bet · GK01KU2 · 1996-11-21 00:00:00 — Det är vidareviktigt att utskottet om möjligt fårkännedom om andra länders inställning.Beträffande de s.k. grönböckerna tordedet ofta finnas värdefull informationatt hämta i anslutning till regeringensarbete med utformningen av den svenskahållningen till kommissionens förslag.Från utskottets utgångspunkter skulledet vara värdefullt om regeringenunderrättade utskottet om vilka åtgärdersom planeras för den svenskaberedningsfasen i form avremissförfaranden och utfrågningar m.m.och vilken tidsfrist som gäller föringivandet av de svenska synpunkterna påförslagen. Med den överblick en sådanenkel redovisning ger, skulle det varamöjligt för utskottet att i enskildafrågor av intresse begära närmareinformation dels om vilka synpunkter somunder beredningen har lämnats avorganisationer och andra berörda, delsom regeringens ställningstagande tillgrönbokens innehåll och om inriktningeni regeringens svar till kommissionen.Vidare bör information inhämtas frånSveriges EU-representation i Brysselliksom från nationella experter i olikaarbetsgrupper inom har en överenskommelsemed om enfortlöpande kontaktverksamhet i sambandmed hanteringen av olika EU-frågor.Departementet fullgör sina åtagandenenligt överenskommelsen.Trafikutskottet framhåller dock i sittyttrande att informationsflödet i EU-frågor är så omfattande att det är svårtför utskottet att bilda sig enuppfattning om vilka frågor som ärviktiga och möjliga att påverka. Härtillkommer att informationen domineras avfrågor som befinner sig i långtframskridna skeden av EU:sbeslutsprocess. Bl.a. dessaomständigheter har lett till attutskottet inte haft någon mera ingåendebehandling av frågan om prioriteringar idet EU-arbete som avser utskottetsberedningsområde. finnerdet mycket angeläget att få till stånden diskussion i frågan. För att skapaförutsättningar för diskussionen voredet värdefullt för utskottet att fåinformation från regeringen om dessstrategi för arbetet inom EU medtransport- och kommunikationsfrågor pånågot års sikt. Av informationen börframgå vilka frågor som regeringen avseratt prioritera samt regeringensbedömning av möjligheterna att få gehörinom EU för sina förslag. Utskottetskulle därvid kunna lämna synpunkter påregeringens prioriteringar.Flera fördelar synes, enligttrafikutskottet, kunna vinnas med ettsådant förfarande. Det torde sålundavara till fördel för regeringens egetarbete att veta att den vid regelbundetåterkommande tillfällen måste formuleraoch motivera arbetets inriktning ochprioriteringar. Det torde också vara avbetydelse för regeringen att veta attdess prioriteringar har stöd iutskottet. Vidare skulle partierna fåmöjlighet att på ett mer organiseratsätt än nu framföra sina synpunkter påEU-arbetet.Trafikutskottet vill vidare framhållaatt det vore värdefullt om regeringen påett tidigt stadium informerade utskottetom viktigare direktiv som skallinförlivas med svensk rätt.En arbetsmetod enligt de angivnariktlinjerna innebär också att det blirlättare för utskottet att på ett tidigtstadium särskilja viktigare frågor ochbedöma möjligheterna att via regeringenpåverka EU:s beslutsprocess. Här-igenomförbättras även möjligheterna attsamordna EU-frågor och inrikespolitiskafrågor, något som utskottet finnerangeläget. Vid regelbundet återkommandetillfällen bör regeringen också förutskottet redovisa hur den lyckas medatt inom EU få gehör för de prioriteradefrågorna.Arbetsmarknadsutskottet skriver iyttrandet att handlingar som bedöms varasärskilt intressanta delas ut tillledamöterna. Det är inte alltid heltlätt att avgöra status på en handling.Ofta finns i materialet ingen indikationpå om handlingen är av särskild vikteller inte. En allmän iakttagelse är attdokumenten är svårtillgängliga. Detsaknas t.ex. en sammanfattning avdokumentets innehåll.Som arbetsmarknadsutskottet ser detligger svårigheten i bevakningen av EU-frågorna i att det är uppenbara problemmed att få tillräcklig och adekvatinformation om vad som pågår i den mängdav