bet · GK01FöU1 · 1996-11-28 00:00:00 — Någon åtgärd med hänsyn till motion Fö38 (fpparti) yrkande 13 i denna del behövs därmed inte.Under föregående framfördes i motion 1995/96:Fö17 (s) farhågor förmaterialutmattning i JAS-motorn. Utskottet kan för sin del konstatera att detsvenska flygvapnet har en lång tradition och mycket goda erfarenheter frånflygplan med endast en motor. Utskottet har från Försvarsmakten fått del avbedömningen att den eventuellt ökade flygsäkerhet som uppnås med två motorerinte anses uppväga ökad komplexitet, vikt och kostnader för drift ochunderhåll i jämförelse med enmotorflygplan. Utskottet anser därför attmotionsyrkandet bör avslås.Ekonomisk styrning av fortsatt arbete med att införa JAS 39 Gripen-programmetUtskottet finner anledning betona att det nu aktuella införandet av JAS 39Gripen i utbildningen på förband och i krigsorganisationen utgör grunden förett helt nytt svenskt flygvapen. Därmed är det inte längre riktigt adekvat attbenämna JAS 39 som ett projekt. Införande av JAS 39 ochförbandsproduktion för krigsorganisationens behov bör fortsättningsvisbetraktas som vilken annan motsvarande verksamhet som helst inomFörsvarsmakten. De tidigare goda erfarenheterna från ramstyrningen av JAS 39Gripen och programmets totala omfattning motiverar dock en avgränsning av ensärskild investeringsram. Utskottet godtar därför regeringens förslag tillomdefinierad JAS-ram och förordar att godkänner denna. Utskottetförutsätter att regeringen, som förut, orienterar om JAS 39Gripen-programmet.Försvarsmaktens organisation i fred - förslag till förändringarUtskottet behandlar här vad regeringen i totalförsvarspropositionen (s.108-116) har anfört om förändringar i Försvarsmaktens grundorganisation jämtehäröver avgivna motioner, nämligen Fö3 (fp), Fö4 (m), Fö5 (s), Fö6 (kd), Fö8(c), Fö11 (c), Fö13 (m), Fö14 (s), Fö15 (fp), Fö16 (m), Fö17 (c), Fö18 (s),Fö19 (m), Fö20 (m), Fö22 (fp) yrkande 3, Fö23 (kd kommitté) yrkandena 29-30,Fö25 (s), Fö26 (s), Fö27 (m) yrkande 1, Fö28 (m), Fö29 (s), Fö30 (m), Fö32(c), Fö34 (s), Fö35 (s), Fö37 (s), Fö38 (fp parti) yrkandena 14-17, Fö39 (fp),Fö40 (fp), Fö41 (m), Fö42 (mp parti) yrkandena 26-27, 29-31, Fö45 (s), Fö46(s), Fö49 (s) yrkandena 1-2, Fö50 (kd) yrkandena 2, 4-9, Fö52 (v parti)yrkande 10, Fö53 (c), Fö54 (c), Fö56 (c), Fö201 (m parti) yrkandena 10-13,Fö304 (kd), Fö305 (kd), Fö308 (m) yrkande 1, Fö313 (m), Fö314 (m) yrkandena1-2, Fö317 (m), Fö320 (c), Fö321 (c), Fö322 (m), Fö323 (m), Fö326 (fp), Fö328(fp), Fö329 (m), Fö330 (m) och Fö804 (s).RegeringenArbetets bedrivandeRegeringen anför att arbetet med grundorganisationens utformning har utgåttfrån totalförsvarsbeslutets första etapp samt de säkerhets- ochförsvarspolitiska bedömningar som redovisats i den nu föreliggandepropositionen. Likaså ingår bedömningar grundade på det redovisade förslagettill krigsorganisatorisk utveckling och utvecklingen av ledningssystemet.I beredningen har regeringen utnyttjat oberoende konsultexpertis för attkontrollera Försvarsmaktens ekonomiska kalkyler. Regeringen har genomfört ensärskild samhällsekonomisk analys.PrincipfrågorRegeringen anger att de säkerhetspolitiska osäkerheterna medför krav påanpassningsförmåga och flexibilitet hos grundorganisationen. Denna förmåga börtillgodoses genom att garnisoner med goda utvecklingsmöjligheter behålls.Vidare bör de ha en spridning över landet som även tar hänsyn till andraförhållanden än de direkta hoten. Regeringen anför att den noga har analyseratutbildningsförutsättningarna och tillmätt utvecklingspotentialen storbetydelse. Miljöaspekterna har också vägts in.Regeringen menar också att kravet på folklig förankring medför att För-svarsmaktens verksamhet bör ha en tillfredsställande geografisk spridning.Regeringen kommer därför att se till att varje län även kommer attha minst en militär organisationsenhet.Regeringen föreslår inga åtgärder som inte med rimlig säkerhet bedöms ståsig långsiktigt. Omlokalisering av verksamheter där