar somsubstanslöst. Det är enligt motionärernainte fler deklarationer ellermålsättningar i fördragen som krävs föratt få ner arbetslösheten. Redan iRomfördraget slås vikten av godsysselsättning fast. Huvudansvaret försysselsättningen ligger och måste liggapå den nationella nivån. Det är nämligenmedlemsländerna som huvudsakligenbestämmer i frågor som arbetsrätt,lönebildning, arbetsmarknadspolitik ochutbildningsinsatser. Det finns ingentingatt vinna på att dessa frågor görs tillöverstatliga politikområden. Tvärtommåste utrymme ges för en anpassning tillinhemska förhållanden.Att skapa ett bättre näringsklimat ochlägga grund för växande internationellkonkurrenskraft är i huvudsak enutmaning för riksdag, liksomför övriga europeiska parlament. Vissaav de beslut som måste tas den kommandetiden måste dock, enligt motionärerna,föregås av avreglering på europeisknivå. Den sociala stadgan och detsociala protokollet manifesterar en ideras tycke alltför långtgående allmänambition till europeisk reglering.Slutligen framförs kravet att Sverigevid den pågående regeringskonferensenskall driva kravet på ettfördragsmässigt stöd för en systematiskavreglering av . Enallmänt omfattad uppfattning är att deneuropeiska arbetsmarknaden generelltsett är för stel och att detta är en avEU-områdets allvarligastekonkurrenshämmande faktorer. Det ärdärför olyckligt att vissa EU-direktivär så detaljerade och/eller så långtgående att de bidrar till att öka dennastelhet. Exempel på detta ger det s.k.arbetstidsdirektivet ochöverlåtelsedirektivet. Som motionärernaser saken bör arbetsrätt primärt vara ennationell angelägenhet. Medlemsländernabör i huvudsak få välja sina egnaarbetsrättsliga lösningar.Arbetsmarknadsutskottet anför i sittyttrande (AU6y) att man tidigare undervåren har haft att bedöma flera av defrågor som tas upp i motion Fi125 (m)(1995/96:UU13, AU3y m.fl., rskr. 199).Arbetsmarknadsutskottet finner därförinte skäl att i detta sammanhangpenetrera alla de frågor sommotionärerna berör.Arbetsmarknadsutskottets uppfattning äratt det inte räcker att fullfölja deninre marknaden och att fullföljaEssenpunkterna. Sysselsättningsfråganbör lösas med mer av europeisktsamarbete. Det är viktigt att EU:smedlemsländer har en gemensam strategiför att möta arbetslösheten och få tillstånd ökad sysselsättning. Samtidigtkrävs en kraftfull arbetsmarknadspolitiknationellt i ställde sigbakom regeringens uppfattning attSverige vid 1996skulle verka för en s.k.sysselsättningsunion, dvs. att det igrundfördragen förs in ett avsnitt omsysselsättningspolitik med gemensammamål, gemensamma procedurer och ettgemensamt åtagande att följa vissaprinciper för sysselsättningspolitiken.Arbetsmarknadsutskottets uppfattning ärvidare att arbetstagarnas ställning inomEU snarare måste stärkas än försvagas.Av den anledningen förordadearbetsmarknadsutskottet att regeringenvid regeringskonferensen skulle verkaför att EG:s sociala protokoll, som rörbl.a. arbetstagarnas rättigheter, skrivsin i . En försämring avarbetstagarnas rättigheter genom enuttunning av det sociala protokolleteller sociala stadga kommerenligt arbetsmarknadsutskottets meninginte att leda till ökad sysselsättninginom EU.Riksdagen har (prop.1995/96:162, bet. AU9, rskr. 219)beslutat att EG:s arbetstidsdirektivtills vidare skall genomföras på detsättet att det i arbetstidslagen förs inen bestämmelse om s.k. EG-spärr, dvs. enbestämmelse om att kollektivavtal somslutits med avvikelse frånarbetstidslagens regler inte fårunderskrida direktivets minimikrav. Demateriella bestämmelserna iarbetstidslagen och annan berördlagstiftning skall i princip lämnasoförändrade i avvaktan på attArbetstidskommittén slutför sitt arbete.Av hänsyn till Arbetstidskommitténsarbete anser arbetsmarknadsutskottet attriksdagen inte bör uttala någon meningom bestämmelserna i det anförda avstyrkerarbetsmarknadsutskottet motion tar i sitt