bet · GK01SoU6 · 1996-11-14 00:00:00 — Utredningsarbetet kommer attpåbörjas inom kort.Folkhälsoinstitutet anför i sinfördjupade anslagsframställning1996-1999 (s. 19 f.) att ett antalsvenska forskningsinstitutioner harprioriterat forskning kring ohälsanssociala etiologi under de senaste åren.En central uppgift för institutet är attaktivt följa och stödja utvecklingen avdenna kunskapsfront för att kunnaöversätta vetenskapliga resultat tillförslag vad avser specifikastrategier/insatser för att förbättrahälsans villkor bland utsatta grupper.Ett arbete med denna inriktning harredan inletts. Planeringen är att intensifiera ochvidareutveckla detta arbete, bl.a. genomatt bilda nätverk för forskning kringexempelvis frågan hur förändringar ivälfärdssystemet, speciellt inomsocialpolitiken, påverkar hälsansvillkor för utsatta grupper samtuppväxttidens betydelse förmöjligheterna att leva ett hälsosamtliv.Flertalet av landets kommuner, anförsdet vidare (s. 20), har någon formav samordnande folkhälsoråd samtidigtsom de gör bedömningen attfolkhälsofrågorna kommer att öka ibetydelse i ett primärkommunaltperspektiv. Landstingen har i många fallaktivt stött denna utveckling genomkunskapsunderlag och finansiering avhälsoplanerartjänster.Folkhälsoinstitutet kommer att ta frammetoder och exempel som konkret belyserhur man i olika typer av kommuner,t.ex.i glesbygd, kan ta fram lokalafolkhälsoplaner. Därvid kommer specielltatt beaktas möjligheterna att ökajämlikheten i hälsa.Folkhälsoinstitutet anför vidare (s.102) att kunskapen kring barns ochföräldrars hälsa är bristfällig och attforskning om konsekvenser för barnensaknas nästan helt. Forskning avrelevans för barns och ungdomars hälsainitieras genom Folkhälsoinstitutetscentrala FoU-funktion, liksom inom ramenför flera av de olika programmensverksamheter. Barn- och ungdoms-programmet kommer härutöver, anförs det,att ta särskilda forskningsinitiativunder perioden 1996-1999.Folkhälsoinstitutets mat- ochmotionsprogram avser att initieraforskning som kan bidra till fördjupadekunskaper om metoder för hur mat- ochmotionsvanorna kan förbättras.Hälsokonsekvensanalyser inom barnomsorg,skola och arbetsplatser planeras.Folkhälsoinstitutet stöder enligt egenuppgift flera stora forskningsinsatsersom omfattar glesbygd, bl.a. studierkring Norsjö- och ,vidare ett internationellt hjärt- ochkärlprojekt som omfattar Norr- ochVästerbotten, en nordisk jämförandestudie av ungdomsarbetslöshet i Sverigedär glesbygdsaspekten ingår samt envärderingsstudie av folkhälsoarbetet iLjusnarsberg, en typisk glesbygdskommuni Bergslagen.Regeringen uppmärksammar ibudgetpropositionen 1996/97:1(utgiftsområde 9 anslag A 9) attFolkhälsoinstitutet i sin fördjupadeanslagsframställning föreslår vissaförändringar ochtyngdpunktsförskjutningar iverksamheten. Regeringen anser attförslagen faller väl inom ramen för deövergripande målen för institutet ochställer sig bakom de utvecklingslinjersom institutet föreslår.Socialstyrelsen, Epidemiologisktcentrum, har för avsikt att under ett årlägga upp ett register omfattande allalegala aborter i på basis avpersonnummer. Enligt projektplanensaknas i stor utsträckning kunskap omorsakerna till varför kvinnor gör abort.Vidare är det känt att aborttalen ärhöga i socioekonomiskt svaga områden.Databasen skulle enligt planen ge enunik möjlighet att dels göraundersökningar som bättre kan förklaraaborterna, dels utforma detabortförebyggande arbetet på etteffektivt sätt. Projektet skall ske isamarbete med ochSvensk förening för obstetrik ochgynekologi.Rapporten (Ds 1996:57), vilkenupprättats inom ochavlämnades , innehålleren utförlig redogörelse för barnslivsvillkor i . Rapportentar bl.a. upp barns fysiska och psykiskahälsa, sociala klyftor bland barn samtbarn i riskzonen.I betänkandet 1993/94:SoU20 behandladeutskottet en motion med begäran om etttillkännagivande om en översyn avmetallinblandningen i läkemedel (s. 88f.). Motionären framhöll bl.a. attvitmedlet titandioxid förekommer alltoftare och