bet · GK01UbU5 · 1996-09-26 00:00:00 — Utskottet har inte något att erinra motvad regeringen anfört om integration avförskoleverksamhet, skola ochskolbarnsomsorg. Detta innebär bl.a. attett gemensamt måldokument för denallmänna förskolan, ochskolbarnsomsorgen skall utarbetas.Vidare bör bestämmelserna isocialtjänstlagen om förskoleverksamhetoch skolbarnsomsorg föras över tillskollagen. Regeringen avser att eftererforderligt utredningsarbete återkommatill i dessa frågor.Utskottet tillstyrker regeringensförslag om att godkänt betyg i svenskasom andraspråk från skallvara ett alternativ till betyg i ämnetsvenska och utgöra grund för behörighettill gymnasieskolans nationella ochspecialutformade program. Vidare skalldet finnas möjlighet för skolorna attkunna sätta ett gemensamt betyg för NO-ämnena (fysik, kemi och biologi) och ettlikaså gemensamt betyg för SO-ämnena(geografi, historia, samhälls-kunskapoch religionskunskap) som alternativtill betyg i varje enskilt ämne.Nuvarande regler om två betyg isvenska i gymnasieskolan och dengymnasiala vuxenutbildningen tas bort.En öppnare reglering av tillämpningen avtimplanerna i gymnasieskolan införs.Kommunerna skall kunna erbjudaindividuella och specialutformadeprogram till grupper av elever. Ändraderegler för arbetsplatsförlagd utbildning(APU) införs. Lokala grenar skallfortsättningsvis bara vara avsedda förkommunens eller samverkansområdetselever. Efter särskilt beslut skallutbildningen vid en lokal gren kunnaförklaras vara riksrekryterande.Slutligen bemyndigas regeringen attavveckla Svenska AB.Till betänkandet är fogade 14reservationer. Regeringen har i proposition 1995/96:206Vissa skolfrågor m.m. föreslagit1. att antar regeringensförslag till lag om ändring i skollagen(1985:1100),2. att godkänner detregeringen föreslagit om möjligheten attutfärda blockbetyg i (avsnitt 7),3. att godkänner detregeringen föreslagit om betygsättningeni ämnet svenska (avsnitt 9),4. att bemyndigar regeringenatt avveckla Svenska Statens språk-resorAB samt att vidta de övriga åtgärder somerfordras i samband med avvecklingen avbolaget (avsnitt 14),5. att tillavvecklingskostnader för under åttonde huvudtitelnpå tilläggsbudget till statsbudgeten /96 anvisar ettreservationsanslag på (avsnitt 14).Lagförslaget återfinns som bilaga 1 tilldetta betänkande. 1995/96:Ub41 av m.fl.(c) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om lärarutbildning ochfortbildning,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om verksamhet för femåringar,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om tidsram och genomförande,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en tioårig grundskola medstart ,5. att beslutar avslåregeringens förslag till blockbetyg.1995/96:Ub42 av m.fl.(kds) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en obligatorisk tioåriggrundskola,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utveckling av den flexiblaskolstarten,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ett gemensamt måldokument förden allmänna förskolan, skolan ochskolbarnsomsorgen,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om svenska som andra språk,5. att avslår regeringensförslag att återinföra möjligheten tillblockbetyg i ,6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om förslaget omtimplanejustering.1995/96:Ub43 av m.fl. (m)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om barnomsorgens och skolansolika roller,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om målen för barnomsorg ochskola,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om skolstart vid ,4. att avslår regeringensförslag om att svenska som andraspråkskall likställas med svenska vidtillträde till gymnasieskolan i enlighetmed vad som anförts i motionen,5. att avslår regeringensförslag om att minska antalet betyg isvenska på gymnasiet i enlighet med vadsom anförts i motionen,6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om blockbetyg,7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en förbättring av denkommunala uppföljningen ochutvärderingen,8. att avslår regeringensförslag om förändrade regler för denarbetsplatsförlagda utbildningen ienlighet med vad som anförts i motionen,9. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en förändradfinansieringsform för denarbetsplatsförlagda utbildningen,10. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om lokala grenar och elevernasrätt att välja skola.1995/96:Ub44 av m.fl.(fp) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om integrationen avförskoleverksamhet, skola ochskolbarnsomsorg,2. att avslår förslaget attäven godkänt betyg i svenska som andraspråk skall ge tillträde tillgymnasieskolans nationella ochspecialutformade program,3. att avslår förslaget omatt ett sammanfattande betyg iämnesblock i skall kunna gessom alternativ till betyg i varje ämne,4. att avslår förslaget omatt endast ge ett betyg i svenska igymnasieskolan och den gymnasialavuxenutbildningen,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om timplaner i gymnasieskolan,6. att avslår förslaget omatt arbetsplatsförlagd utbildning skallkunna förekomma på de estetiska,naturvetenskapliga ochsamhällsvetenskapliga programmen.YttrandeSocialutskottets yttrande 1996/97:SoU3yåterfinns som bilaga 2 till dettabetänkande. Propositionen i korthetI propositionen tar regeringen upp enrad skilda frågor på skolområdet. En rörintegrationen avförskoleverksamhet-skola-skolbarnsomsorgi syfte att förbättra barnsförutsättningar i tidig skolålder. Dennafråga har varit föremål för flerautredningar. kom med sitt slutbetänkandeFörskola-skola (SOU 1985:22).Skolbarnsomsorgskommittén lämnade sittbetänkande Skola-skolbarnsomsorg, enhelhet (SOU 1991:54). Ibetänkandet Grunden för livslångtlärande (SOU 1994:45) har frågan om enförlängning av till tio årutretts.En annan fråga gäller behörigheten tillgymnasieskolan. Från och med hösten 1998krävs minst betyget godkänd i svenska,engelska och matematik för att börja ettnationellt program. harbeslutat (prop. 1994/95:174, bet. UbU19,rskr. 406) att svenska som andraspråkskall betraktas som ett eget ämne i allaskolformer. I konsekvens härmed föreslåsi propositionen att svenska somandraspråk skall utgöra grund förbehörighet till gymnasieskolan.Regeringen föreslår vidare att detskall finnas möjlighet för skolorna attkunna sätta betyg i ämnesblockennaturorienterande ämnen (NO), dvs.fysik, kemi och biologi respektivesamhällsorienterande ämnen (SO), dvs.geografi, historia, samhällskunskap ochreligionskunskap som alternativ tillbetyg i varje ämne.Regeringen lägger fram flera förslagtill förändringar i gymnasieskolan ochframhåller att de skall ses som delar ien kontinuerlig förändringsprocess.Nuvarande regler om två betyg i svenskai gymnasieskolan och den gymnasialavuxenutbildningen tas bort. En öppnarereglering av tillämpningen avtimplanerna föreslås införas. Kommunernaskall kunna erbjuda individuella ochspecialutformade program för grupper avelever. Samma behörighetsregler skallgälla för specialutformade program somför nationella program. Vidare föreslåsförändrade regler för arbetsplatsförlagdutbildning (APU). Lokala grenar igymnasieskolan skall fortsättningsvisbara vara avsedda för den egna kommunenseller samverkansområdets elever. Eftersärskilt beslut skall utbildningen viden lokal gren kunna förklaras varariksrekryterande.Regeringen grundar sina förslag ochbedömningar på de utvecklingsbehov somframkommit bl.a. genom Kommitténs förgymnasieskolans utveckling (dir.1994:29, resp. dir. 1994:128) förstadelbetänkande Den reformeradegymnasieskolan - hur går det? (SOU1996:1) och arbetsgruppens förkursutformad gymnasieskola rapporterCentrala frågor i utvecklingen avkursutformad gymnasieskola (Ds 1993:69),Kursutformad gymnasieskola för alla? (Ds1994:139) och Kursutformad gymnasieskola- en flexibel skola för framtiden (Ds1995:78). En arbetsgrupp