den framtida struktureninte är klarlagd bör undvikas.I ett tidigare avsnitt i propositionen framhåller regeringenÖstersjöområdets stora betydelse. och dess vikt för samladeförsvar är från flera utgångspunkter centralt i detta sammanhang. Enligtregeringens mening bör man därför ge akt på och undvika sådana åtgärder somskulle kunna uppfattas som att försvarets verksamhet på tillmättesminskad betydelse.Försvarsmaktens verksamhet bör samordnas så långt som möjligt av såvälekonomiska som principiella skäl. I Försvarsmakten bedrivs en omfattandeutbildning vid ett stort antal skolor. Dessa återspeglar i betydandeutsträckning försvarsgrens- och truppslagsuppdelningen. Regeringenifrågasätter vidare om inte utbildningen i högre grad skulle kunna skegemensamt för Försvarsmakten eller samordnas inom hela totalförsvaret. Någotsamlat grepp på försvarets skolverksamhet har enligt regeringen inte tagitstidigare. Regeringen avser därför att tillkalla en särskild utredare meduppgift att se över utbildningen för främst anställd militär och civilpersonal.Regeringen betonar att förslaget är en helhetslösning som inte innebär någraökade kostnader jämfört med Försvarsmaktensförslag till förändrad organisation i fred.Samhällsekonomisk analysRegeringen anför att utgångspunkten för den samhällsekonomiska analysen harvarit de riktlinjer som finns redovisade budgetproposition (prop.1994/95:100 bil. Enligt dessa skall de av Försvarsmakten gjordaförsvarsekonomiska kalkylerna kompletteras med samhällsekonomiska faktorer.Konsekvenserna för de orter som berörs av avvecklingar skall belysas.Regeringen anmäler att analysen innehåller- samhällsekonomiskt konsekvensresonemang,- analys av de offentliga transfereringarna och- regionalpolitisk analys.Enligt regeringens mening är de samhällsekonomiska effekterna belysta.Samband mellan krigs- och grundorganisationOm en brigad eller ett annat kaderorganiserat krigsförband utgår urkrigsorganisationen påverkas grundorganisationen direkt. Om däremotkrigsförband som inte är kaderorganiserade avvecklas - t.ex. luftvärnsförband- sker inga direkta förändringar av grundorganisationen. Däremot minskarutbildningsbehovet vid luftvärnskårerna som producerar luftvärnsförbanden. Eneller flera av dessa kårer blir då aktuell att avveckla.Regeringen anför vidare att det inte finns någon omedelbar koppling mellanvar ett förband grundutbildas och var det mobiliserar eller i första hand ärtänkt att utnyttjas.GenomförandeNär det gäller genomförandet anser regeringen att avvecklingen skall påbörjasdirekt efter beslut och slutföras så snabbt som möjligt. Regeringensäger sig ha för avsikt att lämna närmare anvisningar om genomförandet tillFörsvarsmakten.Regeringen bedömer att de enheter som skall läggas ned kan utgå ur grund-och, i förekommande fall, krigsorganisationen före den 1 januari 1999.Avvecklingsåtgärderna skall vara avslutade före . Deorganisationsenheter som efter översynen av försvarets skolor kan bli föremålför förändringar bör i huvudsak kunna följa denna tidsplan.MotionernaÖvergripande frågorI Moderata samlingspartiets partimotion Fö201 (m) kritiseras propositionen föratt den alltför ytligt anger motiven för att frångå det av Försvarsmaktenlämnade förslaget. De av regeringen gjorda förändringarna sägs kunna komma attfå en genomgripande effekt på hela krigs- och grundorganisationen på denekonomiska nivå - och med den inriktning - som beslutade för ett årsedan. Motionärerna anser att regeringen och själva får taansvar för de nedläggningar som den förda politiken leder till. Sålundaavvisas samtliga de förslag som regeringen lagt fram om förändringar igrundorganisationen (yrkande 11).I samma motion hävdas att försvarsområdesstabernas betydelse inte harminskat. Det kan då inte vara riktigt att lägga ned åtta sådana staber.Motionärerna anser att principen ett län - ett försvarsområde alltjämt börgälla. I stället för att slå ihop staberna på 16 platser bör regeringensförslag avslås och nuvarande organisation