bet · GK01KrU1 · 1996-12-03 00:00:00 — 3 avsnitt 6.5)3.5.1 Förslagsrätt till styrelser (prop.3 avsnitt 6.5.1)har fyra handläggandeorgan, nämligen styrelsen för Sverigesbildkonstnärsfond samt arbetsgruppen förupphovsmän på musik-området,arbetsgruppen för musiker och sångareoch arbetsgruppen för scen- ochfilmkonstnärer. Regeringen utserstyrelseledamöter i nämnden och de fyrahandläggande organen, däriblandBildkonstnärsfonden. Regeringen anmäldei budgetproposition sin avsiktatt överlåta åt nämnden att ordna sininre organisation och utse ledamöter isina handläggande organ. Mot detta hadeutskottet inte något att invända. förslag gav som sinmening regeringen till känna att fråganom huruvida konstnärerna skulle gesinflytande genom förslagsrätt vidregeringens tillsättning avKonstnärsnämndens styrelse bordeövervägas ytterligare. Regeringen bordedärför se över reglerna om hur nämndensstyrelse utses och - om resultaten såföranleder - återkomma till ifrågan (bet. 1994/95:KrU21, rskr.1994/95:285).I kulturpropositionen redogörregeringen för sin avsikt att även ifortsättningen utse styrelsen förBildkonstnärsfonden. Vidare avserregeringen att ge konstnärernaförslagsrätt till styrelserna för bådeKonstnärsnämnden ochBildkonstnärsfonden. Konstnärliga ochlitterära yrkesutövares samarbetsnämnd(KLYS) skall få förslagsrätt beträffandefem ledamöter i Konstnärs-nämndensstyrelse. () skall få förslagsrätt beträffandetre av ledamöterna iBildkonstnärsfondens styrelse, SverigesKonsthantverkare och Industriformgivare() beträffande två ledamöter, beträffande en ledamot ochSvenska Fotografernas Förbundbeträffande en ledamot. De nyaföreskrifterna avses börja gälla den 1januari 1998.I två motioner tas frågan omorganisationernas förslagsrätt upp.Enligt motion Kr17 (fp) yrkande 4 börKonstnärsnämndens ochBildkonstnärsfondens styrelsertillsättas av regeringen utannomineringar från annat håll.Motionärerna anser att det är av störstavikt att regeringen inhämtar synpunkterfrån organisationerna men atttillsättningen skall ske utannomineringar och att styrelseledamöterskall kunna hämtas både bland dem som ärorganiserade i någon förening och blanddem som valt att stå utanförorganisationerna.Regeringen bör enligt motion Kr283 (c)utse opartiska styrelser förKonstnärsnämnden (yrkande 25) ochBildkonstnärsfonden (yrkande 26).Motionärerna anför att Konstnärsnämndenhar begärt att få en styrelse som äroberoende av konstnärsorganisationerna.Motionärerna anser att om vissaorganisationer får förslagsrätt innebärdetta ett olyckligt korporativt inslag ide båda styrelserna.Utskottet delar regeringens uppfattningoch har således inget att erinra mot attregeringen utser fem ledamöter iKonstnärsnämndens styrelse efter förslagav KLYS och sju ledamöter iBildkonstnärsfonden efter förslag av KRO(tre ledamöter), SvenskaKonsthantverkare och Industriformgivare(två ledamöter), Svenska Tecknare (enledamot) och (en ledamot). Utskottet utgårsjälvfallet från att organisationerna,utifrån sina kunskaper om konstnärerna,låter kompetensen vara en helt avgörandefaktor vid nomineringarna. Det stårgivetvis regeringen fritt att, när denutser styrelserna, göra en självständigbedömning av de nominerade. Utskottetförutsätter också att regeringen, närden utser styrelserna, tar till vara denkunskap och kompetens som finns hoskonstnärer och andra även utanför denominerande organisationerna. Motbakgrund av det anförda avstyrkerutskottet de tre aktuellamotionsyrkandena.3.5.2 Inrättande av ett internationelltateljécentrum (prop. 3 avsnitt 6.5.2)har till uppgift attbesluta om statliga bidrag ochersättningar till konstnärer, i den måndetta inte ankommer på någon annan, ochi övrigt fullgöra de uppgifter somföljer av särskilda föreskrifter.Nämnden skall hålla sig underrättad omkonstnärernas ekonomiska och socialaförhållanden (SFS 1998:831).I kulturpropositionen föreslåsriksdagen godkänna att Konstnärsnämndenfår ett utökat uppdrag när det gällerdet internationella