arbetsgrupper som sorterar underrådet/kommissionen.Utskottet ser i och för sig enmöjlighet till förbättring avinformationen till utskottet t.ex. genomen mer kontinuerlig information frånregeringskansliets sida av de tjänstemänsom deltar i eller bevakararbetsgrupperna inom EU. Det är enligtutskottet viktigt att också utskottetsjälvt är aktivt för att hålla siginformerat om vilka ärenden som kankomma att bli aktuella hos utskottet.Utskottets övervägandenRiksdagens hantering av vill, i likhetmed vad som anfördes i propositionen omSveriges medlemskap i unionen(prop. 1994/95:19), inledningsvisframhålla att det svenska statsskicketvilar på principen om folksuveränitet,utövad genom den representativademokratin. är folkets främstaföreträdare. Den omständigheten att detfinns en kompetensfördelning mellanriksdag och regering och att regeringenalltså har vissa befogenheter på t.ex.normgivningens område förändrar intedetta. Det står fritt attt.ex. stifta lag också på det område därregeringen har eller kan ha kompetens.I och med medlemskap i harnormgivningsmakt överlämnats tillEuropeiska gemenskaperna (EG). Det ärregeringen som företräder , EG:s främsta lagstiftare.I enlighet med principerna för detsvenska statsskicket bör utövaett aktivt och reellt inflytande som gördet möjligt att på förhand påverka deståndpunkter som skall intainför förhandlingar och beslutsfattandeinom EU. Utskottet vill betona attsamverkan mellan riksdag och regeringbör ske under sådana former att svenskaintressen tillgodoses på bästa sätt.Riksdagens arbete bör, enligt utskottet,koncentreras på frågor som föremedlemskapet avgjordes av riksdagen.Demokratiutvecklingskommittén har isitt betänkande På medborgarnas villkor- en demokratisk infrastruktur (SOU1996:162) bl.a. anfört att ärfolkets främsta företrädare och därförbör ta aktiv del i alla viktigapolitiska frågor, oavsett om beslutenfattas i eller inom unionen.Utskottet delar denna uppfattning ochanser att utskottets förslag i dettabetänkande ligger i linje med dennaprincipiella hållning.Det är nödvändigt att riksdagenerhåller relevant information frånregeringen om ärendena inom EU.Utskottet föreslår därför nedan attinformationskraven på regeringen skärps.Regeringen bör underrätta omvilken ståndpunkt den intar till ettkommissionsförslag. Utskotten bör enligtutskottets uppfattning åläggas att följaarbetet inom EU.Information till om EU-frågorEnligt de bestämmelser som infördes iriksdagsordningen (RO) i samband medSveriges inträde i EU den 1 januari 1995kan utskotten påkalla information frånregeringen om EU-frågor (4 kap. 10 §).Utskotten har också, vilket framgår avyttrandena till ,utnyttjat denna möjlighet. Vidare skallregeringen fortlöpande informerariksdagen om vad som sker inom ramen församarbetet inom EU (3 kap. 6 § RO).Enligt förarbetena skall dennainformation så långt möjligt lämnas vidöppna riksdagssammanträden, dvs. ikammaren (SOU 1993:14 s. 243, SOU1994:10 s. 95-96, 1994/95:TK1 s. 10,prop. 1994/95:19 s. 537). Regeringen harlämnat information om arbetet inom EU ikammaren, liksom i ett antal skrivelsertill riksdagen.Enligt 3 kap. 6 § RO skall regeringenockså lämna en skrivelse tillriksdagen med berättelse öververksamheten i Europeiska unionen. Denförsta årliga skrivelsen avgavs i mars1996 och behandlade Europeiska unionensövergripande politiska ochinstitutionella utveckling, detekonomiska och sociala samarbetsområdet,unionens förbindelser med omvärlden samtdet inrikes och rättsliga samarbetet(skr. 1995/96:190, bet. 1995/96:UU25).Riksdagen antog nämnda bestämmelserefter förslag frånkonstitutionsutskottet (bet.1994/95:KU22). I betänkandet redogjordesför talmanskonferensens arbetsgruppsförslag (1994/95:TK1) rörandeinformation från regeringen tillriksdagen. utgickfrån att information skulle komma attöverlämnas från regeringen tillriksdagen i huvudsak enligt den avarbetsgruppen skisserade ordningen.Ordningen innebär bl.a. att samtliganya kommissionsdokument överlämnas tillriksdagens kammarkansli, som sedanvidarebefordrar