bet · GJ01JoU17 · 1996-03-07 00:00:00 — I yrkande6 anförs att regeringen bör redovisa hurman avser agera för att tillgodoseriksdagens tillkännagivande om ochbedömning av PVC-frågan.Utskottets övervägandenFlertalet av de frågor som tas upp iskrivelsen under den aktuella rubrikenhar behandlats av utskottet underinnevarande , bl.a. i betänkande1995/95:JoU8 om PVC och betänkande1995/96:JoU10 om kemikaliekontroll.Regeringens skrivelse utgör ettvärdefullt komplement till utskottetsöverväganden och anger på ettöversiktligt sätt hur regeringenbedrivit arbetet samt angervissa riktlinjer för det fortsattaarbetet.Begränsning av användningen av kemiskaämnen som innebär stora risker är enviktig del av arbetet med att förebyggaoch undanröja hälso- och miljörisker medkemikalier. Normalt åligger det var ochen som hanterar kemikalier att bedömadet lämpliga i att använda en visskemikalie för ett visst ändamål ochsörja för en säker hantering av dekemikalier man valt. Detta ligger iskyldigheten att iaktta allmän aktsamhetsom lagstiftningen lägger på t.ex. densom tillverkar, använder eller säljerkemikalier. I vissa fall har det bedömtsnödvändigt med central styrning avkemikalieförekomsten genom förbud ellerställningstagande av riksdag, regeringeller centrala myndigheter. IKemikalieinspektionens begränsningslistafinns en sammanställning över sådanacentralt styrda begränsningar. Syftetmed publikationen är att i samlad formredovisa för företag och andra hanterarevilka kemiska ämnen som från hälso-eller miljösynpunkt är föremål förgenerella inskränkningar av användningenoch hur dessa ser ut.I lagen (1985:426) om kemiskaprodukter (LKP) uttrycks i klartextskyldigheten att undvika farliga kemiskaprodukter som kan ersättas med mindrefarliga. I Kemikalieinspektionens OBS-lista anges ett större antal ämnen somfrån risksynpunkt kräver särskilduppmärksamhet vid hanteringen.Kemikalieinspektionen anger i förordettill publikationen att riskreduktion ärett mångfacetterat arbetsfält med oftamånga vägar tillgängliga för att nåönskade resultat, från förbud tillibland ganska enkla åtgärder för att nåen säker hantering. Detta gäller ävenför mycket farliga ämnen. Att ett ämnefinns på OBS-listan innebär inte ettförbud mot användningen av det. Listanär som benämningen anger just ettobservandum för företag och andrakemikaliehanterare.Lagen om kemiska produkter bygger påprincipen att de som hanterar kemikalierhar det grundläggande ansvaret förkemikaliekontrollen. Myndigheternasuppgift är att genom tillsyn kontrolleraatt företagen lever upp till det ansvarsom åläggs dem enligt lagstiftningen.Enligt utskottets uppfattning ärbegränsnings- och OBS-listan godahjälpmedel för att underlätta förkemikalieanvändarna att leva upp tilldet ansvar som ålagts dem. Utskottetanser att det är nödvändigt attkontinuerligt utvärdera effekterna avolika kemiska produkter för att minimerahälso- och miljörisker förknippade meddem. Den närmare innebörden av motionJo12 yrkande 2 framstår som oklar förutskottet. Som framgår av redovisningenovan har regeringen,Kemikalieinspektionen och vissa andramyndigheter redan beslutat om vissabegränsningar avseende bl.a. de ämnensom omfattas av den s.k.begränsningslistan. I den mån motionensyftar till ytterligare förbud ellerrestriktioner anser utskottet att sådanabeslut bör fattas utifrån andrautgångspunkter än det faktum att ämnenafinns upptagna på nämnda listor. MotionJo12 yrkande 