inomUtbildningsdepartementet har i endepartementspromemoria, Svenska somandraspråk och betygsättningen i svenska(Ds 1995:40), lagt förslag ombetygsättningen i kärnämnet svenska.I propositionen föreslås slutligen attregeringen får bemyndigande att avvecklaSvenska och ianslutning därtill ett godkännande avriksdagen beträffande användning avanslag på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /96.Integration av förskoleverksamhet, skolaoch skolbarnsomsorgAll pedagogisk verksamhet som syftartill att fostra och stödja barn i derasutveckling bör ses som en helhet, anserregeringen. En integration avförskoleverksamhet, skola ochskolbarnsomsorg bör därför eftersträvasi syfte att uppnå högre kvalitet i dessaverksamheter. Regeringen framhåller attbarns lärande och utveckling undertidiga år är av avgörande betydelse föratt de skall få möjlighet att lyckas iskolan. Av det skälet bör förskolanspedagogiska roll stärkas somförskolepedagogiken ges utrymme också iskolan. Ett möte mellan barnomsorgensoch skolans traditioner kan enligtregeringen frigöra pedagogiskutvecklingskraft som stimulerar bådeförskola och skola och som skapar nyaformer för barns utveckling och lärande.I propositionen redovisar regeringen hurarbetet med integrationen avförskoleverksamhet, skola ochskolbarnsomsorg skall bedrivas.Som ett första steg bör ett gemensamtmåldokument utarbetas för den allmännaförskolan, ochskolbarnsomsorgen. Måldokumentet bör,utifrån en gemensam syn på utvecklingoch lärande, ta till vara de olikaverksamheternas särdrag och kvaliteter.Vidare bör tillämpliga delar avbestämmelserna i socialtjänstlagen(1980:620) om förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg inarbetas i skollagen(1985:1100).På myndighetsnivån bör Statens skolverkbli ansvarig myndighet också förtillsyn, uppföljning, utvärdering ochutveckling av förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg. Det innebär attansvaret för dessa verksamheter försöver till verket från Socialstyrelsenoch länsstyrelserna. Dock bör enligtregeringen rätten till bistånd samt detallmänna ansvaret för barn och ungdomenligt bl.a. 6 och 12 §§socialtjänstlagen alltjämt ligga kvarunder ochlänsstyrelsernas tillsynsansvar.Regeringen anmäler sin avsikt att eftererforderligt utredningsarbete återkommatill med förslag i dessafrågor.Utskottet noterar att frågor omförskoleverksamhet och skolbarnsomsorginom fr.o.m. den 1juli 1996 handläggs iUtbildningsdepartementet.Gemensamt måldokument för den allmännaförskolan, ochskolbarnsomsorgenRegeringen anser, som nämnts, att ettgemensamt måldokument för den allmännaförskolan, ochskolbarnsomsorgen bör utarbetas. Detskall bidra till en utveckling där deolika kompetenserna och traditionernasom finns i respektive verksamhetsamverkar kring den gemensamma uppgiftenatt främja barns utveckling och lärande.Därmed ökar enligt regeringenmöjligheten att höja grundskolanskvalitet. En integrerad verksamhetöppnar också möjligheter för kommunernaatt bedriva sin verksamhet på olikasätt.Frågor om barnomsorgens och skolansolika roller och målen för dessaverksamheter tas upp i motion1995/96:Ub43 (m) yrkandena 1 och 2.Motionärerna utgår från att ettgemensamt måldokument inte kommer attersätta de konkreta mål och riktlinjersom läroplanen anger för denobligatoriska skolan, utan att dethandlar om att formulera allmänna måloch riktlinjer för förskolan ochskolförberedande verksamhet samt ettgemensamt ansvar för barn i den tidigaskolåldern. En viktig aspekt i arbetet,understryker motionärerna, är denskillnad som utgörs av att grundskolansverksamhet är obligatorisk, medanbarnomsorgen är frivillig, och att det ibåda fallen finns många olika former avskolor och barnomsorg att respektera.Också i motion 1995/96:Ub44 (fp)yrkande 1 pekas på att varkenbarnomsorgen eller förskoleverksamhetenomfattas av någon pliktlag. Ettgemensamt måldokument måste därförutformas på ett sådant sätt attföräldrar som har att ta ställning tillvilken verksamhet