bet · GK01KU2 · 1996-11-21 00:00:00 — Ettytterligare skäl är att framställningenav uppteckningarna är kostnadskrävandeoch att allmänhetens efterfrågan påuppteckningarna varit synnerligenbegränsad.Intresset av att samrådet medregeringen inte påverkas negativt måsteemellertid vägas mot de skäl somtidigare anförts för att nämndensöverläggningar med regeringen skalldokumenteras. Denna avvägning börenligt nämndens mening göras avkonstitutionsutskottet. Skulle detdärvid anses motiverat med en fortsattdokumentation kan det dock finnasanledning att pröva hur dokumentationenskall ske. lägger i sittyttrande fram förslag till tänkbaraförändringar som främst tar sikte påkonstitutionsutskottets behov avunderlag för granskningsarbetet.Om nämndens skyldighet att förastenografiska uppteckningar skallkvarstå är det enligt nämnden angelägetatt möjligheterna tillsekretessbeläggning utökas. Det har iflera fall förekommit vid samråden medregeringen att uppgifter lämnats sominte omfattas av utrikessekretess menväl av andra sekretessregler. Det harfrämst rört uppgifter rörandeförberedelserna för tredje steget i EMU.I ett fall har också uppgifter lämnatsom enskilda företags förhållanden. Iprincip bör samma sekretessregler kunnatillämpas på de stenografiskauppteckningarna som på andra allmännahandlingar. Under alla omständighetermåste dock reglerna i 3 kap. 1 §sekretesslagen om sekretess avfinanspolitiska, penningpolitiska ellervalutapolitiska skäl kunna tillämpas.Det kan förutses att uppgifter som börhemlighållas av dessa skäl kommer attlämnas till nämnden i ökandeutsträckning allteftersom tiden förövergången till det tredje steget i EMUnärmar sig.I en avvikande mening (m) till nämndensyttrande till utskottet erinras om attde moderata ledamöterna reserverade utskottsbehandlingen motföreskriften om stenografiskauppteckningar vid nämndens sammanträden.De erfarenheter som gjorts anses habekräftat farhågorna för attöverläggningarna skulle komma attpåverkas negativt vad avser förtrolighetoch flexibilitet i känsligaförhandlingslägen. En protokollföring avsamma slag som sker för utskottenssammanträden rekommenderas därför i denavvikande meningen.Enligt en annan avvikande mening (fp)bör de stenografiska uppteckningarnaäven fortsättningsvis föras men medökade möjligheter tillsekretssbeläggning i enlighet med vadnämndens majoritet förordat.Utskottets övervägandenI fråga om nämndens arbetsformer villutskottet inledningsvis konstatera attdet ramverk som beslutade dånämnden inrättades i huvudsak fungeratbra. Inom detta ramverk har nämndensjälv kunnat förändra och förbättra sinaarbetsformer under det ett och ett halvtår som gått . Den redovisningsom nämnden lämnar i sitt yttrande tillutskottet är mycket värdefull och ger enbra bild av arbetet och de problem somfinns.Regeringens skriftliga information tillnämndenNär det gäller regeringens skriftligainformation till nämnden delar utskottetnämndens uppfattning att den så långtmöjligt bör innehålla ett förslag tillsvensk ståndpunkt i de frågor som kommerupp för diskussion och ställningstagandei ministerrådet. Det är, som nämndenframhåller, angeläget att dennaståndpunkt avfattas på ett klargörandesätt. Den bör nämligen tjäna somutgångspunkt för nämndens diskussionermed regeringen. Nämndens diskussionerbör också kunna omfatta vilkaandrahandsståndpunkter som är acceptablaur svensk synpunkt. Men det säger sigsjälvt att det skrivna materialet iallmänhet inte kan innehålla någrareflexioner av det slaget.Nämnden har också kritiska synpunkterpå när det skriftliga materialet nårnämnden. Som påpekas i yttrandet har densena leveransen av material främst attgöra med beslutsprocessen iministerrådet. Denna fråga behandlas iden pågående regeringskonferensen.A-punkterNämnden framhåller i sitt yttrande attden skriftliga informationen frånregeringen sällan innehåller uppgifterom vilka ärenden som kan avgöras utandiskussioner vid ministerrådets möten,s.k. Enligt nämndensuppfattning