2 avstyrks.Utskottet har under detta (1995/96:JoU10) avstyrkt en motion medliknande innehåll som i motion Jo12yrkande 3 med följande motivering:I samband med miljöpolitiskabeslut uttalades att användningen avnonylfenol bör minska till år2000. Detta sker genom frivilligaåtaganden och genom tillämpning avsubstitutionsprincipen. Den användningsom återstår får endast ske omrisken för spridning i miljön är mycketliten. bör all användningupphöra. ochKemikalieinspektionen har i uppdrag attfölja utvecklingen och vid behov föreslåytterligare åtgärder.Utskottet finner inte anledning att nuändra sin ståndpunkt och avstyrkermotion Jo12 yrkande 3 med erinran om attriksdagens beslut i denna fråga fattadesså sent som den 31 januari 1996.I anslutning till motion Jo15 yrkande 5vill utskottet framhålla att denpåtalade uppgiften om kadmium ihandelsgödsel i skrivelsen är resultatetav en felskrivning. Utskottet erinrar omatt inte har något förbud motkadmium i handelsgödsel. Ett gränsvärdefinns dock som är satt till högst 100 mgkadmium per kg fosfor (SFS 1985:839,ändrad 1994:1601). Motionen får ansestillgodosedd med det anförda ochpåkallar ingen ytterligare åtgärd frånriksdagens sida.Regeringen anför i skrivelsen attriksdagens uttalanden i PVC-frågan är enviktig grund för regeringens fortsattaarbete med frågan. Regeringen gerdessutom en utförlig beskrivning av hurarbetet inom det aktuella områdetbedrivs, såväl nationellt som inom EU.Utskottet vill i sammanhanget erinra omatt den typ av redovisning somefterfrågas i motion Jo15 yrkande 6normalt görs i regeringens årligenframlagda skrivelse med redogörelse förbehandlingen av skrivelsertill regeringen. Motionen får ansestillgodosedd med det anförda ochavstyrks i den mån så inte är fallet.Biologisk mångfald och naturskyddSkrivelsenRiksdagen beslutade om enstrategi för biologisk mångfald medgrundläggande principer för bevarandeoch hållbart utnyttjande av biologiskmångfald. Strategin omfattar dels enmiljöanpassning av olikasamhällsverksamheter, dels skydd avvärdefulla naturområden.År 1994 lämnade isamarbete med andra berörda statligaverk och institutioner en beskrivning avläget beträffande den biologiskamångfalden i , den s.k.landsstudien. På basis av främstlandsstudien har aktionsplaner förbiologisk mångfald rörande jordbruk,skogsbruk, fiske och fysisk planeringredovisats av respektive fackmyndighet.Vidare har utöver enaktionsplan för det egna ansvarsområdetäven utvärderat de sektorsvisaaktionsplanerna under hösten 1995.Medlemskapet i EU innebär pånaturvårdsområdet att skall pekaut och skydda ett antal områden avgemenskapsintresse som tillsammans medområden i andra länder skall utgöra ettsammanhängande ekologiskt nätverkbenämnt Natura 2000. Styrande förarbetet är dels rådets direktiv ombevarande av livsmiljöer samt vilda djuroch växter, det s.k. art- ochhabitatdirektivet, dels rådets direktivom bevarande av vilda fåglar, det s.k.fågeldirektivet. I kommissionenshabitatkommitté har fått gehörför att de nordiska fjällområdena inteskall anses utgöra en del av EU:sboreala biografiska region utan istället skall anses som en separat delav den alpina regionen.Ett omfattande urvals- ochsammanställningsarbete rörande områdensom uppfyller kriterierna i direktivenpågår. Bl.a. har regeringen i endelredovisning till ioktober månad angett 343 områden ilandet som skulle kunna ingå i Natura2000. Föreslagna områden är skyddadeenligt