yttrande(NU10y) upp frågan om frihandel, som tasupp som en punkt i motion Fi125 (m).Frihandel är, enligt näringsutskottetsmening, en avgörande drivkraft för denglobala ekonomiska utvecklingen. Somsägs i både propositionen och den nämndamotionen bör fortsätta att verkaför ökad liberalisering i världshandeln.Enligt näringsutskottets mening är detangeläget att inom EU intar enaktiv och pådrivande roll och fortsätteratt verka för ökad frihandel mellan EUoch tredje land.Den inre marknaden utgör, enligtnäringsutskottets uppfattning, ettkärnområde i EU-samarbetet. Genom deninre marknaden har svenska företag ochkonsumenter fått tillgång till enhemmamarknad som omfattar ca 370miljoner invånare. En väl fungerandeinre marknad är av avgörande betydelseför ekonomi och utveckling. Detär därför väsentligt att en effektivtillämpning av lagstiftningenbeträffande denna marknad säkerställs,så att det inte uppkommerkonkurrenssnedvridningar mellan företagi olika länder. bör fortsättaatt inom EU agera i denna riktning.Med det anförda avstyrkernäringsutskottet den nämnda motionen iberörd del.Finansutskottet delar de uppfattningari arbetsmarknadsutskottets ochnäringsutskottets yttranden som härredovisats. Något tillkännagivande tillregeringen med anledning av motion Fi125(m) är enligt finansutskottets meninginte påkallat varför den avstyrks.Riksbankens uppgifterI motion Fi114 av ()begärs en utredning om Riksbankensuppgifter och en översyn avriksbankslagen.Utskottet redovisade i sitt av riksdagenden godkända betänkande1995/96:FiU10 (rskr. 304) att ett arbetepåbörjats för att förbereda förändringari lagstiftningen mot bakgrund av de nyaförutsättningarna för penning- ochvalutapolitiken.Finansutskottet ser inte anledning attföregripa regeringens arbete ochavstyrker motion Fi114 (c).SkattepolitikenFördelningspolitiska effekter avskattepolitikenI motion Fi116 (yrkande 3) av GudrunSchyman m.fl. (v) föreslås riktlinjerför skattepolitiken som innebär attstörre hänsyn bör tas till skatternasfördelningspolitiska effekter. Partietsförslag innefattar bl.a. en sänkning avskatten på lägre inkomster, t.ex. genomhöjt grundavdrag. Förslaget bör enligtmotionärerna kombineras med ett slopatgrundavdrag för inkomster som liggeröver brytpunkten. Förmögenhetsskattenbreddas och ytterligare skalsteg införs.För att stödja mindre och nystartadeföretag förespråkar motionärerna sänktaegenavgifter för egenföretagare och ettkreditstöd genom skatteavdrag. Inomtjänstesektorn föreslås sänktaarbetsgivaravgifter för såväl kommunalsom privat tjänstesektor.Bolagsbeskattningen bör enligtmotionärerna höjas och en särskildvärnskatt på tas ut. På energi- ochmiljöområdet vill motionärerna se ettsuccessivt ökat skatteuttag, främst förel och koldioxidutsläpp. De höjdaskatterna på energi- och miljöområdetbör ingå i en plan för en grönskatteväxling för att finansiera sänktskatt på arbete. En målsättning kan varaatt växlingen skall omfatta avBNP. Regeringen bör, föreslårmotionärerna vidare (yrkande 2), isamband med budgetpropositionen hösten1996 för redovisa ett samlatställningstagande till hur defördelningspolitiska skevheterna iskattereformen skall justeras.Skatteutskottet framhåller i sittyttrande (SkU13y) att stora uppoffringargjorts för att sanera de offentligafinanserna och återvinna omvärldensförtroende för en stabil svensk krona.Det är viktigt att saneringspolitikenfullföljs så att målen om balans i deoffentliga finanserna successivt nås.Samtidigt som de budgetpolitiskariktlinjerna ligger fast är det, anförskatteutskottet vidare, viktigt att deåtgärder som vidtas för att ökatillväxten och sysselsättningen ärfördelningspolitiskt godtagbara. Attbegränsa arbetslösheten är mycketangeläget, även ur fördelningspolitisksynpunkt.Skatteutskottet erinrar om attvärnskatten och den lägremervärdesskatten på livsmedel utgörviktiga fördelningspolitiska inslag.Värnskatten kommer enligt