de skall välja försitt barn inte upplever att kommunenanser vissa verksamheter som lämpligaredn andra. Motionärerna välkomnar ettsamlat ansvar för den pedagogiskaverksamheten på central nivå och attSkolverket får ansvaret för tillsyn,uppföljning, utvärdering och utvecklingockså av förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg. De framhåller att detär viktigt att noggrant följa upputvecklingen vad gälleransvarsfördelningen inom kommunerna. Ominte det direkt verksamhetsmässigaansvaret har en riktig fördelning kommerett gemensamt måldokument att bli ettdokument utan tyngd, hävdar de.I motion 1995/96:Ub42 (kds) yrkande 3anförs att deltar så gott somsamtliga sexåringar i den verksamhet somerbjuds i den allmänna förskolan. Föratt integreringen av den allmännaförskolan och skolan skall utvecklas kanett gemensamt måldokument för dessaskolformer vara en väg att gå.Måldokumentet måste dock utformas så attskollagen, som är en pliktlag, inteingriper på socialtjänstlagens område.Socialutskottet har inkommit med ettyttrande över propositionen i denna deljämte motioner. Yttrandet är fogat tilldetta betänkande som bilaga 2.Socialutskottet delar regeringensbedömning att förskoleverksamheten,skolan och skolbarnsomsorgen börintegreras i syfte att främja barnensutveckling och lärande i tidigaskolåldern. har därmedinget att erinra mot att ett gemensamtmåldokument utarbetas för dessaverksamheter och anser attmotionsyrkandena bör avstyrkas.Utbildningsutskottet noterar attregeringen beslutatom direktiv till en utredning ompedagogisk verksamhet för barn ochungdom . Enligt direktiven (dir.1996:61) skall kommittén medutgångspunkt i nuvarande måldokumentutarbeta förslag till nytt måldokumentför den pedagogiska verksamheten förbarn och ungdom i åldrarna . Detsamlade måldokumentet skall ersättaläroplanen för det obligatoriskaskolväsendet (Lpo 94) och omfatta denobligatoriska skolan, förskolans s.k.sexårsverksamhet och skolbarnsomsorgen.Det understryks i direktiven attuppdraget inte omfattar en totalomarbetning av nu gällande läroplan förgrundskolan. Läroplanens grundläggandeprinciper och utformning bör bestå.Vidare anges i direktiven attkommittén, när måldokumentet utformas,bör ta hänsyn till att det ärobligatoriskt för barn att gå i skolanmedan det är frivilligt att delta ibarnomsorgens verksamhet. De olikaverksamheternas kvaliteter och särartskall tas till vara. Det sägs också attkommittén bör utgå från att arbete i desamlade verksamheterna alltmer bedrivs iarbetslag där olika personalkategoriermed skilda pedagogiska uppgifterkompletterar varandra i det dagligaarbetet. Det påpekas att alla kommunerinte har kommit lika långt med attverksamhetsmässigt integrera förskolanför sexåringar, skolan ochskolbarnsomsorgen. Tydliga signaler omden önskvärda utvecklingen behövs i formav ett samlat måldokument.Utredningen skall bedrivas i samråd meden arbetsgrupp inom regeringskanslietsom arbetar med att se över definitioneroch föra över bestämmelserna omförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg isocialtjänstlagen till skollagen.Uppdraget skall vara slutfört ochredovisat senast den 15 februari 1997.Utskottet konstaterar att innehållet ikommittédirektiven till stor del svararmot de synpunkter på ett gemensamtmåldokument som framförts i motionerna.Någon anledning för att göraett särskilt uttalande finns därförinte. bör avslå motionerna1995/96:Ub42 yrkande 3, 1995/96:Ub43yrkandena 1 och 2 samt 1995/96:Ub44yrkande 1.Förlängd obligatorisk skolgång samtålder för skolstartFrågan om en förlängning av grundskolantill har utretts ochremissbehandlats. I betänkandet Grundenför livslångt lärande (SOU 1994:45)behandlas frågor som hänger samman medskolstart, skolplikt samt depedagogiska, organisatoriska ochekonomiska konsekvenserna av olikamodeller för skolstarten. Ipropositionen anges nu att regeringenanser det nödvändigt att ytterligarebereda frågan om en eventuellförlängning av