naturvårdslagen eller ärdomänreservat. Regeringen har aviseratatt ytterligare områden kommer attföreslås ingå i Natura . Regeringenverkar också för att de särskildaförhållandena i i högre gradskall beaktas vid nätverkets utformning.Sverige och har upprättat ettgemensamt förslag för komplettering avhabitatdirektivet med sådana livsmiljöeroch arter som har stor betydelse förnaturvården i våra nordliga regioner.Genom LIFE ges stöd förprojekt inom bl.a. naturvård. Vid åretsfördelning av medel har erhållitstöd för projekt avseende bevarande avden vitryggiga hackspettens livsmiljöersamt bevarande av vissa våtmarker enligtmyrskyddsplanen.Restaureringen av harslutförts. Vidare har regeringenbeslutat att ett vidsträckt område iNorrbotten benämnt det lappländskavärldsarvsområdet skall föreslås somområde på världsarvslista.MotionenEnligt motion Jo12 (mp) yrkande 4 börregeringen komplettera bidragtill Natura 2000 med ytterligare områdenför att fullt ut följa direktiven vadavser skydd av hotade arter ochbiotoper.Utskottets övervägandenRegeringen ger i skrivelsen en god bildav de åtgärder som vidtagits förbiologisk mångfald och naturskydd. Dessaåtgärder är av stor betydelse för attuppnå de miljömål beslutat omoch för att leva upp tillinternationella åtaganden på området.Utskottet har behandlat frågormed anknytning till EU:s art- ochhabitatdirektiv i sitt betänkande omjakt och viltvård (1995/96:JoU12). Vadbeträffar Natura 2000 hänvisadeutskottet till ett pressmeddelande frånMiljödepartementet enligt vilketregeringen föreslagit att 563 områdenskall ingå i nätverket. Ipressmeddelandet framhålls också attförslaget bara är inledningen till enmycket viktig process och att det senarekommer att kompletteras med flerområden. Motion Jo12 yrkande 4 tordevara tillgodosedd med det anförda ochpåkallar ingen ytterligare riksdagensåtgärd.EU:s miljöprogram för jordbruketSkrivelsenRegeringen har fattat beslut om ettmiljöprogram för jordbruket i enlighetmed rådets förordning (EEG) nr 2078/92av omproduktionsmetoder inom jordbruket somär förenliga med miljöskydds- ochnaturvårdskraven.Miljöprogrammet rymmer ett flertalåtgärder fördelade på tre delprogram,som syftar till att bevara ellerförbättra den biologiska mångfalden ochmiljötillståndet i odlingslandskapet.Det tidigare programmet förlandskapsvård är infasat och utökat.Vidare ingår åtgärder inom miljökänsligaområden för att anlägga våtmarker ochkantzoner m.m. Det utgår även ersättningför bevarande av utrotningshotadehusdjursraser och för ekologisk odling.1,är avsattunder en femårsperiod för genomförandetav miljöprogrammet.MotionenEnligt motion Jo10 (m) yrkande 5 börregeringen, i syfte att öka intressetför att anlägga våtmarker ijordbruksbygder, se över ersättningenför våtmarksanläggning, så attersättningen blir avhängig markensproduktionsförmåga. Enligt yrkande 6 isamma motion tyder mycket på attmiljöprogrammet skulle kunna disponerasoch utnyttjas bättre än vad som sker . För att göra detta möjligt börregeringen överväga att utöka stödettill vallodlingen så att stödet kan gestill fler områden än i dag.Utskottets övervägandenRiksdagen godkände genom beslut idecember 1994 (1994/95:JoU7) och mars1995 (1994/95:JoU13) riktlinjerna fördet svenska miljöprogrammet förjordbruket enligt förordning (EEG) nr2078/92. Utskottet ansåg därvid att ettgenerellt arealstöd till vall ochbetesmark, differentierat efterområdenas odlingsbetingelser, bordekunna