att många klagar över att deär överkänsliga mot det. Utskottetpåpekade att enligt ,som kontaktat olika experter på områdetoch även sökt i olika databaser, gav enmycket snabb genomgång inte vid handenatt titandioxid i läkemedel skulleutgöra en allergirisk. Motionenavstyrktes.Enligt , professor imiljömedicin vid , ansestitan allmänt som ganska ofarligt, ävenom det förekommer misstankar om attvissa personer är överkänsliga mot t.ex.titanskruvar i tänderna.Under hösten 1995 behandlade utskottetett antal motionsyrkanden rörandeallergi i betänkandet 1995/96:SoU1.Utskottet uttalade att den ökandeförekomsten av allergier inger oro.Såväl det preventiva arbetet sombehandlingen av de redan allergisjukabör därför prioriteras somforskning och långsiktigtkompetensuppbyggande i övrigt ges encentral roll i sammanhanget. Utskottetkonstaterade att verksamheter bedrivs ibred skala för att på olika sätt försökaförebygga allergi och lindra dessverkningar. En av Folkhälsoinstitutetsmer omfattande verksamhetsgrenar ärallergi och genom haren långsiktig nationell satsningpåbörjats i syfte att bekämpaallergierna. Genom Vårdalstiftelsenstillkomst har nya resurser förallergiforskningen skapats. Utskottetförutsatte att även andraforskningsstödjande organ ocksåfortsättningsvis skulle beakta behovetav forskning inom allergiområdet.Motionsyrkandena avstyrktes.Enligt uppgift från MFR har rådet givitstöd till forskning om allergi och astmamed budgetåret1995/96.I fördjupadeanslagsframställning 1997-1999 (s. uppges att institutet under detsenaste året avslutat en särskildutredning om behovet av forskning omallergi. Allergiprogrammet konstateradeatt hitintills blygsamma belopp satsatspå allergiforskning, i synnerhet sådansom är av betydelse för prevention, iförhållande till t.ex. annanfolkhälsoforskning eller forskning förutveckling av läkemedel. Som led i enlångsiktig strategi engagerades enforskargrupp för inventering avforskningsfronten och av behovet avforskning samt med uppdraget att föreslåen plan för uppbyggnad avallergiforskning i Sverige.År 1994 avsatte regeringen 250 miljonerkronor i en särskild stiftelse förallergi- och vårdforskning,Vårdalstiftelsen.I samband med den förraforskningspropositionen behandladeutskottet ett motionsyrkande omprioriteringar för självmordsforskning(1992/93:SoU25 s. 21 f.). Utskottetkonstaterade bl.a. att det redantidigare framhållit vikten av attförebygga självmord och inte ändratuppfattning härvidlag samt att forskningom självmord redan pågick.Motionsyrkandet avstyrktes.Enligt professor , förpsykosocial miljömedicin (IPM), uppgårenhetens del av institutets totalaanslag om till cirka1 miljon kronor. vid universiteten.Forskningsrådsnämnden, som tidigarestött forskningsprogram inom IPM rörandesjälvmord, kommer att dra in detta stöd.MFR har under /95 givitdrygt tillsuicidforskningsprojekt. SFR har under1995/96 inte givit något stöd till sådanforskning, ej heller RiksbankensJubileumsfond.I budgetpropositionen 1996/97:1(utgiftsområde 9 anslag A 11) anges attdet av IPM:s årsredovisning framgår attsamtliga enheter uppvisar en högaktivitetsnivå och ett omfattandesamarbete med andra myndigheter,institutioner och organisationer.Regeringen pekar även på att institutethar en stor andel externfinansieradverksamhet. Kunskapsspridningen ärenligt regeringens mening helt central iinstitutets verksamhet och ett fortsattutvecklingsarbete bör därför bedrivasbl.a. för att bättre nå ut medkunskaperna. Regeringen vill därföranslå medel särskilt för detta ändamål.Socialstyrelsen och Folkhälsoinstitutetbildade i samarbete med Centrum försuicidforskning och prevention ettNationellt råd för självmordspreventionsom tagit fram ett nationellt programför självmordsprevention.Folkhälsoinstitutet har för avsikt attge den psykiska ohälsan ökat utrymme idet fortsatta folkhälsoarbetet, bl.a.inom ramen för en programövergripandesatsning på åtgärder som kan bidra tillatt skapa stödjande barn- ochungdomsmiljöer och att utvecklasjälvkänsla, självtillit