behållas med undantag förförsvarsområdesstaberna i och (yrkande 10).Med samma motiv föreslås i motion Fö308 (m) (yrkande 1) att avslårpropositionens förslag om nedläggning av försvarsområdesstaber.Det är liberalernas uppfattning i partimotion Fö38 (fp) attgrundorganisationen för de åtta allsidigt användbara brigaderna skall ha såmånga yrkes- och reservofficerare att man kan sätta upp fyraytterligare brigader. Genom möjligheten att utbilda två brigader perfredsförband finns en långsiktig förmåga hos denna organisation att iallvarligaste fall utbilda 16 brigader.Motionärerna befarar att ytterligare neddragningar i arménsgrundorganisation kommer att visa sig nödvändiga, i värsta fall redan förenästa försvarsbeslut. Utgifter för investeringar och drift för de förband somkommer att läggas ned har då varit bortkastade från försvarssynpunkt. Det ärvidare angeläget att inte vid det nu aktuella försvarsbeslutet lägga nedförband som vid eventuella behov av ytterligare förändringar skulle visa sigha varit felaktiga val. Det kan då gälla såväl frågan omutbildningsplattformens egna förutsättningar som belägenheten i närheten avstora upptagningsområden av värnpliktiga eller viktig samhälleliginfrastruktur. Härav följer att de nu föreslagna nedläggningarna i Linköpingoch borde ha övervägts ytterligare (yrkande 14).I motion Fö23 (kd kommitté) konstateras att regeringen vid utformningen avsitt förslag till grundorganisatoriska åtgärder i väsentliga avseendenfrångått Försvarsmaktens förslag. självklara utgångspunktär att vid utformningen av grundorganisationen enbart ta hänsyn tillsäkerhetspolitiska aspekter. Uppenbarligen har för regeringen andra principerän de militäroperativa och säkerhetspolitiska varit styrande. Motionärernahemställer att avvisar regeringens förslag om utformningen avgrundorganisationen till förmån för Försvarsmaktens förslag (yrkande 30). Imotion Fö50 (kd) yrkande 2 framförs ett motsvarande yrkande.UtskottetUtskottets prövningUtskottet har utöver regeringens proposition och över denna avgivna motionerhaft tillgång till Försvarsmaktens respektive Försvarsdepartementets försvars-och samhällsekonomiska bedömningar.Utskottet har som ett led i sin beredning härutöver mottagit föredragningarav representanter från Försvarsdepartementet, Försvarsmakten ochLuftfartsverket. Utskottet har också fått ta emot uppvaktningar av företrädarefrån en rad kommuner som direkt berörs av regeringens förslag, nämligen ,, , , , , , ochÖstersund. Utskottet har också berett företrädare från ochHalmstads kommuner tillfälle att framföra sina synpunkter. I samband medföredragningarna har ett omfattande skriftligt material överlämnats tillutskottet. Representanter för ett stort antal militära förband har även lämnatsakupplysningar. Härutöver har utskottet mottagit ett stort antal skrivelseroch brev från organisationer och enskilda.I det följande redovisar utskottet sina överväganden om de ekonomiskautgångspunkterna i beslutsunderlaget.Överväganden om tillämpade kalkyler och kalkylmodellerRegeringen beslutade (prop. 1994/95:100 bil. 5) om vilket underlagsom bör ligga till grund inför beslut om förändringar av . Underlaget skall bestå av dels en försvarsekonomiskbedömning, dels en samhällsekonomisk bedömning. Den försvarsekonomiskakalkylen bör vara grunden för den samhällsekonomiska värderingen. Den rentförsvarsekonomiska värderingen måste kompletteras med bedömningar av andrarelevanta samhällseffekter för att åstadkomma ett mer övergripandebeslutsunderlag.Den modell som tillämpats beträffande de försvarsekonomiska värderingarna iFörsvarsmakten och i , och hur denna information skallsammanställas, förefaller enligt utskottet i huvudsak ändamålsenlig. De avFörsvarsmakten redovisade kalkylerna och den använda metoden ligger i singrundstruktur och konstruktion i linje med vad t.ex. ochStatskontoret rekommenderar i sådana sammanhang.Utskottet har inhämtat att Försvarsdepartementets granskning av Försvars-maktens ekonomiska