dem till berörda utskottoch . Beträffande viktigareförslag från kommissionen, vitböcker ochgrönböcker skall regeringen ocksåöverlämna s.k. faktapromemorior.Utskottet anförde att med den skisseradeordningen ges goda förutsättningar förutskotten att kunna agera på ett tidigtstadium under det att en fråga behandlasinom Europeiska unionen.Konstitutionsutskottet kan nukonstatera att informationsflödet frånregeringen till när det gällerEU-frågor i huvudsak fungerar enligt deriktlinjer som angavs i förarbetena. Detfinns dock utrymme för en delförbättringar.Som flera utskott påpekar i yttrandenatill ärinformationsflödet svåröverskådligt.Enligt konstitutionsutskottetsuppfattning bör regeringen tydligare äni dag ange vilka förslag och dokumentfrån EU:s institutioner som är särskiltviktiga ur svensk synpunkt.Som påpekades i talmanskonferensensförslag (1994/95:TK1) bör informationentill utskotten bl.a. avse kommissionensarbete med frågor som senare skallföreläggas ministerrådet. Det är viktigtatt redan underberedningsfasen i kommissionen fårtillfälle att dels informera sig om,dels påverka det pågående arbetet.Utskottet anser att pålämpligt sätt bör underrättas omregeringens huvudsakliga, preliminärainställning till ett nytt ochbetydelsefullt kommissionsförslag. Ivissa fall kan det vara motiverat attett samråd sker med det berördautskottet innan regeringen tarställning. påpekar skulleen sådan ordning kunna underlätta denfortsatta behandlingen i utskottet ochbör inte medföra några problem förregeringen. Det är en angelägen uppgiftför regeringen att styra och övervaka desvenska representanternas medverkanunder beredningsarbetet i rådetsarbetsgrupper. Det innebär attregeringen på ett tidigt stadium behöverta ställning till kommissionsförslagen.Enligt cirkulär 3 Riktlinjer förden gemensamma beredningen av svenskaståndpunkter och instruktioner i EU-frågor , ansvarar varje departement inomsitt sakområde för att en gemensamtberedd, svensk ståndpunkt beträffandeförslag och initiativ från kommissionentas fram på ett så tidigt stadium sommöjligt. Ett mål bör enligt promemoriankunna vara att en sådan ståndpunkt ärklar senast efter det attkommissionen officiellt har överlämnatförslaget till medlemsländerna iEuropeiska unionens råd. Förslagetskaraktär och innehåll,beredningsprocessen inom EU m.m. avgördock ytterst kraven på när en fastställdståndpunkt måste vara klar.Regeringens ställningstagande bör,enligt utskottet, meddelas i enfaktapromemoria eller i en annanhandling eller lämnas muntligt vid ettutskottssammanträde. Vidare börregeringen hålla informerad omviktiga vägval, när inställningkan behöva ändras, underberedningsarbetets gång inom Europeiskaunionen. Det kan t.ex. gällaförändringar som aktualiseras avöverläggningarna i ministerrådetsarbetsgrupper eller avEuropaparlamentets ställningstaganden.De närmare formerna för regeringenssamråd med utskotten får utvecklas idialog mellan berört utskott och berörtdepartement. Som lagutskottet påpekar isitt yttrande vore det värdefullt medinformation om vilka åtgärder somplaneras för den svenska beredningsfaseni form av remissförfaranden ochutfrågningar m.m. och vilken tidsfristsom gäller för ingivandet av de svenskasynpunkterna på förslaget. I enlighetmed vad som framkommit i yttrandena tillkonstitutionsutskottet börfaktapromemoriorna göras merproblemorienterade än . Det gällersärskilt redogörelserna för hur svenskaförhållanden påverkas. Vidare börfaktapromemoriorna göras mer enhetliga.Utskottet vill understryka vikten av attde ökade krav på promemoriorna somställts ovan uppfylls. Liksom börregeringskansliet lämna faktapromemorioroch kommissionsdokument tillkammarkansliet. Enligt utskottetsuppfattning bör faktapromemoriorna genomkammarkansliets försorg delges samtligariksdagsledamöter. Kommissionsdokumentenbör som vidarebefordras tillberörda utskott och EU-nämnden.Utskottet vill i detta sammanhangerinra om att det inte finns någonprincipiell skillnad när det gällerönskvärdheten av