är det angeläget attregeringens skriftliga informationtillförs uppgifter om viktiga ärendensom kan bedömas bli behandlade som A-punkter. Utskottet vill starktunderstryka detta önskemål. Det är, somnämnden skriver, visserligen troligt attmånga av dessa ärenden tidigare varit avkontroversiellt slag och då varitföremål för behandling i nämnden. Dettautesluter ändå inte att det är viktigtatt nämnden inför det slutligaavgörandet i rådet får besked om vilkenståndpunkt som det tidigare rådsarbetetlett fram till.Det torde emellertid också kunnaförekomma att viktiga frågor irealiteten avgörs i Coreper eller iandra kommittéer utan diskussioner irådet. Även dessa A-punkter bör enligtutskottet redovisas för nämnden. Dettabör enligt utskottet ges regeringen tillkänna.SamrådsförfarandetVid det muntliga samrådet i nämnden ärdet enligt nämnden angeläget attregeringen redovisar alternativapositioner och andra ländersinställningar. Som redan framgått delarutskottet denna uppfattning och anserliksom nämnden att uppgifter av dennaart är betydelsefulla vid bedömningen avvilken förhandlingslinje som är denlämpligaste.I detta sammanhang kommer nämnden in påfrågan vem som bör företräda regeringenvid nämndens sammanträden. Nämndenserfarenheter är att diskussioner omSveriges förhandlingspositioner ärmeningsfulla endast om de förs med densom bär det faktiska ansvaret förpositionerna. Enligt nämndens mening ärdet därför angeläget att statsråden ärnärvarande vid nämndens sammanträden.Undantag bör endast förekomma i de fallstatsrådet på grund av starka skäl ärtvungen att utebli. Om enstatssekreterare skall företrädaregeringen vid rådsmötet kan det varalämpligt att också hon eller han ärnärvarande vid nämndens sammanträde.Utskottet instämmer till fullo inämndens uppfattning om värdet avstatsrådens närvaro vid nämndenssammanträden. De uttalanden som nämndengjort i sitt yttrande bör enligtutskottets uppfattning kunna tjäna somriktlinjer i denna fråga.Utskottet vill vidare anföra följandebeträffande samverkan inför möten. består avmedlemsstaternas stats- ellerregeringschefer och sammanträder somregel en gång per halvår. Vid dessamöten fattas främst beslut iövergripande politiska frågor. Ipropositionen (1994/95:19, s. 538 f.) omSveriges medlemskap i unionenangav regeringen att information skalllämnas till rörande frågor somskall tas upp i . Enligtregeringen låg det också i sakens naturatt skall kunna begära attinformation lämnas i sådana frågor.Regeringen framhöll emellertid attsådana frågor som rör utrikespolitiskaförhållanden som kan få betydelse förriket, liksom utrikesärenden av störrevikt, självfallet skall behandlas iUtrikesnämnden.Någon särskild reglering av samverkanmellan regering och riksdag finns inte iriksdagsordningen. I riksdagsordningen 3kap. 6 § anges emellertid attregeringen fortlöpande skall informerariksdagen om vad som sker inom ramen församarbetet i Europeiska unionen.Information om Europeiska rådets mötentorde falla inom denna bestämmelse. Ominformationen inför Europeiska rådetsmöten lämnas i börovanstående riktlinjer om statsrådensnärvaro vid nämndens sammanträden ocksågälla vid dessa tillfällen.Vad utskottet anfört om statsrådensnärvaro i bör somsin mening ge regeringen till känna.Nämndens ställningstagandenUtskottet noterar nämndens uppfattningatt ordförandens muntligasammanfattningar bidrar till attklarlägga opinionsläget i nämnden. Ettsätt att ytterligare förtydliga dettaopinionsläge skulle vara att nämndenavslutar sina överläggningar medregeringen i ärenden där regeringenframlagt förhandlingsståndpunkter medatt anta ett skriftligt uttalande. Dettauttalande kan vara en ren tillstyrkaneller avstyrkan av regeringensståndpunkter. Det kan också innebära enförändring och/eller tillägg tillregeringens förhandlingspositioner.Föreligger flera meningar om vad nämndenbör uttala får ordföranden avgöra vilkenmening som har de flestas stöd. Det börunderstrykas att sådana