konstnärsutbytet.Konstnärsnämnden har tagit initiativtill inrättandet av ett internationelltateljécentrum, International Artists´Studio Program in (IASPIS).Verksamheten startar hösten 1996.Utskottet delar regeringens uppfattningatt etableringen av IASPIS är väl ägnadatt vitalisera det internationellautbytet på bildkonstområdet. Utskottettillstyrker att Konstnärsnämndensuppdrag utökas på det sätt som förordasi kulturpropositionen. Till frågan ommedel för verksamheten återkommerutskottet i det följande (avsnitt 20).3.6 Länskonstnärer (prop. 3 avsnitt 6.6)Regeringen föreslår attförsöksverksamheten med länskonstnärer isju län, mestadels inom dansen,skall permanentas och utökas till flerakonstområden och till alla län. Syftetmed försöksverksamheten har varit atthöja kvaliteten inom amatörkulturen ochatt ge konstnärer enutvecklingsmöjlighet genom att arbetasom pedagoger och inspiratörer. I denfortsatta verksamheten skall denpedagogiska delen av arbetetföreträdesvis inriktas mot barn ochungdom i skolor och på fritidsgårdarsamt amatörorganisationer ochföreningsliv. Verksamheten bör ha somövergripande mål att utveckla kontaktenmellan konstnärer, beslutsfattare,organisationer m.m. Särskiltbetydelsefull är uppbyggnaden avkontaktnät för konstområden med svagtutvecklade regionala strukturer, t.ex.dansområdet och bild- ochformkonstområdet. Medel för verksamhetenberäknas i budgetpropositionen.Utskottet behandlar frågan ommedelsberäkning senare i dettabetänkande (avsnitt 17.1). Frågan om ettreformerat system för stöd till regionalkulturverksamhet - inklusive stöd tilllänskonstnärer - behandlas i detföljande (avsnitt 4.1).Förslaget om länskonstnärer avvisas imotion Kr260 (m) yrkande 2 i denna del.I motion Kr20 (v) yrkande 6 anförs attlänskonstnärerna främst bör vara enresurs för amatörkulturen.Utskottet anser att det är värdefulltom verksamheten med länskonstnärer kanspridas i landet. Människors intresseför och delaktighet i kulturen grundasofta på att de har möjlighet att självavara aktiva inom skapande verksamhet.Länskonstnärerna har en viktig uppgift iarbetet med att utveckla amatörkulturenoch i arbetet med barn och ungdom. Genomden inriktning på arbetet som anges ipropositionen bör önskemålen i motionKr20 (v) kunna bli tillgodosedda, varförnågot särskilt uttalande med anledningav motionsyrkandet inte är påkallat. Medhänvisning till det anförda föreslårutskottet att avslårmotionerna Kr20 (v) yrkande 6 och Kr260(m) yrkande 2 i denna del och godkännerdet som regeringen förordar ominrättandet av ett statligt stöd förverksamhet med länskonstnärer.4 Reformerat system för stöd tillregional kulturverksamhet m.m. (prop. 3avsnitt 18)4.1 Reformerat system för stöd tillregional kulturverksamhet (prop. 3avsnitt 18)Statliga medel till regionalakulturinstitutioner (teater-, dans- ochmusikinstitutioner, museer samtlänsbibliotek) fördelas enligt dets.k. Härutöverbetalas särskilda bidrag tilllånecentraler och depåbibliotek samttill en invandrarlånecentral.Grundbeloppssystemet förutsätter attlandsting eller kommun bidrar tillverksamheten. Grundbeloppssystemet ärett schablonsystem beräknat medutgångspunkt i institutionernaspersonalkostnader. Beräkningen av ettgrundbelopp baseras på en tänkt kostnadför en persons anställning under ett år.Det statliga bidraget, det s.k.grundbidraget, utgörs av (högreandel för bidragsberättigadeinstitutioner) av grundbeloppet.Grundbeloppen har justerats iefterhand med hänsyn till den faktiskalönekostnadsutvecklingen inom detstatliga området.Trots en ökning av antalet beviljadegrundbelopp har en stor del avinstitutionernas utbyggnad finansieratsav huvudmännen utan att statligt stödbetalats. Antalet beviljade grundbeloppunderstiger därför det sammanlagdaantalet anställda vid institutionernauttryckt i årsverken.Riksdagen beslutar om det totalaantalet grundbelopp till respektiveområde. Regeringen beslutar om vilkainstitutioner inom varje område somskall vara bidragsberättigade. Statenskulturråd