offentlighet och öppendiskussion mellan normgivningsprocesseni EG och den i . På samma sättsom den svenska lagstiftningsprocessenkan följas via offentliga utredningarsom publiceras i ,propositioner och utskottsbetänkandensom ingår i riksdagstrycket börnormgivningsprocessen i EG kunna följasav alla intresserade. Även dokument somberör övriga delar av samarbetet inomEuropeiska unionen har ett allmäntintresse. Faktapromemoriorna kan härspela en viktig roll. Det bör åliggaregeringen att se till attfaktapromemoriorna blir lättillgängligaför en bred allmänhet. Detta kan t.ex.ske genom att en särskild officiellserie för dessa promemorior inrättas.Vad utskottet här anfört om publiceringav faktapromemoriorna bör somsin mening ger regeringen till känna.Konstitutionsutskottet delaruppfattningen, som kommer till uttryck iett par utskotts yttranden, att det kanvara värdefullt för ett utskott att fåinformation från regeringen om dessstrategi för arbetet i EU inomutskottets område på . Avinformationen bör framgå vilka frågorsom regeringen avser att prioritera samtregeringens bedömning av möjligheternaatt få gehör inom EU för sina förslag.Informationen kan lämnas muntligen vidutskottssammanträden men också genomt.ex. skrivelser till förvilka det råder motionsrätt. Regeringenfår i de enskilda fallen avgöra vad somär lämpligt.Detta är ett exempel på hur riksdagenkan få mer information och utövainflytande på regeringens arbete inomEU. Med ett fungerandeinformationssystem kan bådebevaka ärenden medan de behandlas i EU:sbeslutsprocess och när de ska avgöras påett ministerrådsmöte.Utskottet anser att det är så viktigtatt och utskotten erhållerinformation om aktuella frågor inom EUatt utskottet föreslår att regeringensinformationsskyldighet ytterligareregleras i riksdagsordningen. Dettainnebär att de riktlinjer förregeringens information till riksdagensom angavs i betänkande 1994/95:KU22ligger fast men kompletteras med vad somhär anförts. Regeringen bör tydligare änidag redovisa vilka förslag inom EU somregeringen bedömer som betydelsefulla.Vidare bör den ståndpunkt regeringenintar till aktuella förslag delgesriksdagen. bör ges tillfälleatt lämna synpunkter på förslaget och påregeringens ståndpunkt. Bestämmelsen in som en ny bestämmelse iriksdagsordningen. (Se 10 kap. 2 §författningskommentaren s. )Utskottens rollVid behandlingen av frågan om samverkanmellan riksdag och regering medanledning av medlemskapet i EU (bet.1994/95:KU22), anfördekonstitutionsutskottet att utskottensviktiga ställning i vårt parlamentariskasystem innebär att dessa, normalt sett,bör ha befattning med EU-processernafram till dess att de som formligaärenden skall behandlas i ministerrådet.Konstitutionsutskottet vill på nyttunderstryka utskottens viktigaställning. Det är nödvändigt attutskotten följer de frågor inomrespektive ämnesområde som i och medSveriges medlemskap i unioneninte längre avgörs i . Även ifrågor som ligger inom de ickeöverstatliga delarna av EU är detnaturligt och önskvärt att utskotten äraktiva.Utskotten kan följa arbetet inom EUdels genom att ta del av dokument,framför allt kommissionens grön- ochvitböcker samt förslag, dels genom atterhålla muntlig information frånföreträdare för regeringen,, myndigheterna ochSveriges EU-representation i . Avstor betydelse för utskottens arbete ärkommissionens arbetsplaner ochordförandeskapets handlingsplaner.Information kan också erhållas vidsammanträffanden med företrädare förEU:s institutioner. Utskottskansliernaförutsätts spela en aktiv roll iinformationsinhämtandet. För denoffentliga debattens skull är detvnskvärt att utskotten i särskiltviktiga frågor anordnar öppnautfrågningar.För att markera vikten av att utskottenengagerar sig i EU-frågor föreslårutskottet att utskottens skyldighet attfölja arbetet inom EU regleras iriksdagsordningen. (Se 10 kap. 3 §författningskommentaren s. 39).Förutom att lägga förslag omtillkännagivanden till regeringen ikammaren har utskotten möjlighetatt direkt påverka regeringen i EU-ärenden