uttalandensaknar formell rättslig betydelse.Utskottet vill dock erinra om attutskottet i samband med nämndenstillkomst uttalade att man bör kunnautgå från att regeringen inte kommeratt företräda en ståndpunkt som står istrid med vad nämnden gett uttryck för isamrådet (1994/95:KU22 s. 15). Nämndenbör själv bedöma om och när denna metodför att klarlägga nämndens inställningbör användas. Någon ändring i de regleri riksdagsordningen som gäller förnämnden behöver enligt utskottets meninginte göras. Med den samrådsuppgift somnämnden har måste anses följa rätten attbesluta om uttalanden av detta slag.Öppna sammanträdenEU-nämndens sammanträden äger rum inomstängda dörrar (8 kap. 17 § RO). Nämndensaknar den möjlighet som utskotten haratt anordna offentliga utfrågningar,t.ex. när det gäller frågor sombehandlas i den pågåenderegeringskonferensen. För att kunnainhämta information och åsikter frånandra än regeringen i vissa övergripandefrågor, t.ex. den pågåenderegeringskonferensen, förordar nämndenatt det skapas en sådan möjlighet ocksåför nämnden. Utskottet vill intemotsätta sig att en möjlighet till öppnasammanträden införs för nämnden menförutsätter att den begagnasrestriktivt, vilket också är nämndensuppfattning. Nämndens uppgift är attsamråda med regeringen inför beslut iministerrådet. Att anordna offentligautfrågningar i frågor som är underbehandling i EU:s institutioner ärdäremot i första hand en uppgift förriksdagens utskott. Den pågåenderegeringskonferensen är emellertid ettexempel på en fråga som på grund av sinövergripande karaktär saknar naturlighemvist i något enskilt utskott.Regeringskonferensen skulle därför kunnaföranleda att nämnden anordnade öppnautfrågningar i syfte att skaffa sigupplysningar om opinionsläget i defrågor som regeringskonferensenbehandlar.Utskottet föreslår således en ändring iriksdagsordningens bestämmelse om att skall sammanträda inom stängdadörrar. Ändringen innebär att EU-nämndenom synnerliga skäl föreligger kanbesluta att sammanträde till den del detavser inhämtande av upplysningar helteller delvis skall vara offentligt. Detär enligt utskottet inte meningen attregeringen eller annan statlig myndighetsom, enligt 10 kap. 5 och 6 §§ RO,uppfyller sin uppgiftsskyldighet ifrågor som avses bli behandlade iEuropeiska unionens råd, skall göradetta vid en offentlig del av ettsammanträde. Enligt utskottet bör dennya bestämmelsen tillämpas restriktivt. (Se förslag till 10 kap. 7 § s. 40).Stenografiska uppteckningarDe skäl som utskottet angav för att överläggningar med regeringenskulle dokumenteras var bl.a. att detför granskningen av statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning var nödvändigt att kunnakonstatera vad som förevarit vidöverläggningarna med regeringen samtmöjligheten till insyn för allmänhetenoch för forskningen. Dessa skäl kvarstårenligt utskottet för attöverläggningarna skall dokumenteras. Deskäl mot dokumentation som utskottetanförde har visat sig ha viss bärkraft.Det gäller främst det förhållandet attdokumentationen av överläggningarna kanleda till en begränsning av deninformation som regeringen anser sigkunna vidarebefordra till nämnden.Utgångspunkten är enligt utskottetgivetvis att regeringen lämnar all deninformation till nämnden som behövs föratt samrådet skall bli meningsfullt. Engrundläggande förutsättning för detta äratt överläggningarna kan hållas underförtroliga former. Dessa former måstedock av de skäl utskottet angivit ovaninnefatta någon form av dokumentation avvverläggningarna. Enligt utskottet börstenografiska uppteckningar från överläggningar med regeringenäven fortsättningsvis föras menmöjligheten till sekretessbeläggningutökas.Den utökning av sekretessen som visatsig mest angelägen och som utskottetvill föreslå gäller sekretess föruppgifter som angår rikets centralafinanspolitik, penningpolitik ellervalutapolitik. Utskottet anser inte attdet därutöver finns skälatt utöka sekretessen för uppgifter i