skolplikten. Olikabedömningar har nämligen gjorts i frågaom kostnadskonsekvenserna. Dessutom ärelevkullarna just nu mycket stora.Enligt motion 1995/96:Ub41 (c) är detangeläget att en tioårig grundskola medstart införs för attverksamheten över hela landet skall blilikvärdig, med en metodik och pedagogiksom passar sexåringarna (yrkande 4). Medtanke på de storaelevkullarna föreslår motionärerna attden tioåriga skall införasfrån och med (yrkande 3).En motsatt uppfattning framförs imotion 1995/96:Ub42 (kds) yrkande 1. Detär enligt motionärerna bra att ingetobligatorium för sexåringar att börjaskolan införs . En tioårig grundskolamed obligatorisk skolstart behöver inte självklart vara rättväg att gå för att uppfylla visionernaom det livslånga lärandet för alla.Huvudfrågan för motionärerna är hurskolan skall kunna tillgodose varjeenskilt barns behov på ett bättre sätt.De anser (yrkande 2) att den positivautvecklingen på många håll mot störreflexibilitet vid skolstarten böruppmuntras och förstärkas. Att börjaskolan skall vara enmöjlighet men inte en plikt. Då kan mani planeringen utgå från det enskildabarnets behov redan från början.Skolstart bör enligtmotion 1995/96:Ub43 (m) yrkande 3införas som huvudregel. Som huvudsakligtskäl härför anförs den tydliga signalsom en sådan regel ger om vikten avpedagogiskt lärande i tidig ålder.Reglerna om skolstarten måste emellertidockså ge utrymme för flexibilitet.Avgörande för utbildningstakten under deförsta åren skall vara barnensindividuella behov. Motionärerna anseratt regeringen bör återkomma underhösten med förslag i enlighet med vad deanfört.Utskottet vill med anledning avmotionerna anföra följande.Genom beslut om flexibelskolstart (prop. 1990/91:115, bet.UbU17, rskr. 357) infördes den 1 juli1991 i 3 kap. 8 § skollagen enbestämmelse om att sexåringar skalljämställas med skolpliktiga barn i frågaom rätten att börja skolan, om barnetsvårdnadshavare begär det. Enligt enövergångsregel får hemkommunen dock framtill utgången av juni månad 1997bestämma i vilken mån sexåringar skalltas in i skolan.I 15 § socialtjänstlagen föreskrivs attbarn skall anvisas plats i förskola frånoch med höstterminen det år de . Denna del av förskolansverksamhet kallas oftasexårsverksamheten och omfattar i dagpraktiskt taget alla sexåringar. Somregeringen framhåller i propositioneninnebär omfattningen av den allmännaförskolan att i princip alla barn ochungdomar i åldrarna i realitetendeltar i en tioårig pedagogiskverksamhet. Detta förhållande är ocksåen av utgångspunkterna för arbetet ikommittén med uppdrag att ta fram ettgemensamt måldokument.Utskottet anser att regeringensfortsatta överväganden om en tioåriggrundskola bör avvaktas, liksomresultatet av det utredningsarbete somkommer att bedrivas av den nyligentillkallade kommittén. Därmed avstyrkerutskottet motionerna 1995/96:Ub41yrkandena 3 och 4, 1995/96:Ub42yrkandena 1 och 2 samt 1995/96:Ub43yrkande 3.Verksamhet för femåriga barnI motion 1995/96:Ub41 (c) yrkande 2hänvisas till att det i samtligautredningsalternativ när det gällertidpunkt för skolstart förutsätts attbarnen före skolgång skall erbjudasskolförberedande verksamhet av ihuvudsak samma slag som ges inomförskolans ram. Motionärerna, somföreslagit en tioårig grundskola medstart , anser att detär viktigt att kommunerna erbjuder någonform av femårsverksamhet för alla barn.Dock skall kommunerna inte kunna åläggasatt ha en obligatorisk verksamhet. Denskall vara frivillig också förföräldrarna som själva väljer om de villlåta sitt barn delta i verksamheten.Motionärerna vill ha etttillkännagivande till regeringen omdetta.Socialutskottet har i sitt yttrande(bilaga 2 till detta betänkande)behandlat förevarande motionsyrkande.Socialutskottet konstaterar att mångakommuner efter införandet av flexibelskolstart kommit långt i arbetet med attintegrera förskola, skola ochskolbarnsomsorg och att det harutvecklats olika typer avsexårsverksamhet. Några kommuner har