vid t.ex. informella samråd iutskotten. Utskottet har underberedningen av detta betänkande ävenbehandlat frågan om ökade möjligheterför utskotten att påverka regeringen närden bereder EU-ärenden. Utskottet hardärvid diskuterat möjligheten förutskott att t.ex. lämna skriftligauttalanden till regeringen. Utskottettar dock inte upp frågan i dettasammanhang utan avser att fortsätta attutreda frågan.EU-informationUtskottet har ovan föreslagit attregeringens faktapromemorior skall görasmer lättillgängliga samt att de skalldelas till samtligaledamöter. Utskottet vill i dettasammanhang också ta upp frågan omallmänhetens tillgång till annaninformation om de förslag som beredsinom Europeiska unionens institutioner.Enligt utskottet finns det ingenprincipiell skillnad i önskvärdheten avoffentlighet och öppen diskussion närdet gäller normgivningsprocessen i EG(den överstatliga delen av unionen) ochi . Som folkets främstaföreträdare har här ettsärskilt ansvar. Utskottet föreslårdärför att ger Riksdagensförvaltningskontor i uppdrag att närmareutreda roll och ansvar förtillgången på fullgod information om denlöpande normgivningsprocessen inom EG(den överstatliga delen av unionen).Förvaltningskontoret bör utreda vilkakanaler som finns för information ombeslutsfattandet inom EU:s institutioneroch hur dessa skall kunna kompletteras.En utgångspunkt för utredningsarbetetbör vara att möjlighet tilldirektbevakning av EU:s institutionerbör finnas.Utskottet vill erinra om att tidningenFrån Riksdag & Departement bevakarden nationella lagstiftningskedjan.Förvaltningskontoret bör i dettasammanhang undersöka möjligheten atttidningens uppdrag vidgas till attomfatta även den normgivning sombeslutas inom EG. Möjligheten attkoordinera verksamheten med riksdagensEU-upplysning bör också beaktas. Ävenandra länders lösningar bör studeras.Relationerna mellan utskotten och EU-nämndenBakgrundNär det gäller kompetens iförhållande till bl.a. utskottenpoängterade (bet.1994/95:KU22) att områdeavser samrådsfrågorna och att någonförändring av utskottens ställning,uppgifter och befogenheter inteföranleds av inrättandet av EU-nämnden.I frågan om hur utskottens kunskaperoch synpunkter skulle komma EU-nämndentill godo vid samrådet anfördekonstitutionsutskottet att det ärnödvändigt att utskottens kunskaper ochsynpunkter tas till vara isamrådsförfarandet. Det är, anfördeutskottet, en fråga om en ömsesidigprocess mellan utskotten och nämnden.Enligt bordeutskotten givetvis kunna överlämnaformella yttranden till bådepå nämndens begäran och på egetinitiativ, men andra vägar kunde oftavara nog så ändamålsenliga, anfördesdet. I fråga om yttranden från utskottettill råder den svårighetenatt det inte finns något ärende ellerdirekt förslag att knyta yttrandet till.Det viktiga är, anfördekonstitutionsutskottet, att utskottensledamöter och tjänstemän håller sig välinformerade i fråga om vad som händer påderas område inom EU och att EU-nämndensledamöter och tjänstemän också ser detsom viktigt att påminna om väntadeärenden och dagordningar inom EU. Dessasamrådsformer får dock, anfördekonstitutionsutskottet, inte innebäraatt samverkan, i avsaknad av en aktivreglering i riksdagsordningen, skall skeblott på nämndens villkor. Utskottensviktiga ställning i vårt parlamentariskasystem innebär att dessa normalt settbör ha befattning med EU-processernafram till dess att de som formligaärenden skall behandlas i ministerrådet.EU-nämnden borde också, anfördekonstitutionsutskottet, ha kunskaper omriksdagens ställningstaganden ochutskottens ståndpunkter inför det attregeringen rådgör med nämnden.Konstitutionsutskottet ville dock inteförorda att formerna för samråd ochinformationsutbyte mellan nämnden ochutskotten skulle regleras.Erfarenheterna borde i stället avvaktasoch om det, , skulle visasig att samspelet mellan utskotten ochnämnden inte speglar dennakonstitutionsutskottets mening omömsesidighet avsåg utskottet att iriksdagen väcka förslag om en regleringi riksdagsordningen om