destenografiska uppteckningarna då dettainte visat sig nödvändigt. Utskottetföreslår därför ett tillägg till 11 kap.2 § andra stycket sekretesslageninnebärande att för uppgift i stenografiska uppteckningarenligt 10 kap. 9 § riksdagsordningengäller sekretess också för uppgift somavses i 3 kap. 1 § sekretesslagen, dvs.för uppgift som angår rikets centralafinanspolitik, penningpolitik ellervalutapolitik. Utskottet föreslår ocksåen redaktionell ändring i 11 kap. 2 §första stycket med anledning av deändringar i riksdagsordningen somutskottet föreslår.Utskottet vill erinra om att riksdagenenligt 11 kap. 3 § sekretesslagen fårförordna om undantag från sekretess ifråga om uppgifter hos riksdagen.Återrapportering från ministerrådsmötenaBakgrundRegeringen skall enligt de riktlinjersom formulerats återrapportera till vad som förevarit på rådsmötena.Dessa återrapporter distribueras avnämndens kansli. Av nämndens kallelser,som går till utskottskanslierna, framgårvilka återrapporter som skickas ut.Utskottskanslierna kan sedan hämtarelevanta rapporter hos nämndens kansli.EU-nämndens yttrandeEU-nämnden anser det nödvändigt attregeringen fortlöpande lämnar rapporterom vad som förekommit vidministerrådsmötena. Sådana återrapporterger möjlighet för både utskotten ochnämnden att följa EU-frågornasbehandling i ministerrådet. De utgördärmed en viktig del av regeringensinformation till riksdagen.Enligt nämndens bedömning sker entillfredsställande återrapportering frånministerrådsmötena. En genomgång somgjorts beträffande rådsmötena underandra och dem somhitintills hållits visar attmed något enstaka undantag enkontinuerlig återrapportering har skett.Rapporterna, som även omfattarinformella ministerrådsmöten, inkommer iregel till en veckaefter det aktuella rådsmötet.Kvaliteten på återrapporteringenvarierar mellan departementen. Dettagäller också redovisningen av hurföreträdarna för regeringen agerat vidrådsmötena.Som svar på frågan om det sker någonfortlöpande kontroll och uppföljning avhur regeringen agerat och i vilken månnämndens råd har följts, framhållernämnden att det knappast ankommer på denatt svara för en sådan systematiskgranskning. Det torde främst ligga i depolitiska partiernas intresse att bevakaom och i vilken utsträckning desynpunkter som framförts vid samrådenbeaktats av regeringen underdiskussionerna och förhandlingarna iministerrådet. I den mån en meraövergripande och systematisk kontrollbör ske torde den lämpligen utföras inomramen för konstitutionsutskottetsgranskningsarbete. Någon fortlöpandekontroll av regeringens agerande iministerrådet har därför inte genomförtsi nämnden.I en avvikande mening (fp) framhålls attdet bör vara en viktig uppgift förkonstitutionsutskottet att kontrolleraoch följa upp regeringens agerande isamband med granskningsarbetet rörandestatsrådens tjänsteutövning.Utskottens yttrandenJustitieutskottet anser att det böråligga regeringen att till utskottetregelbundet lämna skriftlig informationom vad som förekommit vid rådsmötena förinrikes och rättsliga frågor.Enligt kulturutskottet böråterrapporteringen innehålla besked omSveriges synpunkter har blivittillgodosedda. Erfarenheterna avåterrapportering är begränsade, men hari de fall de förekommit uppfylltutskottets krav.Utskottets övervägandenKonstitutionsutskottet förutsätter attregeringskansliet återrapporterarsamtliga ministerrådsmöten tillriksdagen. Återrapporterna börtillställas både . Utskottet vill framhållaatt det är av stor vikt attåterrapporteringen frånministerrådsmötena innehåller relevantinformation. Återrapporteringen ärviktig både för att utskotten ochnämnden skall veta hur ärendena harbehandlats vid rådsmötena - riksdagenkan ha anledning att ha synpunkter påden fortsatta hanteringen av ärendet -och för den granskning av regeringen därkonstitutionsutskottet har en viktigroll. Utskottet vill påpeka att detankommer även på andra utskott samt påEU-nämnden att följa upp regeringensagerande