medanledning av detta också utvecklat någonform av särskild förskoleverksamhet förfemåringar. ser positivtpå denna utveckling. Verksamheten bördock vara frivillig för såväl kommunensom föräldrarna. Något tillkännagivandetill regeringen behövs inte, varförmotionsyrkandet enligt socialutskottetsmening bör avstyrkas.Utbildningsutskottet har ingen annanuppfattning än socialutskottet. Detföreligger inget hinder mot att enkommun frivilligt organiserar verksamhetsärskilt för femåringar. Utskottet villdärutöver hänvisa till att regeringen idirektiven om pedagogisk verksamhet förbarn och ungdom i åldern 6-16 årförutskickat att - efter det förstasteget med ett samlat måldokument förden obligatoriska skolan,skolbarnsomsorgen och den del avförskolan som rör sexåringarna - nästasteg blir att utveckla den pedagogiskaverksamheten för de yngre barnen. Motion1995/96:Ub41 yrkande 2 bör med detanförda avslås av riksdagen.Utbildning av förskollärare ochgrundskollärareFortbildningen av lärare kommer enligtmotion 1995/96:Ub41 (c) yrkande 1 att fåen framträdande roll i en sammanhållentioårig skolgång från ålder.Fortbildningen måste överbrygga deskillnader i arbetssätt och pedagogiskamodeller som finns mellan förskola ochgrundskola. Den skall sträva efter attutveckla varje personalkategoriskompetens och ge insikter i hur dennakan tas till vara i det gemensammaarbetet. Detta bör också beaktas vidframtida utbildning av förskollärare ochgrundskollärare, betonar motionärerna.Utskottet vill återigen hänvisa tillvad som sägs i de beslutadedirektiven till kommittén för pedagogiskverksamhet för barn och ungdom i åldern6-16 år. Som tidigare nämnts börkommittén vid fullgörande av uppdragetutgå från att arbete i de samladeverksamheterna alltmer bedrivs iarbetslag där olika personalkategoriermed skilda pedagogiska uppgifterkompletterar varandra i det dagligaarbetet. Utskottet förutsätter att vadsom anförts om betydelsen avsamstämmighet mellan förskolans ochgrundskolans sätt att se på ochstimulera barnens utveckling och mötaderas behov också kommer att fågenomslag i utbildning och fortbildningav lärarpersonal. Därmed avstyrkerutskottet motion 1995/96:Ub41 yrkande 1.Blockbetyg i grundskolanRegeringen föreslår att det skall finnasmöjlighet för skolorna att kunna sättasammanfattande betyg i ämnesblocken NO,dvs. fysik, kemi och biologi, respektiveSO, dvs. geografi, historia,samhällskunskap och religionskunskap,som alternativ till betyg i varje ämne.Regeringen pekar på att grundskolansläroplan uppmuntrar ettämnesövergripande arbetssätt.Kursplanerna i biologi, fysik och kemihar gemensamma mål att sträva mot. Mångaskolor har anammat ett arbetssätt somfrämjar ämnesintegrering. Dennautveckling har stärkts av att den nyautbildningen till grundskollärare medindelningen naturorienterande ämnen (NO)respektive samhällsorienterande ämnen(SO) lägger grunden till ettämnesövergripande arbetssätt i dessaämnen. Regeringen avser att geSkolverket i uppdrag att överarbetakursplanerna i SO-ämnena, bl.a. utarbetamål att sträva efter samt att fastställabetygskriterier för ämnesblocken. Föratt markera betydelsen av ettämnesövergripande arbetssätt avsesSkolkommittén få tilläggsdirektiv attkomma med förslag inom detta område.Regeringens förslag avstyrks i fyramotioner. I motion 1995/96:Ub43 (m)yrkande 6 framhålls att det är centraltatt betygen sätts i relation tillkursplanernas mål. Kursplanerna, en förvarje ämne, innebär inte några hinderför ämnesintegration. I propositionen omden nya läroplanen framhölls attämnesgemensamma perspektiv är angelägna.Det är dock viktigt att resultatet avt.ex. temaundervisning inte medför attnågot ämne åsidosätts, ansermotionärerna. Liknande tankegångaråterfinns i de tre andra motionerna. Imotion 1995/96:Ub41 (c) yrkande 5framhålls att läroplanen uppmuntrar ettämnesövergripande arbetssätt, vilket ärpositivt. Däremot bör man enligtmotionärerna inte kunna sättasammanfattande betyg i ämnesblocken.