nämndensskyldighet att samråda med det utskotttill vars ämnesområde en fråga som skallbehandlas i hör.YttrandenaGenerellt framhålls i yttrandena attgränsdragningen mellan utskott och inte har vållat några storaproblem. Kontakterna mellan utskott ochEU-nämnd bör enligt de flesta utskottske inom partigrupperna. Så gott somsamtliga utskott avvisar tanken på enreglering i riksdagsordningen avförhållandet utskott - ser det som sin viktigasteuppgift att samråda med regeringen ifrågor som skall behandlas påförestående ministerrådsmöten och ocksåbeträffande vissa övergripandeförhandlingsfrågor såsom spörsmål isamband med regeringskonferens.Samtidigt är det en angelägen uppgiftför utskotten att bevaka EU-frågornaunder den beredningsprocess iEuropaparlamentet och ministerrådetsarbetsgrupper som föregår rådetsställningstaganden. Endast genom ettsamspel mellan utskottsbehandling samtinformation och samråd i kanett tillfredsställande inflytande förriksdagen åstadkommas.Huvudregeln bör alltså vara att nämndensvarar för samråden införministerrådsmötena och utskotten förbevakningen av frågorna dessförinnan.Att både utskotten och äraktiva på samrådsstadiet innebär iallmänhet en onödig dubblering och kanmedverka till att inställningblir oklar. har dock intekunnat finna att den nuvarandeavsaknaden av regler om utskottens ochnämndens kompetens har medfört någraoklarheter om kompetensgränserna.Med hänsyn till vikten av flexibilitetkan nämnden inte finna det önskvärt attdet dras några formella gränser mellanutskottens och befattningmed EU-frågorna. Även om utskottensfrämsta uppgift är att bevaka EU-frågorna i början av beslutsprocessenmåste det också finnas utrymme förutskotten att anlägga synpunkter underslutfasen. Detta gäller inte minst närdet under EU:s beslutsprocess framlagtsförslag till ändrade lösningar. Närsådana fall inträffat i nämnden harnämnden uppmanat det ansvarigastatsrådet att också höra berörtutskott.Enligt nämndens uppfattning är detangeläget att utskotten fortlöpandehålls underrättade om de frågor som äraktuella för behandling i ministerrådetoch att de också informeras om utgångeni frågorna. Mot den bakgrunden tillämpasvid kansliet den rutinen att kallelseroch föredragningslistor till nämndenssammanträden jämte de aktuelladagordningarna för kommande rådsmötensänds till samtliga utskottskanslichefer i omedelbar anslutning tillatt handlingarna till sammanträdet delasut till nämndens ledamöter.Behovet av flexibilitet gör sig ocksågällande beträffande samordningen medutskottens synpunkter och därtillanknytande spörsmål. Enligt nämndensuppfattning bör därför en formaliseringav samspelet mellan utskotten ochnämnden undvikas. Kontakterna mellanutskotten och nämnden bör ske på detpartipolitiska planet när det gällerfrågan både om hur utskottssynpunkterskall komma nämnden till del och omnämnden skall underrätta utskotten omavvikande bedömningar. Liksombeträffande utskottens behandling iövrigt av EU-frågorna måste emellertidutskotten själva få bestämmaarbetsformerna.Finansutskottet menar attställningstagandet i EU-nämndenunderlättas om frågorna harbehandlats i respektive fackutskott.Utskottet ser inte något behov attformalisera samarbetet med EU-nämndengenom skrivelser eller yttranden.Samarbetet mellan ochfinansutskottet bör i huvudsak ske viapartigrupperna och kanslierna.Samarbetet har fungerat väl ochunderlättas av att finansutskottet ärväl representerat i erinrar om att EU-nämndenvid ett tillfälle tagitinitiativ till att regeringen lämnatviss särskild information tillutskottet. Initiativet ledde till attjustitieministern inför utskottet vidett sammanträde den 21 november 1995informerade om arbetet med ett utkasttill en konvention om rättskipning ochverkställighet i domar i mål omäktenskapsskillnad (BrysselkonventionII). Informationen lämnades införministerrådsmötet i inrikes ochrättsliga frågor den 23 och 24 november1995.Några direkta oklarheter omkompetensgränserna mellan utskottet ochEU-nämnden har enligt lagutskottet inteuppkommit.