fördelar grundbeloppenmellan de bidragsberättigadeinstitutionerna.Teaterutredningen föreslog i sittbetänkande (SOU 1994:52 s. 237) att denstatliga teaterpolitiken under denärmaste åren borde inriktas bl.a. motatt kraftigt öka andelen rörligabidragsmedel för att stimulerakonstnärlig förnyelse ochkostnadseffektivitet och öka samverkaninom teaterområdet. (SOU 1994:51 s. 161)borde ytterligare stöd till de regionalamuseerna ta formen av rörligagrundbelopp inriktade på specifikaändamål. Syftet skulle vara attstimulera, decentralisera och stödjauppgifter som bedöms vara angelägnautifrån olika nationella perspektiv.Kulturutredningen har i sin analys avgrundbeloppssystemet framhållit attsystemet har kritiserats därför att detlett till en alltför stor fokusering påfast anställd personal. Diskussionerkring utvecklingsidéer ochutvecklingsbehov har kommit i andrahand. Systemet har inte heller getttillräcklig stimulans till turnerandeeller målgruppsinriktat arbete ochkonstnärlig och annan förnyelse förinstitutionerna. Regeringen delar idenna del analys avbristerna i grundbeloppssystemet.Regeringen föreslår att ett nyttstatligt bidragssystem för regionalkulturverksamhet skall införas den 1januari 1997. Bidraget skall fördelas ilika stora enheter, benämndastödenheter. En förutsättning för bidragskall vara att verksamheten även stödsav kommun eller landsting. Mottagare avbidrag skall även uppfylla vissafastställda mål för verksamheten ochredovisa resultatet av den.Bidrag föreslås få ges till regionalateater-, dans- och musikinstitutioner,regionala museer, länsbibliotek,länskonstnärer samt regionalaresurscentrum för film och video. Närdet gäller det statliga bidraget tilllänsmusiken kommer regeringen attöverlägga med om attinförliva även detta bidrag i systemet.Regeringen föreslår att den nuvarandekopplingen mellan bidrag ochpersonalstorlek skall upphöra. I ställetskall en bedömning av det statligabidragsbehovet för respektiveinstitution ske utifrån verksamheten idess helhet, dock inte lokalkostnader.Det föreslås att regeringen skall fåbesluta om en stödenhets storlek.Regeringen anmäler att den avser attbesluta att en stödenhet fr.o.m. den 1januari 1997 skall vara 100 000 kr.Bidragen kommer att fr.o.m. år 1998räknas upp med lönekostnadsindex påsamma sätt som gäller inomstatsförvaltningen.Det föreslagna systemet avses i högregrad än stimulera till enintensifiering av arbetet inomkulturpolitiskt angelägna områden.Tydliga villkor skall ställas på t.ex.ökad turnéverksamhet, arbete för att nånya pu-blikgrupper, samarbete överkonstområdesgränserna eller ökatsamarbete mellan professionella ochamatörer. De anslagsbeviljande organenskall närmare ange villkoren utifrån deriktlinjer som fastställts avregeringen. Liksom bör detankomma på regeringen att fatta beslutom vilka institutioner som skall varastödberättigade. Antalet stödenheter perinstitution till regionala och lokalateater-, dans- och musikinstitutionersom omfattas av systemet, regionalamuseer samt länsbibliotek skallfastställas av utifrånde kriterier som regeringen anger.Statens kulturråd har även att fördelastöd till länskonstnärer. Filminstitutetbör få motsvarande uppgift beträffanderegionala resurscentrum för film ochvideo.Kulturutredningen föreslog att en vissandel, förslagsvis , av anslagettill regionala kulturinstitutioner skallvara rörlig mellan olika institutioneroch verksamhetsår. Regeringen delarutredningens uppfattning att möjlighetertill riktade, tidsbegränsade insatserinom kulturpolitiskt angelägna områdenmåste finnas. Regeringen anser dock attden av föreslagnarörliga andelen är för hög.Ett system med riktade bidrag innebäratt de medel som avdelas för sådanabidrag inom ett område skall förastillbaka till detta område. Medel förriktade insatser skall kunna fördelastill verksamheter som berör fler än eninstitution.För de teater-, dans- ochmusikinstitutioner som fr.o.m. år 1997omfattas av det nya bidragssystemet medstödenheter, beräknar regeringen att 2 %av det totala stödet skall avse riktade,högst treåriga insatser och att denna andelskall vara och år 1999.Dessa riktade insatser skall i förstahand gälla arbete för att nå nyapublikgrupper, turnéverksamhet inomlänet och över länsgränserna, samarbeteöver konstområdesgränserna samtsamverkan mellan professionella ochamatörer. Länsmusikinstitutionerna skallinte omfattas av systemet under åren1997-1999.