ochsjälvförtroende (anslagsframställan s.88 f.).I MFR:s och SFR:s rapport forskning anges bl.a. attdet finns professurer ochforskartjänster i ämnet epidemiologi vidsamtliga universitetsorter, attepidemiologi finns somforskarutbildningsämne vid tremedicinska fakulteter och att detinternationella utbytet är betydande. enkät till Svensk Epidemiologiskförenings medlemmar rapporterade 143forskare huvudmannaskap för sammanlagt251 projekt. Projektens totalafinansiering uppgavs vara cirka 197miljoner kronor under budgetåret. Avforskningsrådens totala stöd om 19,9miljoner kronor belöper 3,6 miljonerkronor på MFR och påSFR. FRN ger stöd med 1,6 miljonerkronor. Genom inträde i EU harmöjligheterna att ta initiativ till EU-finansierade projekt underlättats,anförs det vidare. Flera sådana projekthar genomförts, t.ex. inom osteoporos-och allergiområdet. Epidemiologiskforskning måste enligt rapporten blibättre på att utnyttja EU-resurser, ävenom tillgången till sådana medel intelöser finansieringsproblemen annat änmarginellt.Enligt uppgift från Socialdepartementetfinns inom EU planer på att bygga uppett program angående hälsodata. Avsiktenär att samla olika typer av statistikoch göra uppgifterna jämförbara. Ärendetligger i EU-parlamentet.Socialstyrelsen har i sin fördjupadeanslagsframställning framhållit attfinansieringen av basverksamheten vidEpidemiologiskt Centrum (EpC), främstregisterenheten, behöver förstärkas.Regeringen anför i budgetpropositionen1996/97:1 (utgiftsområde 9 anslag D 1)att verksamheten vid EpC har gettpositiva resultat ochdelar uppfattning attdet är angeläget att registreringen avverksamhet inom öppen hälso- ochsjukvård kan förbättras.I SFR:s fördjupade anslagsframställningpekar rådet på en del områden där detskulle vara angeläget att kunnaförstärka forskningssatsningarna, bl.a.epidemiologisk forskning.Enligt uppgift från SFR kommer påuppdrag av fem forskningsfinansiärer,bl.a. SFR, svensk epidemiologiskforskning att utvärderas med hjälp avinternationella sakkunniga, vilkanyligen utsetts.Utskottets bedömningUtskottet ser positivt på attfolkhälsoforskning är ett av de områdensom regeringen prioriterar. Forskningpågår också på en bredsocialvetenskaplig front, bl.a. med stödfrån SFR, MFR, ochSocialstyrelsen. harför avsikt att lägga upp en databasomfattande alla legala aborter iSverige, vilken kommer att ge möjlighetatt dels undersöka orsakerna till varförkvinnor gör abort, dels effektiviseradet abortförebyggande arbetet. MotionUb8 (kd) yrkande 7 får enligt utskottetanses tillgodosedd och avstyrks därför.En ökad kunskap om hälsotillståndet iglesbygd är enligt utskottet av stortvärde. Utskottet kan i stort delamotionärernas uppfattning i denna fråga.Viss forskning där glesbygdens särskildaförhållanden på detta område belysespågår också redan. Med hänsyn bl.a.härtill och till Folkhälsoinstitutetsarbete med att initiera folkhälsoplaneri landets kommuner är enligt utskottetsmening ett tillkännagivande frånriksdagens sida inte nödvändigt. MotionSo4 (s) avstyrks således.Problemet ojämlikhet i hälsa, bl.a.mellan könen, har uppmärksammats desenaste åren och betonas särskilt ipropositionen. Forskning på områdetpågår och insatserna kommer att döma avpropositionen att utökas. Motion So294(v) yrkande 13 är därmed tillgodoseddoch avstyrks därför. Även motion So276(mp) yrkande 1 avstyrks.Folkhälsoinstitutet konstaterar i sinfördjupade anslagsframställning attkunskapen om bl.a. barns hälsa ärbristfällig men att särskilda initiativpå området kommer att tas under dekommande åren. Regeringen haruppmärksammat ojämlikheten i hälsa blandbarn och uttalar i propositionen att detär viktigt att få en klar bild av hurbarns hälsa utvecklas.Allergier och överkänslighet drabbarmånga barn och har ofta ett nära sambandmed kost och miljö. Utskottet vidhållersin inställning att forskning kringförebyggande av allergier och behandlingav allergisjuka bör prioriteras. initiativ utarbetasen plan för uppbyggnad avallergiforskning i Sverige.Motionerna So285 (c) yrkande 1 samtSo279 (mp) yrkande 1 avstyrks medhänvisning till det anförda. Även motionSo285 (c) yrkande 3 avstyrks.Det är självfallet angeläget attförebygga självmord och forskning pådetta område pågår också, bl.a. med stödfrån . Regeringen avser bl.a. attanslå medel till myndigheten för attförbättra spridningen avforskningsresultat och information.Syftet med motionen Ub8 (kd) yrkande 8får enligt utskottets mening ansestillgodosett. Motionen avstyrks därför.Bland annat SFR och harframfört att den epidemiologiskaforskningen på olika sätt bör stärkas.