kalkylunderlag pekat på ett antal smärre brister i detframtagna beslutsunderlaget. Bristerna har enligt utskottets bedömningemellertid inte varit av den karaktären eller omfattningen att de föranlettatt från rent ekonomiska utgångspunkter välja en annan lösning. Försvarsmaktenhar dock härutöver haft ett stort antal andra urvalsfaktorer som grund försitt ställningstagande. Den lokala förankringen vid framtagandet av deförsvarsekonomiska bedömningarna till grund för Försvarsmaktsplan 1997förefaller enligt utskottet ha varit tillfredsställande.Utskottet gör således den sammantagna bedömningen att Försvarsmaktensekonomiska beräkningar och underlag m.m., samt lokala företrädares insyn ochpåverkansmöjligheter i utredningsarbetet, i allt väsentligt motsvarat vadriksdagen tidigare uttalat i detta avseende. Utskottet bedömer attambitionsnivån från Försvarsmaktens sida avseende det ekonomiska underlag somskall ligga till grund för regeringens och beslut om förändringarav Försvarsmaktens grundorganisation varit hög.Utskottet har tidigare anfört (bet. 1994/95:FöU4) att det bör vararegeringens ansvar att genomföra en samhällsekonomisk kalkyl och ta fram ettsammanställt underlag som kan presenteras för . Utskottet betonadedärvid att materialet måste vara så genomarbetat att det tål en kritiskgranskning. Utskottet skulle inte behöva överarbeta kalkylerna eller göra egnasådana.Som ett led i regeringens och beredning av Försvars-maktsplanen har regeringen även givit alla berörda kommuner,arbetstagarorganisationer, militära experter m.fl. möjlighet att föra framsynpunkter på förslaget.Regeringen har emellertid inte bara prövat Försvarsmaktens beräkningar ochutgått från det rent försvarsekonomiska beräknings- ellervärderingsunderlaget. Regeringen har - enligt de riktlinjer som riksdagentidigare uttalat - även övervägt de statsfinansiella och samhällsekonomiskaaspekterna på Försvarsmaktens förslag.Den av genomförda samhällsekonomiska analysen består avtre delar: ett samhällsekonomiskt konsekvensresonemang, en analys av deoffentliga transfereringarna och en regionalpolitisk analys. Inom ramen fördet samhällsekonomiska konsekvensresonemanget har diskuteratbedömt hur de försvarsekonomiska kalkylerna kan kompletteras och korrigerasutifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv.Samhällsekonomiska kalkyler omgärdas emellertid av vissa värderingsproblemoch rymmer en hög grad av komplexitet. Olika beräkningsantaganden ledernaturligen till skilda utredningsreslutat. Om de försvarsekonomiska,statsfinansiella och samhällsekonomiska övervägandena och resultatet äravgörande för det slutliga valet av strukturlösning, är det utskottetsbedömning att regeringen borde ansatt ett något mer omfattande metod- ochutredningsarbete än som varit fallet. En påtaglig statsfinansiellkonsekvens, som enligt utskottet bör beaktas framgent i samband med endiskussion av förändringar av Försvarsmaktens grundorganisation, är statenskostnader för att skriva av statskapital. Utskottet berör denna fråga isamband med övervägandena om mark, anläggningar och lokaler.Regeringen har dock i likhet med Försvarsmakten inför sina övervägandentagit sina utgångspunkter i ett stort antal urvals- och bedömningsfaktorer somtillmätts stor vikt. Flera av dessa faktorer kan inte mätas primärt frånekonomiska utgångspunkter. Det är därför enligt utskottets mening nödvändigtatt omfattningen av det samhällsekonomiska analysarbetet ställs i relationtill den betydelse det slutligen bedöms få för val av lösning.Det förefaller enligt utskottet rimligt att, som regeringskanslietframhåller, förvänta sig att de samhällsekonomiska kostnaderna i samband mednedläggning av t.ex. kasernetablissemang m.m. kommer att vara störst på kortsikt. På bör dessa tillkommande kostnader avta i styrka, vilkettalar för att skillnaderna i ekonomiskt utfall mellan de rentförsvarsekonomiska respektive de samhällsekonomiska kalkylerna minskar övertiden.Regeringen har, enligt vad utskottet