lämnas inom stödområdena 14 samt isödra s.k. LFA-områden (område5). Regeringen har därefter utarbetatett svenskt miljöprogram för jordbruketsom godkändes av kommissionen den 17augusti 1995.Miljöstödet för bevarande av ett öppetodlingslandskap lämnas i stödområde 15.Syftet är att stimulera användningen avjordbruksmark på ett sätt som förbättrareller upprätthåller landskapet ochförhindrar omfattande nedläggning avjordbruksmark. Den areal som berättigartill miljöstöd för bevarande av ettöppet odlingslandskap är slåttervall,betesvall samt naturbetesmark.Stödbeloppen varierar mellan 400 och2 /ha beroende på område och typav vall. För att få del av stödet måstejordbrukaren förbinda sig att skötamarken på visst sätt . För slåttervall gäller bl.a. attskiftet skall slås och attkemisk bekämpning inte får utföras.Inom ramen för miljöprogrammet kan stödäven lämnas för våtmarker och småvattensom återställs eller anläggs på åkermarki eller . ärstödet per hektar, deresterande 15 åren uppgår det till 2 500kr per hektar.Regeringen har den 22 februari 1996gett ochNaturvårdsverket i uppdrag att göra ensamlad utvärdering av miljöprogrammet. Iuppdraget ingår bl.a. att granskakriterierna för områdesavgränsning förstödet för att bevara ett öppetodlingslandskap. Enligt utskottetsuppfattning överensstämmer det ovannämnda uppdraget väl med vad somföreslås i motion Jo10 yrkande 6, ochmotionen påkallar således ingenytterligare åtgärd från sida.Även motion Jo10 yrkande 5 avstyrks medhänvisning till den ovan nämndautredningen.Ett miljöanpassat transportsystemSkrivelsenArbetet med trafikens miljöanpassningmåste drivas vidare på ett kraftfulltsätt. Det bör även fortsättningsvisbaseras på en avvägning mellan behovetav att utveckla transporter för att möta2000-talets transportbehov ochnödvändigheten av att ökatransportsystemets miljöanpassning.Kommunikationskommitténs (K 1995:01)arbete kommer att i ett delbetänkandeden och i ett slutbetänkandeden ge ett underlag förregeringens fortsatta arbete med attmiljöanpassa transporterna.Naturvårdsverket driver i samarbete medtrafikverken och andra aktörer inomtransportsektorn ett projekt om ettmiljöanpassat transportsystem, somkommer att användas som underlag iKommunikationskommitténs arbete.Länsstyrelsernas arbete med en regionalsamhällsplanering för ett miljöanpassattransportsystem har genom Boverketredovisats till regeringen och kommerockså att användas som underlag iKommunikationskommittén. Det behövsytterligare åtgärder för att förbättrafordon och bränslen.Miljöklassutredningen har lagtfram sitt slutbetänkande med förslag ommiljöklassning av snöskotrar (SOU1995:97). Förslagen innebär, om degenomförs, att de mycket högakolväteutsläppen, liksombulleremissionerna, minskar.Huvudinriktningen för arbetemed trafik- och miljöfrågorna i EU äratt medverka till utvecklingen av ettmer miljöanpassat transportsystem iEuropa. I sak innebär det bl.a. skärptamiljökrav på fordon och bränslen, attinvesteringar i infrastrukturen bidrartill ett miljöanpassat transportsystemoch samordnas med övriga planer förmarkanvändning och attmiljökonsekvensbeskrivningar utvecklas.Regeringen avser att göra en översyn avvägtrafikens samlade beskattning i syfteatt förbättra den samlade styreffektenmed avseende på miljö ochtrafiksäkerhet.MotionenEnligt motion Jo10 (m) yrkande 2 drarSverige på sig onödiga miljöbelastningargenom den för uniktålderstigna bilparken. Regeringen