Även utskottet vill framhålla värdet avden epidemiologiska forskningen.Utskottet förutsätter att regeringen ochberörda myndigheter arbetar vidare meddessa frågor utan något initiativ frånriksdagen. Utskottet konstaterar vidareatt arbetet med en internationellutvärdering av den svenskaepidemiologiska forskningen harpåbörjats. Motionerna So1 (fp) och Ub5(fp) yrkande 21 avstyrks.SmittskyddsforskningMotionenI motion 1996/97:So201 av GullanLindblad m.fl. (m), vilken väckts underden allmänna motionstiden, hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omforskning rörande hiv/aids (yrkande 10).Motionärerna påpekar att forskningen ärav central betydelse för att hitta delsett vaccin mot hiv, dels rätt behandlingtill både aidssjuka och till symptomfriahivsmittade. Forskare har kommit enbra bit på väg mot målet att människorskall kunna leva med hiv utan attdrabbas av aids. Vid den nyligengenomförda årliga kundeforskare på längerapportera om framgångar för bromsandemediciner. Svenska forskare har driviten försöksverksamhet där man använt enkombination av medicinerna AZT och 3-TCoch där det visat sig att hivvirusetförsvinner från blodet under tidenpatienten tar medicinerna. Den nyaframgångsrika typen av medicin äremellertid dyrbar; en behandling med AZToch 3-TC kostar ochpatient. Problemet uppstår framför allti utvecklingsländerna i tredje världen.Den rika världens länder måsteintensifiera de senaste årens lyckadeförsök för att på så sätt så snabbt sommöjligt göra eventuella mediciner ochbehandlingsmetoder tillgängliga för dentredje världen. För att detta skall varamöjligt måste enligt motionärernaforskningen få möjligheter att utvecklasoch en prioriterad uppgift vara attsatsa pengar på hiv- och aidsforskning.PropositionenI propositionen anförs att forskninginom ämnesområdet smittskydd bör hafortsatt hög prioritet (s. 168). Deninternationella utvecklingen i fråga omsmittsamma sjukdomar kräver enligtregeringen intensiv uppmärksamhet,handlingsberedskap och åtgärder.Regeringen har beslutat attförberedelserna skall fortsätta 1999 skallkunna flytta till nyrenoverade lokalerpå KI:s område. Härvid ingår bl.a. ettnytt säkerhetslaboratorium som kommeratt kunna utgöra en nationell resurs påsmittskyddsområdet. För att det iSverige även fortsättningsvis skallkunna bedrivas kvalificerad forskningsom kräver försök på djur, framför alltom hiv/aids, kommer enligt propositionenbyggandet av ett nytt djurhus att ingå isatsningen. Regeringen ser ett starktbehov av fortsatt forsknings- ochutvecklingsverksamhet inriktad påpraktisk tillämpning av nyavetenskapliga rön.Tidigare behandling m.m.Utskottet behandlade i betänkandet1995/96:SoU7 en motion om forskningrörande hiv/aids. Utskottet konstateradeatt ett handlingsprogram för denfortsatta bekämpningen av hiv/aids harantagits av på grundval avproposition 1987/88:79 om åtgärder motaids. information, stöd tillförebyggande insatser och stöd tillmedicinsk forskning. Utskottet delademotionärernas uppfattning om vikten avforskning rörande hiv och aids ochförutsatte att regeringen ävenfortsättningsvis skulle beakta behovetav resurser för sådan forskning.Motionsyrkandet avstyrktes.I budgetpropositionen 1996/97:1(utgiftsområde 9 anslag A 3) uppges attinsatser för att förebygga hiv/aids börges fortsatt hög prioritet inom alladelar av samhället. En ökadkoncentration bör enligt regeringen sketill insatser riktade mot de grupper därriskbeteendet