i rådet. Endast utskotten ochnämnden har den sakkunskap som i mångafall krävs för att kunna bedömaregeringens agerande.Kontakter med ochandra yttrandeNågra formella kontakter mellan och de svenskaEuropaparlamentarikerna har inteförekommit. I samband med studiebesök iBryssel av delegationer från EU-nämndenhar dock informella sammanträffanden medEuropaparlamentarikerna ägt rum.Tilläggas kan att nämndens kansli efteren överenskommelse medpartigruppskanslierna översändernämndens sammanträdeshandlingar tilldessa för vidarebefordran tillEuropaparlamentarikerna. I övrigt harkontakterna med Europaparlamentarikernaupprätthållits på det partipolitiskaplanet. Någon anledning till ändringarhärvidlag kan nämnden inte finna. Ilinje med vad nämnden anfört om viktenav att behandlingen av EU-frågor intekringgärdas av formaliteter vill nämndenavvisa alla tankar på att samarbetet medde svenska ledamöterna iEuropaparlamentet skall regleras.Utskottens yttrandenFlera utskott anger i sina yttranden attde har besökt . Dettahar varit mycket givande, och t.ex.socialutskottet anser att det ärangeläget att regelbundna/årligastudiebesök i förutskottsdelegationer blir möjliga.Finansutskottet anger att ordföranden iEuropaparlamentets utskott för ekonomi,valutafrågor och industripolitik vidnågra tillfällen har inbjuditordförandena i de nationellaparlamentens utskott för ekonomi ochvalutafrågor till gemensamma möten omolika aktuella frågor.Justitieutskottet har under det senasteåret haft vissa direkta kontakter med . Ledamöter från utskottethar deltagit i ett par konferenser somanordnats inom EU och som rört frågor omekonomisk brottslighet och bedrägeriermot EU. Utskottet har också tagit emotbesök såväl från utskottför medborgerliga rättigheter ochinrikes frågor som från ett nationelltparlament.Socialförsäkringsutskottet ochkulturutskottet anser att kontakternamed ochEuropaparlamentarikerna i första handbör organiseras via partierna.Kulturutskottet anser att en viktigfaktor för ett ökat EU-engagemang är attkontakt kan skapas med olika EU-organbl.a. genom delegationsresor till olikaEU-institutioner.Ett exempel på resor som redovisas iyttrandena är lagutskottets studieresatill och under hösten1995. Vid besöket i erhöllutskottet allmän och värdefullinformation i en mängd EU-frågor påutskottets beredningsområde. EU-representation redovisade därvidaktuella och övergripande frågor avsärskilt intresse för lagutskottet.Därutöver inhämtade utskottetinformation om aktuella projekt inom EUav betydelse för utskottetsberedningsområde. två generaldirektorat, ett underrådet och ett under kommissionen. Vidbesöket i träffade utskottetockså representanter för för miljö, folkhälsa ochkonsumentskydd. Besöket i Luxemburginnefattade ett studiebesök i fann ett nyligengenomfört studiebesök i mycketvärdefullt. Det är utskottets bestämdauppfattning att det bör ges möjlighetertill denna typ av resor med vissregelbundenhet. Utskottet utgår från attintresset för EU-frågorna kommer att ökanär mer kunskaper vunnits om ärendenainom EU och arbetet där. Utskottetsbesök i har inneburit att EU-frågorna blivit mer konkreta och kommitnärmare .Utskottets övervägandenUtskottet vill understryka vikten av attriksdagen erhåller information frånflera olika källor. Utfrågningar i öppeneller sluten form kan vara ett sätt förutskotten att inhämta information. Ettannat viktigt inslag iriksdagsledamöternas arbete med EU-frågor kan vara direktkontakter medt.ex. Utskottetnoterar med tillfredsställelse att flerautskott har positiva erfarenheter avresor till och andraEU-institutioner.Utskottet vill betona vikten av att EU-frågorna blir en naturlig del av arbetetför ledamöter och tjänstemän.En viktig aspekt är att hargoda kontakter med EU:s institutioner.Det bör finnas möjligheter till resortill EU:s institutioner med vissregelbundenhet så att riksdagensledamöter kan upprätthålla kunskapernapå området och vidga kontakterna inom EU-samarbetet. Också