Även när det gäller de regionalamuseerna föreslår regeringen att avmedlen skall användas förriktade insatser och att denna andelskall öka till och till . Insatserna bör i första handgälla arbete för nya publikgrupper samtgranskningar av museernas samlingar medutgångspunkt i teman som klass, kön,kulturell bakgrund och generation.Systemet med en indelning avrespektive anslag i en del förlångsiktigt stöd och en del för riktade,tidsbegränsade insatser av det slag somföreslås i kulturpropositionen, skallinte omfatta länsbibliotek,länskonstnärer eller regionalaresurscentrum för film och video.I motion Kr260 (m) yrkande 2 i dennadel avvisas regeringens förslag attstatligt stöd skall utgå tilllänskonstnärer.I sex andra motioner tas upp frågor somhuvudsakligen rör det föreslagnasystemet med riktade bidrag.I motion Kr17 (fp) hemställs attinstitutionerna skall stimuleras attfritt söka riktade bidrag för projektsom innebär kulturell förnyelse.Regeringen bör inte ange begränsande ochstyrande kriterier för de riktadebidragen (yrkande 3). Motionärerna tar isammanhanget också upp frågan omprinciperna för den långsiktigafinansieringen av institutionsteatrarna,vari innefattas nationalscenerna Operanoch Dramatiska teatern samt de regionalaoch lokala teatrar som får statligtstöd. Motionärerna framhåller att detofta fordrar förberedelser föratt sätta upp en opera eller en störrepjäs. En konstnärlig linje måste kunnafullföljas för att gefull utdelning. Kostnadsutvecklingen förteatrarna har varit snabbare än förandra kulturinstitutioner. Man måste avbl.a. dessa skäl komma bort frånosäkerheten om de ekonomiska villkorenoch komma fram till etttillfredsställande system för denlångsiktiga finansieringen avverksamheten vid dessateaterinstitutioner. En utredning bördärför tillsättas för att se över dessafrågor (yrkande 10). Slutligen ansermotionärerna att det nya stödsystemetinte bör få fullt genomslag omedelbartutan att institutionernas anslagsnivåtills vidare bör få vara oförändrad(yrkande 11).I tre av motionerna, Kr23 (c), Kr25 (s)yrkande 1 och Kr240 (m) yrkande 1, tasupp frågor som rör länsmuseerna ochsystemet med riktade bidrag. Enligt detvå förstnämnda motionerna börlänsmuseerna undantas från detföreslagna systemet. Museerna har enmycket mångfacetterad verksamhet och högandel fasta kostnader, varför systemetmed riktade bidrag till viss verksamhetskulle kunna drabba museerna hårt. Ävenom ett museum skulle få del av deriktade bidragen skulle den verksamhetmedlen kan användas till vara styrd avstatliga bidragskriterier och på så sättta bort en väsentlig del av museernashittillsvarande fria medel tillutställningar och annat publikarbete.Till detta kommer att de regionalamuseerna är beroende av och samarbetarmed många olika samarbetspartner i detomgivande samhället, vilket även dettaminskar möjligheterna att arbeta enligtav staten uppställda krav på riktadeinsatser. I motion Kr240 (m) anförs attom det skall finnas riktade bidrag skallde lämnas utöver det nuvarande ordinarieanslaget.I motion Kr283 (c) anförs att deriktade bidragen bör fördelas avregionerna och inte av i delän som kommer att ingå iförsöksverksamheten med ändrad regionalansvarsfördelning (yrkande 10).Väsentliga delar av de föreslagnariktade bidragen bör enligt motion Kr12(s) lämnas till och Malmösorkester-, teater- ochmusikteaterinstitutioner.Utskottet tillstyrker att dethittillsvarande grundbeloppssystemet förstatligt bidrag till regionalainstitutioner fr.o.m. budgetåret 1997ersätts av ett nytt schabloniseratbidragssystem av det slag som