är som störst och där enfortsatt hög smittspridning sker. Bidragtill forskning lämnas dels från detsärskilda anslaget Insatser mot aids,dels från anslagen till SFR och tillMFR. Forskning kring hiv/aids skervidare bl.a. inom ramen förSmittskyddsinstitutet ochFolkhälsoinstitutet.Utskottets bedömningRegeringen uttalar i propositionen attforskningen inom smittskyddsområdet börha fortsatt hög prioritet. Forsknings-och utvecklingsarbetet skall bl.a.inriktas på praktisk tillämpning av nyavetenskapliga fynd. Utskottet, som delardenna inställning, ser inte någonegentlig motsättning mellan motionen ochpropositionen. Motion So201 (m) yrkande10 får i huvudsak anses tillgodosedd ochavstyrks sålunda.Forskning om tandvårdsmaterialMotionernaI motion 1996/97:So267 av () från den allmänna motionstidenbegärs tillkännagivanden av vad imotionen anförts om behov av forskningom tandvårdsmaterial och biverkningar(yrkandena 1 och 3). Motionären pekar påatt de nya typer av plast som skallersätta amalgamet i tandfyllningarorsakar allergier förtandvårdspersonalen. På en relativt korttid har ett stort antal fall av mereller mindre svåra allergiska reaktionerhos tandvårdspersonalen blivit kända. Ihärdplaster ingår kemikalier som kanvara mycket aggressiva för känsligapersoner. Besvären visar sig framförallt i form av handeksem ochsjälvsprickor som kan omöjliggörafortsatt arbete inom yrket. Regeringenbör enligt motionären ge Socialstyrelseni uppdrag att där så behövs initieraeller forcera dental forskning om bl.a.fyllnadsmaterial, allergiska och toxiskarisker och bättre skyddande material förskyddshandskar.I motion 1996/97:So278 av . (mp), vilken också väckts underden allmänna motionstiden, hemställs attriksdagen ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stöd tilltvärvetenskaplig forskning (yrkande 5).I motionen anförs att de som drabbats avohälsa på grund av tandlagningsmaterialbehöver kvalificerad hjälp och tillgångtill nya kun-skaper som bäst kan kommafram i en bred tvärvetenskapligforskningssatsning. Företrädare förodontologi, medicin, toxikologi,biokemi, allergologi, materialkunskap,m.m. måste enligt motionärerna börjaverka inom samma begreppsvärld. Ett braexempel på tvärvetenskapligt samarbeteär Metallbiologiskt centrum vidLantbruksuniversitetet i , anförsdet.I motion 1996/97:So296 av MarianneAndersson och andre vice talman (), likaså från den allmännamotionstiden, hemställs att riksdagenger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning (yrkande 9).Motionärerna påpekar att denvetenskapliga kontroversen kring amalgampågått och menar attdet nu är dags att släppa på prestigenoch lyssna på de erfarenheter ochkunskaper som finns. De forskare somvill pröva hypoteserna omhälsoeffekterna av bl.a. amalgam måstesluta förföljas och i stället gesresurser för en sådan prövning.Tidigare behandling m.m.I proposition 1993/94:163 Riktlinjer fören fortsatt kretsloppsanpassning avsamhället - åtgärder för att minskariskerna med kemikaliehanteringenuttalade regeringen att diffus spridningav kvicksilver inte hör hemma i ettkretsloppssamhälle och att användningenav amalgam inom vuxentandvården börupphöra , docksenast till år 1997.Jordbruksutskottet bereddesocialutskottet tillfälle att avgeyttrande över propositionen.Socialutskottet delade regeringensbedömning om avveckling avamalgamanvändning (1993/94:SoU2y).Jordbruksutskottet förordade sammamålsättning för avvecklingen(betänkandet 1993/94:JoU23). Riks-dagenföljde utskottet.För barn- och ungdomstandvården ärmålsättningen att amalgamanvändningenskall avvecklas fr.o.m. den 1 juli 1995.Utskottet har senast i betänkandena1993/94:SoU21, 1994/95:SoU2 och1994/95:SoU20 behandlat motionsyrkandenangående bl.a. forskning om hurtandvårdsmaterial som amalgam påverkarmänniskors hälsa. Utskottet framhöll idet förstnämnda betänkandet (s. 10)betydelsen av forskning om amalgam ochdess påverkan på människors hälsa menfann att något tillkänna-givande tillregeringen om detta inte behövdes. I deföljande