utskottens ochpartiernas kansliers kontakter med EU:sinstitutioner är av vikt. Utskottetnoterar att det enligtbudgetpropositionen avsatts medel sommöjliggör ett tjänstemannautbyte mellanriksdagen och EU-parlamentet.Utskottet har ovan under rubriken föreslagit attförvaltningskontoret ges i uppdrag attutreda bl.a. vilka kanaler som finns förinformation om beslutsfattandet inomEU:s institutioner och hur dessa skallkunna kompletteras. Uppdraget tillförvaltningskontoret bör även avse hurförutsättningar för direktkontaktermellan och institutionerkan skapas.Utskottet ser mot bakgrund av deinkomna yttrandena och de erfarenhetersom gjorts ingen anledning att föreslånågon reglering av kontakterna med EU:sinstitutioner eller till de svenskaledamöterna i och tredje pelarenBakgrundI betänkande 1994/95:KU22 behandladekonstitutionsutskottet bl.a. enmotionsvägen aktualiserad fråga om enuppdelning av samrådsförfarandet mellanEU-nämnden och vissa utskott.Motionsförslagen innebar främst attsamrådet i utrikes- ochsäkerhetspolitiska frågor skulle äga rumi utrikesutskottet. Med hänsyn till denbetydelse som borde fästas vid ettsammanhållet samrådsförfarande, därsamrådsorganet har överblick över densamlade EU-politiken, fannkonstitutionsutskottet att det skullevara olämpligt att fördela samrådet påolika utskott.EU-nämndens yttrandeDen nuvarande ordningen enligt vilkensamråd mellan regeringen och EU-nämndenäger rum i såväl frågor inom förstapelaren som det mellanstatligasamarbetet inom ramen för andra ochtredje pelaren har enligt nämndenutfallit väl och medfört att nämndenfått den samlade överblick över EU-politiken som varit avsedd. Därmed fördelen vunnits att det i riksdagenfinns ett organ med en helhetsbild avalla de samarbetsområden som ingår i EUoch samlade erfarenheter av hursamarbetet fungerar. Det finns ett närasamband mellan de utrikespolitiskaövervägandena i andra pelaren och främsthandelspolitiken och utvecklingsfrågornai första pelaren. En uppsplittring avsamrådet på flera organ skulle med allsäkerhet leda till en dubblering avsamrådsförfarandet.Med hänvisning till det anförda vill bestämt ta avstånd från tankenatt man nu skulle dela uppsamrådsfunktionen vare sig det gällerandra eller tredje pelaren eller frågorinom första pelaren.Utskottens yttrandenUtrikesutskottet anser att såvälregeringen som isina överväganden rörande samverkanmellan och regeringen i EU-frågor i allt väsentligt utgått från deförhållanden som gäller EU:s s.k. förstapelare (området för övernationelltbeslutsfattande).Ett huvudmotiv bakom införandet avsamverkansförfarandet mellan reger-ingoch riksdag i EU-frågorna har varit atttillförsäkra ett reelltinflytande på områden därsuveränitetsöverlåtelse ägt rum.Eftersom någon sådan överlåtelse ejskett vad avser utrikespolitiken(handels- och biståndspolitikenundantagen) kan det förmodas att deninförda ordningen, vilken ju innefattarnya samverkansformer också påutrikespolitikens område, medför attriksdagen får en större roll påutrikespolitikens område än vad som varavsett vid den nuvaranderegeringsformens tillkomst.Den rådande ordningen kan enligtutrikesutskottet sägas innebära attutskottet är ålagt att hålla siginformerat om viktigare frågor från detatt de blir aktuella inom GUSP (Gemensamutrikes- och säkerhetspolitik), viabehandlingen i ministerrådet (iblandockså i ), till desseventuella beslut genomförts. Inför ettärendes behandling i ministerrådet harEU-nämnden, somutrikesutskottet följer frågan, attsamråda med regeringen i samma ärende.Kräver frågan i ett senare skederiksdagsbehandling har utskottet attäven bereda ärendet. Det bör isammanhanget påpekas attutrikesutskottet i kraft av sininitiativrätt har möjlighet att föra infrågor i GUSP-samarbetet.Mot bakgrund av modeller som prövats iandra EU-stater har bl.a. ifrågasattsdet lämpliga i att regeringen förstsamråder med i en frågavilken utrikesutskottet därefter har attta ställning till inför ettriksdagsbeslut.