gällandelagstiftning att upphöra inkomståret1999. Regeringen har emellertid aviseratatt den kommer att föreslå hur detsamlade skatte- och avgiftsuttaget skalljusteras för att en bättrefördelningsprofil skall nås.Skatteutskottet avstyrker motionen ihär aktuella delar med det anförda ochmed hänvisning till vad skatteutskottetanfört tidigare i ett yttrande tillfinansutskottet (1995/96:SkU12y).Finansutskottet har tidigare ibetänkandet behandlat riktlinjerna förden ekonomiska politiken och i detsammanhanget berört defördelningspolitiska konsekvenserna avden ekonomiska politiken. Utskottetavstyrker, i likhet med skatteutskottet,motion Fi116 (v) yrkandena 2 och 3.Tillfällig nedsättning av stämpelskattI proposition 222 (avsnitt 4.2, yrkande5) föreslås en tillfällig nedsättning avstämpelskatten i syfte att minskatransaktionskostnaden vid förvärv avfastigheter. Stämpelskatten sätts nedtill en tredjedel vid förvärv av fastegendom och tomträtter den12 31 december 1997. Enförutsättning är att inskrivningbeviljas före utgången av . Istället för skattesatserna 1,5 %respektive skall de nyaskattesatserna vara respektive1 %. Överskjutande skatt på förvärv somskrivs in fram till den 1 augusti 1996kommer att återbetalas i särskildordning.Avslagsyrkanden framställs i motionerfrån och . Imotion Fi116 (yrkande 4) av GudrunSchyman m.fl. (v) anför motionärerna attstämpelskatten utgör en så passbegränsad kostnad vid köp av småhus attden inte på något avgörande sättpåverkar beslutet att genomföra ettförvärv. Vid större affärer uppgårstämpelskatten visserligen tillbetydande belopp men spelar även i dessafall en marginell roll för denlångsiktiga avkastningen och därmedprisbilden. Även om antaletfastighetsaffärer ökar är det enligtmotionärerna osannolikt att detta skullepåverka byggandet.I motion Fi117 (yrkande 15) av BirgerSchlaug m.fl. (mp) anförs att det ärtveksamt om en stimulans för köp avredan byggda fastigheter kommer att hanågon effekt på byggandet. Det är enligtmotionärerna bättre att t.ex. satsaytterligare på allergisanering av skoloroch bostäder.I motion Fi129 av ()anförs att hänvisningen tillförvärvsdatum kan ge upphov tilltolkningstvister, och motionärenhemställer därför att nedsättningen fåravse alla inskrivningsbeslut som fattasefter och där ansökanom inskrivning har ingivits senast den31 december 1997.Skatteutskottet instämmer i sittyttrande (SkU13y) i regeringensbedömning att en tillfällig nedsättningav stämpelskatten skulle ökaomsättningshastigheten påfastighetsmarknaden. Nuvarandestämpelskatt höjertransaktionskostnaderna och bidrar tillatt dämpa omsättningen. mening kan en sänkningav stämpelskatten på fastigheterunderlätta en återhämtning inombyggsektorn och anser därför attförslaget bör genomföras.När det gäller den närmare utformningenfinner skatteutskottet fog för deinvändningar som görs i motion Fi129(m), men konstaterar att enförändring av det slag som motionärenföreslår medför en merkostnad avbetydande storlek. Vid en samladbedömning anser skatteutskottet attanknytningen till förvärvsdatum börbehållas.Sammantaget tillstyrker skatteutskottetpropositionen i denna del och avstyrkerde aktuella motionerna. Vid yttrandethar avvikande meningar fogats frånModerata samlingspartiet och Folkpartietliberalerna samt en gemensam avvikandemening från ochMiljöpartiet de gröna.I sin avvikande mening anför Moderatasamlingspartiets representanter att deutgår från att ett underlag för attbedöma de statsfinansiella effekterna avatt tillstyrka motion Fi129 (m) kommeratt kunna tas fram underfinansutskottets beredning av ärendet.Bostadsutskottet ansluter sig i sittyttrande (BoU11y) till propositionensförslag på de i propositionen angivnagrunderna. De av bostadsutskottetbehandlade motionsyrkandena avstyrks imotsvarande del. Vid yttrandet haravvikande meningar fogats frånföreträdarna för ochMiljöpartiet de gröna.Finansutskottet vill med