bördärför analysera vilka konkreta åtgärdersom krävs för att få till stånd ensnabbare förnyelse av bilparken.Utskottets övervägandenEnligt utskottets uppfattning gerregeringen i skrivelsen en god överblicköver det aktuella arbetet, såvälnationellt som internationellt, med attåstadkomma ett miljöanpassattransportsystem.Vad gäller den fråga som aktualiseras imotion Jo10 yrkande 2 om bilparkensförnyelse vill utskottet hänvisa tillden översyn av vägtrafikens samladebeskattning som regeringen avsergenomföra. Syftet med översynen är attförbättra den samlade styreffekten medavseende på miljö och trafiksäkerhet.Utskottet erinrar även om att riksdagennyligen fattat ett beslut (1995/96:FiU1) som innebär att den tidigarebeslutade höjningen avförsäljningsskatten på vissa motorfordonersätts med en höjning avfordonsskatten. Denna åtgärd tordeinnebära att förnyelsen av bilparkenstimuleras, vilket gynnar miljön.Motionen avstyrks med det anförda.Agenda 21SkrivelsenVid FN:s konferens om miljö ochutveckling i antogsAgenda 21, ett program för hållbarutveckling.Den av regeringen tillkallade (M 1995:02) påbörjade sittarbete . Kommitténsuppgift är att medverka i arbetet medatt utveckla, fördjupa och förankraAgenda 21 och i utarbetandet av Sverigesrapport till om hållbar utvecklingår . skall infördetta tillfälle lämna underlag till ettsvenskt förslag till handelsprogram förmiljö och utveckling inför nästaårhundrade. Kommitténs uppgift är ocksåatt hålla sig informerad om Agenda 21-arbetet på lokal, regional och nationellnivå inom föreningsliv, näringsliv ochmyndigheter.Arbetet inom ramen för pålokal och regional nivå har engageratsåväl länsstyrelser och kommuner somnäringsliv och föreningar och enskildaorganisationer. Regeringen har bl.a. iproposition 1993/94:111 Med sikte på enhållbar utveckling framhållit att varjelän bör ha en regional miljöstrategi ochatt denna bör genomföras i bredsamverkan mellan ,kommunerna och landsting å ena sidanoch näringslivet å den andra.Länsstyrelserna satsar stora resurser påarbetet med sina lokala miljöstrategier.Hittills har 10 län fått strategiernaantagna av sina styrelser som riktlinjerför fortsatt arbete.De flesta kommuner har i någonform påbörjat arbetet med lokala Agenda21. Många kommuner har Agenda 21-samordnare och ikommunalförvaltningarnas regi anordnasseminarier, kurser och praktiskrådgivning för allmänheten. Även förinnevarande budgetår har regeringenavsatt medel (10,) somstöd för det lokala Agenda 21-arbetet.Naturvårdsverket har genom beslut idecember 1995 fördelat dessa medel iform av bidrag till kommuner och ideellaorganisationer. Verket har också fått iuppdrag att före den 31 maj 1996utvärdera och redovisa resultaten av deprojekt som under /95fick s.k. Agenda 21-stöd.MotionenEn uthållig utveckling, såväl nationelltsom globalt, måste enligt yrkande 2 imotion Jo15 (c) bygga på de enskildamänniskornas engagemang och kunskap ommiljöproblemen. Det är därför viktigtatt det fortsatta Agenda 21-arbetet harett underifrånperspektiv. Utvecklingenav de lokala agendorna måste ske utancentrala påtryckningar i form avföreskrifter eller liknande.Motionärerna hänvisar också till attCenterpartiet tidigare föreslagit attvissa kommuner i landet under enförsöksperiod skall få möjlighet attsjälva fatta beslut om förändringar iden egna kommunen som ligger i linje medförslagen i den egna Agenda 21.Utskottets övervägandenUtskottet delar