förordas ikulturpropositionen. Utskottet görbedömningen att det föreslagna systemet,som inte har samma koppling tillpersonalstorlek och lönekostnader somdet nuvarande systemet, kan stimulerautveckling och förnyelse och ettintensifierat arbete inomkulturpolitiskt angelägna områden.Utskottet vill vidare understryka att -i enlighet med vad regeringen förordar -utgångspunkten bör vara att huvudmännensekonomiska motprestationer ligger kvarpå nuvarande nivå för att statligtbidrag av nuvarande omfattning skallerhållas. Utskottet tillstyrker atttydliga bidragsvillkor skall kunnaställas från statens sida påinriktningen av institutionernasverksamhet, t.ex. ökad turnéverksamhet,arbete för att nå nya publikgrupper,samarbete över konstområdesgränsernaeller ökat samarbete mellanprofessionella och amatörer.Utskottet tillstyrker att idet nya systemet - liksom i det gamla -beslutar om storleken av det regionalastödet inom varje bidragsområde, attregeringen beslutar om vilkainstitutioner som skall varastödberättigade inom varje bidragsområdeoch att besluten om fördelningen av denya stöd-enheterna fattas av Statenskulturråd, när det gäller museerna eftersamråd med ,respektive Filminstitutet.Utskottet tillstyrker - med avslag påmotion Kr260 (m) yrkande 2 - att bidragfår ges till följande regionalakulturinstitutioner, nämligen teater-,dans- och musikinstitutioner, museer,länsbibliotek, länskonstnärer samtregionala resurscentrum för film ochvideo. Frågan om inrättande av ett stödtill länskonstnärer behandlar utskotteti det föregående (avsnitt 3.6).Utskottet har inte något att erinra motatt länsmusikorganisationerna inordnas isystemet fr.o.m. budgetåret 1998.Utskottet utgår från att när regeringeni propositionstexten använder uttrycket regionala innebär detta inte någonändring i förhållande till nuvarandebidragssystem, där bidrag lämnas tillSregionala och lokala institutioner.Regeringen bör således även ifortsättningen, när den förklarar eninstitution bidragsberättigad, kunnautse lämpliga institutioner oavsett omde har landsting, kommun eller annan somhuvudman.Utskottet har i det föregåenderedovisat att ,och Kulturutredningenföreslagit någon form av rörliga bidragför att ytterligare stimuleraförnyelsearbetet och för att kunnainrikta arbetet inom regionalakulturinstitutioner mot angelägnaområden. Utskottet delar regeringensuppfattning att ett sådant inslag i detregionala stödsystemet kan bidra tillökad flexibilitet men att den rörligadelen inte får vara så hög att denförsvårar institutionernas långsiktigaarbete. Utskottet bedömer attregeringens förslag om en rörlig del somökar från av stödet , till och är rimligt.Utskottet tillstyrker att ett system medriktade bidrag skall tillämpas fr.o.m.år 1997 för de regionala och lokalateater-, dans- och musikinstitutioneroch de regionala museer som omfattas avdet nya bidragssystemet. Detta betyderatt länsmusikorganisationerna,länsbiblioteken, de regionalaresurscentrumen för film och video samtlänskonstnärerna inte omfattas av dettasystem med riktade bidrag. Utskottetutgår från att verksamheten noga följsav och att kommandeuppföljning och utvärdering tydligtvisar hur institutionernas verksamhethar påverkats - positivt eller, sommotionärerna befarar, negativt - och omden riktade delen av bidraget börjusteras. Utskottet vill i sammanhangetpåminna om att den del av bidraget tillde regionala teater-, dans- ochmusikinstitutionerna resp. de regionalamuseerna som avsätts för riktade bidrageterförs till de regionala teater-, dans-och musikinstitutionerna respektive deregionala museerna. Det är således intefrågan om en besparing som förs bortfrån respektive område.Syftet med att införa riktade bidrag äratt staten som bidragsgivare skall kunnafrämja utvecklingen av verksamhet inomvissa områden och stimulera förnyelseoch experimenterande. Det är då rimligtatt det också anges vilka områden ochverksamheter som bör prioriteras utanatt det för den skull får bli fråga omnågon