erfarit, primärt inte haftsamhällsekonomiska eller regionalpolitiska utgångspunkter för sinaöverväganden. Utskottet delar uppfattningen att det i första hand bör varaförsvarspolitiska överväganden som skall ligga till grund för hurFörsvarsmaktens organisation i fred skall utformas. Ett stort antalurvalsfaktorer - med olika tyngd - måste sålunda vägas samman. Besluten skallses i ett långsiktigt perspektiv. Skillnaderna mellan de rentförsvarsekonomiska kalkylernas resultat och de som baseras på statsfinansiellaoch samhällsekonomiska kalkyler minskar då i betydelse. Utskottet har mot denbakgrunden därför inget att invända mot omfattningen av och metoden för attvärdera de samhällsekonomiska aspekterna som regeringen gjort.Övergripande frågorRegeringen behandlar, innan den redovisar sina förslag, ett antal övergripandefrågor som påverkat valet av de åtgärder som föreslås. Kravet påanpassningsförmåga och flexibilitet framhålls som följd av densäkerhetspolitiska osäkerheten. Utskottet delar regeringens bedömning i dessadelar. De garnisoner som behålls måste ha goda utvecklingsmöjligheter, delsför att kunna expandera i utbildningsvolym om behov skulle uppstå med hänsyntill ett försämrat omvärldsläge, dels för att i utbildningen kunna tillgodosesuccessiva förändringar i taktik och stridsteknik.Utskottet kan också hålla med regeringen i synen på behovet av folkligförankring av det militära försvaret och att garnisonerna därför bör ha entillfredsställande geografisk spridning i landet. Utskottet anser det riktigtatt, som regeringen anger, tillse att varje län även kommer att haminst en militär organisationsenhet.Utskottet anser, liksom regeringen, att det är viktigt att inte nu beslutaom åtgärder som inte med rimlig säkerhet bedöms som rationella i ettlångsiktigt perspektiv. Omlokaliseringar där den framtida strukturen inte ärklarlagd bör undvikas, särskilt i de fall där omlokaliseringen är förenad medstora investeringskostnader eller andra kostnader. Av såväl ekonomiska somprincipiella skäl bör Försvarsmaktens verksamhet samordnas så långt sommöjligt.Utskottet ansluter sig vidare till regeringens bedömning av Gotlandsbetydelse i den svenska försvars- och säkerhetspolitiken.Regeringen anför att den lagt fram en helhetslösning för i fred - ett paket - som i förhållande till Försvarsmaktensförslag inte bedöms medföra några merkostnader. Utskottet anser detta vara enviktig utgångspunkt.Regeringen anför att det inte finns något direkt sammanhang mellan var ettförband grundutbildas och var det mobiliserar eller är tänkt att ha sinkrigsuppgift. Utskottet har ingen annan mening och vill poängtera att stridenförs med de krigsorganiserade förbanden och inte med resurser som närmastförknippas med grundorganisationen.Utskottet, som alltså i flertalet avseenden delar regeringens uppfattning omvilka viktigare faktorer som bör tas hänsyn till vid valet av garnisoner sombör finnas kvar respektive som bör avvecklas, vill sammanfattningsvisframhålla att de ekonomiska bedömningarna endast är en del av helheten. De harinte getts något överordnat inflytande.RegeringenFörslag till åtgärder i södra föreslår att Skånska luftvärnskåren, Lv 4, i läggs ned.Minskningen av luftvärnets krigsorganisation innebär att en av de tvåluftvärnskårerna i Södra militärområdet bör avvecklas. Regeringen anser att enavveckling i , tillsammans med den avveckling i som föreslås i detföljande, ger bättre förutsättningar för en ekonomiskt fördelaktighelhetslösning än en avveckling av den omlokaliserade luftvärnskåren iHalmstad.Regeringen föreslår vidare, i enlighet med principen attkrigsförbandsproducerande flygflottiljer i första hand bör vidmakthållas, attKrigsflygskolan, F 5, i läggs ned. Flygutbildningen bör överförastill Skånska flygflottiljen, , i respektive Upplandsflygflottilj, F 16, i . Det bör ankomma på regeringen att efteröversynen av Försvarsmaktens skolor besluta om den framtida lokaliseringen avövriga verksamheter vid F 5. Regeringen behandlar