anledning avmotion Fi129 (m) anföra följande. Enligtjordabalken (20 kap. 2 §) skall lagfartsökas efter det att denhandling på vilken förvärvet grundasupprättades. Det innebär att de förvärvsom ägt rum 12 mars-12 junioch där köparen ännu inte ansökt ominskrivning skulle beröras avmotionärernas förslag. Enligtmotionsförslaget skulle dessa köpbelastas med den lägre stämpelskatten.Kostnaden förskattesänkningen beräknas vara 500miljoner kronor (helårseffekten beräknasi propositionen till 2 miljarderkronor). bör man emellertid ien kalkyl beakta hur aktörerna påfastighetsmarknaden kan tänkas agera medanledning av de nya reglerna. Vid ensamlad bedömning av olika faktorerinnebär det att kostnaden troligenkommer att vara lägre än 500 miljoner,men fortfarande uppgå till ett betydandebelopp.Sammanfattningsvis innebär detta attkostnaden kan komma att uppgå tilluppemot , men att detråder osäkerhet om det exakta beloppet.Utskottet konstaterar således att ommotionen tillmötesgås kommer det attleda till kraftigt minskadestatsinkomster. Det kan dessutom påpekasatt eftersom åtgärden är avsedd som enstimulansåtgärd är det verkningslöst attsänka stämpelskatten med effekt förförlupen tid.Finansutskottet tillstyrker i likhetmed skatteutskottet och bostadsutskottetdärför propositionen i denna del ochavstyrker motionerna Fi116 (v) yrkande4, Fi117 (mp) yrkande 15 och Fi129 (m).FastighetsskattI motion Fi118 (yrkande 1) av AlfSvensson m.fl. (kds) anförs att detstora problemet på fastighetsmarknadeninte är stämpelskatten utanfastighetsskatten. Motionärerna föreslårdärför att fastighetsskatten sänks från1,till och att skatteuttaget istorstäder och skärgård begränsas genomen takregel.I motion Fi115 (yrkande 2) av LenaKlevenås (s) föreslår motionären attfastighetsskatten bör utformas så attinvesteringar som är bra frånmiljösynpunkt uppmuntras.Skatteutskottet erinrar i sitt yttrande(SkU13y) om att utskottet senast harbehandlat yrkanden angåendefastighetsskatten i ett yttrande tillbostadsutskottet (1995/96:SkU8y). uppfattning saknas detstatsfinansiellt utrymme för en allmänsänkning av fastighetsskatten somföreslås i motion Fi118 (kds). Höjningenav skattesatsen från till 1,7 %har gjort det möjligt att undvika enhöjning av den garanterade räntan förvissa bostäder. De speciella problemenför den bofasta befolkningen i vissaskärgårdsområden och andra attraktivafritidsområden har tagits upp i ensärskild översyn inomFinansdepartementet som harmålsättningen att redovisa sitt arbeteföre halvårsskiftet 1996.Vad beträffar behovet av stimulanserför miljöriktiga investeringar somföreslås i motion Fi115 (s) anserskatteutskottet att detta bör kunnatillgodoses på annat sätt än viafastighetsbeskattningen.Med det anförda avstyrkerskatteutskottet motionerna. Vidyttrandet har avvikande meningar fogatsfrån Moderata samlingspartiets ochKristdemokraternas representanter.Bostadsutskottet avstyrker i sittyttrande (BoU11y) motionsförslaget omsänkt fastighetsskatt med hänvisningtill att det behandlade och avstyrktemotsvarande förslag om fastighetsskatteni betänkande 1995/96:BoU10 (se s. 10).Vid yttrandet har en avvikande meningfogats från Moderata samlingspartiet ochen gemensam från Folkpartietliberalernas och Kristdemokraternasrepresentanter. Särskilda yttranden haranförts av ,och degrönas företrädare.Finansutskottet noterar attskatteministern i ett frågesvar har redovisatvissa överväganden med anledning avöversynen av fastighetsbeskattningen ivissa skärgårdsområden och andraattraktiva fritidsområden. Utskottetavstyrker, i likhet med skatte- ochbostadsutskotten, motion Fi118 (kds)yrkande 1.Utskottet har ingen annan mening änskatteutskottet när det gäller motionFi115 (s) yrkande 2 och avstyrker därmedäven detta yrkande.Stämpelskatt för AP-fondenI proposition 222 (avsnitt 4.2.3,yrkande 6) föreslår regeringen att AP-fonden skall vara skattskyldig enligtstämpelskattelagen.