detaljstyrning ellerbyråkratisering. Utvärderingen av detnya systemet med riktade, tidsbegränsadebidrag bör göras i nära samverkan medberörda institutioner.Med hänvisning till det anfördaföreslår utskottet att medavslag på motionerna Kr17 (fp) yrkande3, Kr23 (c), Kr25 (s) yrkande 1 ochKr240 (m) yrkande 1 godkännerregeringens förslag till reformeratsystem för stöd till regionalkulturverksamhet.Utskottet föreslår att avslårmotion Kr12 (s), då det i ett system medriktade, tidsbegränsade bidrag, somfördelas utifrån vissa kriterier, integår att en gång för alla utpeka vissainstitutioner som bidragsmottagare.Riksdagen behandlar i dagarnaregeringens förslag om försöksverksamhetmed regional ansvarsfördelning i ,, och (prop.1996/97:36, yttr. 1996/97:KrU3y, bet.1996/97:KU4). I de tre förstnämnda länenskall uppgiften att fördela statsbidragför regional kulturverksamhetdecentraliseras från tillregionala självstyrelseorgan . I länskall motsvarande uppgifterdecentraliseras till kommun.Regeringen avser att i nära kontakt medde berörda länen göra en analys av hurde mål och riktlinjer som lagts fram ikulturpropositionen kan genomföras inomramen för försöksverksamheten och vilkavillkor som skall gälla vid fördelningenav de statliga bidragen till regionalakulturinstitutioner m.m. Regeringenavser att återkomma i nästa årsbudgetproposition med en redovisning avhur anslags- och ansvarsfrågorna börlösas. Mot bakgrund av vad somredovisats anser utskottet att någotsådant uttalande från sidasom begärs i motion Kr283 (c) inte ärpåkallat, varför motionens yrkande 10avstyrks.Utskottet är starkt medvetet om att detinom kulturområdet finns många ochangelägna behov av ökat statligt stöd. statsfinansiella situation som råderär det emellertid nödvändigt att varaåterhållsam med ökade utgifter.Utskottet har inledningsvis lämnat enkort redovisning för den nyabudgetprocess som tillämpas för förstagången inför . Riksdagenfastställer ramar för de olikautgiftsområdena. Det ankommer därefterpå varje fackutskott att inomfastställda ramar föreslå hurmedlen skall fördelas på anslag och attvid behov föreslå omprioritering avmedel mellan olika ändamål. Inomkulturområdet har Operan och Dramatiskateatern undantagits från den allmännabesparing om som gäller allt som gårunder beteckningen statlig konsumtion.Bidraget till de regionalateaterinstitutionerna har inte minskats,men uppräkningen av bidraget ibudgetpropositionen är - liksom förövriga statliga bidrag till icke-statligverksamhet - relativt sett låg jämförtmed t.ex. löne- och kostnadsutvecklingenpå teaterområdet. Institutionsteatrarnaslångsiktiga finansiering är inte enbartberoende av statens förmåga att öka sinabidrag. Teatrarnas kostnadsutvecklingoch deras behov av statligt stöd harbehandlats av flera utredningar undersenare tid. Utskottet anser att det motden nu skisserade bakgrunden inte ärnödvändigt med ytterligare enteaterutredning. får i detårliga budget- arbetet framöver vägateatrarnas behov av statligt stöd motalla andra konstområdens behov av stödinom ramen för de medel som finnstillgängliga respektive år. Medhänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion Kr17 (fp) yrkandena 10och 11.Diskussionen om fördelningen av detstatliga stödet till storstadsområdenaoch till övriga delar av landet togsånyo upp i samband med attKulturutredningen lade fram sittbetänkande.I motion Kr283 (c) yrkande 3 uttalasatt regeringen inte har lyckats nå måletatt få en jämnare fördelning avkulturresurserna i landet. Regeringenbör därför göra en förnyad analys ochåterkomma till med förslag omhur detta skall åstadkommas.Motionärerna framhåller särskilt attStockholmsregionens kommuner ochlandsting bör svara för medfinansieringav kulturlivet i samma utsträckning somkommuner och landsting i landet iövrigt.Utskottet erinrar om att regeringen ikulturpropositionen föreslår en radinsatser för att förstärka kulturen ihela landet. De olika förslagenbehandlas under skilda avsnitt ibetänkandet.