frågan omTrafikflygarhögskolan (TFHS) på annan plats i propositionen.Beträffande försvarsområdesstaberna föreslår regeringen avveckling i ,och , varvid det blivande län bildar ett försvars-område,ett försvarsområde och , och ettförsvarsområde.För att öka rationaliteten föreslår regeringen vidare att Öresundsmarindistrikt i inordnas i marinkommandoorganisationen i militär-området och att örlogsskolor inordnas i örlogsskolor. Bergaörlogsskolor kommer dock även framgent att bedriva verksamhet i Karlskrona.Regeringen hemställer att godkännerdels förslaget att försvarsområdesstaben i läggs ned,dels förslaget att försvarsområdesstaben i läggs ned,dels förslaget att försvarsområdesstaben i läggs ned,dels förslaget att Skånska luftvärnskåren i läggs ned,dels förslaget att i läggs ned,dels förslaget att inordna marindistrikt imarinkommandoorganisationen,dels förslaget att inordna örlogsskolor i örlogsskolor.MotionernaYstad och RevingehedI motion Fö17 (c) hänvisas till att överbefälhavaren i sin försvarsmaktsplan(FMP 97) tagit fasta på de tre viktigaste faktorerna för val avutbildningsplatser, nämligen operativa krav, ekonomi ochutbildningsbetingelser med framtida utvecklingsmöjligheter. Motionärerna anseratt regeringen bortsett från samtliga dessa faktorer när det gäller förslagetatt lägga ned Lv 4.Beträffande de operativa kraven anför motionärerna att robotsystemet 77 ärvårt enda luftvärnssystem med för landet prioriterade strategiskt viktigauppgifter. Det riskerar att få avsevärt nedsatt effekt eller inte varaoperativt efter en flyttning.När det gäller ekonomin ifrågasätter motionärerna regeringens beräkning attett alternativ där förbanden i behålls, och i stället förbanden iYstad och läggs ned, skulle bli billigare. Regeringensägs då inte ha tagit hänsyn till den besparing som skall tillgodoräknasYstadsalternativet genom att försvarsområdesstaben där läggs ned. Inte hellersägs regeringen ha jämfört produktionskostnaderna. Motionärerna hävdar attregeringens alternativ i själva verket blir dyrare.Vad produktionsförutsättningarna beträffar anser motionärerna att det kommeratt krävas omfattande markinköp och stora investeringar i övrigt, vilket inteframgår av propositionen. Lv 4 har luftvärnets bästautbildningsbetingelser. Där utbildas av luftvärnet i södramilitärområdet och resterande delar kan tas emot utan något investeringsbehov.Motionärerna hemställer att regeringens förslag att avveckla Lv 4 i Ystadavslås.Med i stort sett samma argument framförs likalydande yrkanden i motionernaFö19 (m) yrkande 1, Fö37 (s), Fö40 (fp) och Fö304 (kd).Två motioner berör Revingehed.I linje med vad i det föregående har anfört om besparingaroch en reducerad krigsorganisation för armén föreslås i partimotion Fö52 (v)att den mekaniserade brigaden (MekB 7) i Revingehed läggs ned (yrkande 10 idenna del).I motion Fö323 (m) konstateras att det nya försvarsområdet i skallbildas genom en sammanslagning av respektiveförsvarsområden. Motionärerna anser att en naturlig lokalisering av den nyastaben är Revingehed med tanke på det centrala läget i . Motionärernahemställer att beslutar att försvarsområdesstaben i förläggstill Revingehed.Ängelholm och LjungbyhedI liberalernas partimotion Fö38 (fp) ifrågasätts flyttning av dengrundläggande flygutbildningen från F 5 i till i Ängelholm.Enligt motionärerna kommer en sådan att medföra betydandeinvesteringskostnader. En flyttning kommer också att ge säkerhetsproblem när?skarp? flygverksamhet blandas med grundläggande flygutbildning på en flottiljsom dessutom har korsande rullbanor. Motionärerna anser starka skäl tala föratt den grundläggande flygverksamheten, och även annan skolverksamhet, börligga kvar vid Ljungbyhed.Motionärerna noterar att regeringen avser att utreda försvaretsskolverksamhet men att utredningsuppdraget inte avses innefatta dengrundläggande flygutbildningen. De finner det dock vara sakligt riktigt attlåta den grundläggande flygutbildningen ingå i den översyn som förestår.