betänkandena vidhöll utskottetsin tidigare inställning om behovet avdylik forskning. Samtliga motioneravstyrktes.Kemikalieinspektionen har i augusti 1996till regeringen avlämnat en rapport,Avveckling av amalgam inom tandvården,PM nr 4/96. I rapporten angesbeträffande material som används somersättning för amalgam bl.a. attanvändningen av allergiframkallandeämnen inom tandvården har ökat. Fleraundersökningar visar att deyrkesrelaterade allergierna ökat,särskilt efter 1990 då nya bondingsystemintroducerades. Problemet haruppmärksammats på olika sätt, bl.a.genom kartläggning av förekomsten avyrkesrelaterade allergier.Socialstyrelsen har enligt rapportenkonstaterat att allergier hostandvårdspersonal för kompositer är ettstörre problem än vad som hittillsuppmärksammats. Forskning och utvecklingav alternativ till amalgam pågår framförallt i , , och ,anförs det vidare. Ett projekt vidTandläkarhögskolan i har sommål att utveckla kompositer med sammaslitstyrka som amalgam. Genom val avmonomer och halten av denna kan deallergiska effekterna minskas. Vidareuppges i rapporten att helt nya meraemaljlika material och även de keramiskamaterialen är under utveckling.Enligt budgetpropositionen 1996/97:1kommer Kemikalieinspektionens rapportatt remissbehandlas.Enligt professor vidOdontologiska fakulteten, Umeåuniversitet, bedrivs omfattandeforskning kring såväl amalgam som plastsom tandfyllnadsmaterial. Sedan april1996 finns ett nationellt register iUmeå där rapporter om biverkningar avtandvårdsmaterial samlas. Cirka hälftenav rapporterna rör just skador avplaster.MFR har enligt egen uppgift budgetåret1995/96 satsat påforskning om tandmaterial ochtandimplantat.I juni 1995 uppdrog regeringen åtforskningsråden underUtbildningsdepartementet och åtForskningsrådsnämnden att föreslååtgärder som främjar tvärvetenskapligforskning. redovisadesuppdraget till regeringen som ipropositionen (s. 205 f.) anför attforskningsråden, inklusive bl.a. MFR,skall inrätta en samverkansgrupp för attbl.a. främja och stödja tvärvetenskapligforskning.Utskottets bedömningRiksdagen har ställt sig bakom kraven påen snar avveckling av amalgam-användningen inom tandvården. Utskottethar uttalat attforskning om amalgam och dess påverkanpå människors hälsa är angelägen.Utskottet har inte ändrat inställning idessa frågor. En omfattande forskningpågår också på området. Regeringen harvidare vidtagit åtgärder för att främjaoch stödja tvärvetenskaplig forskning.Motionerna So278 (mp) yrkande 5 ochSo296 (c) yrkande 9 får enligtutskottets mening anses i huvudsaktillgodosedda och avstyrks därför.Av Kemikalieinspektionens rapportframgår bl.a. att tandfyllnadsmaterialsom används som alternativ till amalgamlett till en ökande frekvens avallergiska symptom hostandvårdspersonalen. En rikstäckanderegistrering av biverkningar till följdav användningen av olikatandvårdsmaterial pågår och forskningsker redan kring allergierna. Utskottetförutsätter att berörda myndigheterbeaktar behovet av att öka kunskapen omde alternativa tandfyllnadsmaterialen.Även motion So267 (kd) yrkandena 1 och 3får enligt utskottets mening ansestillgodosedd. Motionen avstyrks därför.Reumatologisk forskningMotionernaI motion 1996/97:So2 av ()hemställs att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad prioritering avreumatologisk forskning. Enligtmotionären satsas alldeles för litepengar på denna typ av forskning. Dereumatiska sjukdomarna är en av destörsta folksjukdomarna och cirka enmiljon svenskar lider av någon form avreumatism. Trots detta går enbart ca 2 %av MFR:s forskningsanslag tillreumatologisk forskning. Forskningen harde gått kraftigt framåt. gjordes skulle, enligtmotionären, lösningen på gåtan om dereumatiska sjukdomarna kunna utinom en överskådlig framtid.I motion 1996/97:So249 av GullanLindblad och (), somväckts under den allmänna motionstiden,begärs ett tillkännagivande av vad imotionen anförts om behovet av ökadforskning inom reumatologi såväl förläkare som för paramedicinare (yrkande2).