motionärernas åsikt atten uthållig utveckling till stor delmåste bygga på de enskilda människornasengagemang och kunskap ommiljöproblemen. Det arbete som bedrivsinom ramen för , och sombeskrivs i skrivelsen, står enligtutskottets uppfattning väl i linje meddenna uppfattning. Frågan om frikommunerhar behandlats i betänkande1995/96:JoU2, och utskottet anfördedärvid att det övervägande intrycket äratt det kommunala arbetet med Agenda 21bedrivs aktivt och intensivt och att detinte i första hand är gällanderättsregler som lägger hinder i vägenför detta arbete. I den måninskränkningarna i de kommunalabefogenheterna skulle visa sig utgöraett problem förutsatte utskottet attsåväl somMiljöbalksutredningen uppmärksammardenna fråga. Utskottet vidhåller dennauppfattning, och motion Jo15 yrkande 2avstyrks i den mån den ej kan ansestillgodosedd med det anförda.ÖvrigtMotionernaEnligt motion Jo15 (c) yrkande 7 börStatens kärnkraftinspektions (SKI) ochStatens strålskyddsinstituts ((SSI)bedömningar av säkerhets- ochstrålskyddsläget vid de svenskakärnkraftverken, m.m. i fortsättningenåtföljas av regeringens egen redovisningoch bedömning av frågorna.I motion Jo612 (fp) anförs att ettmiljöpris bör inrättas av regeringen föratt stimulera utvecklingen på globalnivå. Det vore en fördel om priset kundeknytas till namn, men ävenom detta inte är möjligt bör fråganövervägas.Utskottets övervägandenUtskottet har erfarit att orsaken tillatt årets skrivelse inte innehållernågon bedömning av regeringen vad gällerkärnsäkerhet och strålskydd är attmyndigheternas redovisning fördröjdeskraftigt till följd av att man villeavvakta resultatet av granskningen avreaktorn i 1. Regeringenkommer att redovisa sin bedömning isamband med den proposition som kommeratt föreläggas med anledningav betänkande.Enligt utskottets uppfattning är detvärdefullt att regelbundet få ta del avregeringens bedömningar i dessa frågor,och utskottet utgår ifrån att regeringenäven fortsättningsvis kommer att ha somutgångspunkt att dessa bedömningar skallåtfölja myndigheternas redovisningar omkärnsäkerhet och strålskydd. Motion Jo15yrkande 7 torde vara tillgodosedd medvad som här anförts och avstyrks i denmån så inte är fallet.I anslutning till motion Jo612 villutskottet erinra om att det i olikasammanhang utdelas belöningar förforskningsinsatser och andraprestationer som har anknytning tillmiljövården och andra närliggandeområden. Exempel härpå ärCrafoordpriset, de priser som utdelas avVattenbrukarnas riksförbund ochStockholm . Uppräkningenär givetvis inte fullständig. Det rörsig huvudsakligen om stiftelser ochandra icke offentligrättsligainstitutioner som i princip ärundantagna från det beslutsområde somriksdagen och statsmakterna förfogaröver. Samma förhållande råderbeträffande , varsstyrelse tagit principbeslut om att inganya pris skall instiftas i . Vidare bör nämnas att beslutat instifta ett natur- ochmiljöpris som utdelades första gången inovember 1995. Prissumman är 350 000danska kronor, och mottagaren erhöllpriset på grund av sina insatser förbevarande av utrotningshotade djur- ochväxtarter. Utskottet vill i dettasammanhang också framhålla att 1995 årsNobelpris i kemi innebär ett starkterkännande av miljöfrågornas relevans iett naturvetenskapligt perspektiv.Utskottet delar motionärens uppfattningatt belöningar för insatser påmiljöområdet kan stimulera utvecklingenmen är inte berett att föreslå någotinitiativ från statsmakternas sida föratt inrätta ytterligare priser på dettaområde. beträffande omprövning av demiljöpolitiska medlenatt avslår motion1995/96:Jo10 yrkande 1res. 1 (m),2. beträffande tillkallande aven expertkommissionatt avslår motion1995/96:Jo13,res. 2 (fp)3. beträffande omställning tillekologisk uthållighetatt avslår motion1995/96:Jo11,4. beträffande miljöbokslutatt avslår motion1995/96:Jo12 yrkande 1,res. 3 (mp)5. beträffande biologiskmångfald, m.m.att avslår motion1995/96:Jo14 yrkande 1 i motsvarandedel,6. beträffandesysselsättningsaspekter imiljöpolitikenatt avslår motion1995/96:Jo14 yrkande 2,7. beträffandekretsloppsprincipenatt avslår motion1995/96:Jo15 yrkande 1,8. beträffande ökade miljö- ochsäkerhetskrav på fartygatt avslår motion1995/96:Jo10 yrkande 3,res. 4 (m)9. beträffande finansiering avkalkningsinsatseratt avslår motion1995/96:Jo10 yrkande 4,10. beträffande miljösamarbetemed Östeuropaatt avslår motionerna1995/96:Jo12 yrkande 5 och 1995/96:Jo14 yrkande 1 i motsvarande del,res. 5 (mp)11. beträffande redovisning avdet svenska agerandet påinternationell nivåatt avslår motionerna1995/96:Jo14 yrkande 1 i motsvarandedel och 1995/96:Jo15 yrkandena 3 och4,12. beträffande miljösituationeni , m.m.att avslår motion1995/96:Jo14 yrkande 1 i motsvarandedel,13. beträffande förslag ombegränsningar och förbud ianvändningen av kemikalieratt avslår motion1995/96:Jo12 yrkande 2,res. 6 (mp)14. beträffande nonylfenol,m.m.att avslår motion1995/96:Jo12 yrkande 3,res. 7 (mp)15. beträffande kadmium ihandelsgödselatt avslår motion1995/96:Jo15 yrkande 5,16. beträffande PVCatt avslår motion1995/96:Jo15 yrkande 6,17. beträffande Natura 2000att avslår motion1995/96:Jo12 yrkande 4,res. 8 (mp)18. beträffande EU:smiljöprogram för jordbruketatt avslår motion1995/96:Jo10 yrkande 6,res. 9 (m, fp, mp)19. beträffande stöd tillanläggning av våtmarkeratt avslår motion1995/96:Jo10 yrkande 5,res. 10 (m)20. beträffande bilparkensförnyelseatt avslår motion1995/96:Jo10 yrkande 2,res. 11 (m)21. beträffande Agenda 21att avslår motion1995/96:Jo15 yrkande 2,22. beträffande redovisning avregeringens bedömningar avseendekärnsäkerhet och strålskyddatt avslår motion1995/96:Jo15 yrkande 7,res. 12 (c, mp)23. beträffande instiftande avett miljöprisatt avslår motion1994/95:Jo612,24. beträffande skrivelsenatt lägger skrivelse1995/96:120 till handlingarna.Stockholm den 7 mars 1996På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), MaggiMikaelsson (v), (), GudrunLindvall (mp), (), (), () ochBirgitta (). Omprövning av de miljöpolitiskamedlen (mom. 1), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 6 börjar med Några av ochslutar med inte nödvändig bort haföljande lydelse:Naturvårdsverket har granskat ett antalav de miljömål som antagits avriksdagen. Men bara ett av de niomiljömål som granskats har uppnåtts.Regeringens resonemang i anslutning tilldetta nedslående resultat är enligtutskottets uppfattning otillräckligt.Det är viktigt att miljömålen formuleraspå rätt sätt och att de är mätbara. granskning borde ocksåleda till en omprövning av de medel somanvänds för att uppfylla miljömålen.Under senare år har man på miljöområdetalltmer uppmärksammat att marknadens ochkundernas miljökrav snabbare leder tillmiljöförbättringar än förbud ochregleringar. Det faktum att bara ett avnio granskade miljömål uppnåtts börkunna ge vägledning om vilka medel imiljöarbetet som är mest effektiva.