bet · GK01UbU1 · 1996-11-28 00:00:00 — Verksamhetenbör finansieras genom anslag överstatsbudgeten samt med medel frånforskningsråd m.fl. och deltagandeföretag.Utskottet har tillstyrkt atttotalt , varavhälften anvisas på tilläggsbudget förinnevarande budgetår, ställs tillförfogande för inrättande av ett nytttekniskt forskningsinstitut i Göteborgunder förutsättning att en utredningleder till att projektet kan genomföras(1996/97:UbU2y; kommittédir. 1996:72).Såsom framgår av motionen avsermotionärerna att ett miljöteknisktinstitut skall ha en liknandekonstruktion och liknandefinansieringsvillkor. Utskottet är inteberett att förorda en sådan ytterligaresatsning. Motionsyrkandet bör alltsåavslås av riksdagen.Flera motioner behandlar frågor ominrättande av professorstjänster.En professur i informations- ochbiblioteksvetenskap bör enligt motion1996/97:Ub456 (fp) yrkande 1 inrättasvid för att säkrautveckling och kvalitet ibibliotekarieutbildningen i Umeå.Enligt motion 1996/97:Ub467 (s) bör enprofessur i integrationsfrågor inrättasvid för forskningrörande integration av invandrare, detmångkulturella samhället m.m.Förslag om inrättande av en professur imalmgeologi vid försfram i motion 1996/97:Ub1 (s). En sådanprofessur skulle enligt motionärerna fåpositiva regionalpolitiska effekter förnorra och bl.a. bidra till attmedel för malmgeologisk forskningtillförs högskolan.Utskottet vill påpeka beträffandeprofessuren i malmgeologi att förslag ominrättande av en sådan tjänst vidHögskolan i har lagts fram av dens.k. i betänkandetGruvorna och framtiden (SOU 1996:152).Enligt uppgift från Närings- ochhandelsdepartementet skall betänkandetremissbehandlas med sikte på beredninginom senare undervåren 1997.När det gäller frågan om en professur iintegrationsfrågor vill utskottethänvisa till att regeringen som enplaneringsförutsättning för budgetåret1998 bedömer att universitetbör erhålla medel för ett nytt tema -Tema Etnicitet - om internationellmigration och etniska relationer. Sådanforskning är en viktig del i en satsningför att ge likvärdiga förutsättningar isamhället för invandrare och för att tatill vara invandrares erfarenheter ochkompetens. Forskningsområdet har enklart tvärvetenskaplig karaktär ochlämpar sig enligt utskottets mening välför den temamodell som utvecklats viddetta universitet.I övrigt vill utskottet påminna om atttjänst som professor vid universiteteller vid sådan högskola, till vilken enfakultet är knuten eller därkonstnärligt utvecklingsarbete bedrivs,inrättas genom lokalt beslut avstyrelsen för resp. universitet ochhögskola (2 kap. 2 § och 4 kap. 3 §högskoleförordningen, 1993:100). Dennaordning gäller sedan den 1 juli 1993.Sammanfattningsvis anser utskottet attriksdagen inte bör göra några uttalandenmed anledning av motionerna 1996/97:Ub1,1996/97:Ub456 yrkande 1 och1996/97:Ub467 utan avslå desamma.I två motioner - motionerna1996/97:Ub418 (s) och 1996/97:Kr257 (mp)yrkande 13 - understryks betydelsen avdet arbete som , det nationellanätverket för folkbildningsforskning vidLinköpings universitet, bedriver för attinitiera, utveckla och samordnatvärvetenskaplig forskning omfolkbildning. inrättades ,varvid fick enmiljon kronor för denna forskning.Resursen har inte utökats.Forskningen om folkbildningen expanderaroch växer. I denförstnämnda motionen vill motionärernaatt medel skall omfördelas inom ramenför utgiftsområde 16 till förmån förMIMER vid . I densenare motionen begärs etttillkännagivande om att regeringen böröverväga att under åren 1998-1999omfördela medel inom utgiftsområde 16till MIMER.Utskottet ser positivt på verksamhetenvid och anser att nätverketsarbete med att utveckla kunskapen om ochintresset för folkbildningsforskningenär värdefullt. Det kan i sammanhangetnämnas att medlen till tillkomgenom ett tillkännagivande frånriksdagen som utskottet stod bakom (bet.1989/90:UbU25 s. 120). Utskottet harinhämtat att isin fördjupade anslagsframställning föreslagit ökaderesurser för . Regeringen haremellertid inte fört fram detta förslagi budgetpropositionen. Utskottet är inteheller berett att nu förorda ettriksdagsuttalande om att framöverbör erhålla utökade speciella resurser.Utskottet vill peka på att universitetethar möjlighet att inom ramen för sinafakultetsresurser ge ökat stöd tillnätverket. Med det anförda avstyrkerutskottet motionsyrkandena.I motion 1996/97:Ub414 (s) lyftermotionärerna fram forskning medanknytning till skogsområdet samttvärvetenskaplig forskning rörandeinneklimat-hälsa som prioriteradeområden för , vilka börstödjas.Mitthögskolan tillhör de mindre ochmedelstora högskolor som enligtregeringens förslag tilldelas kraftigtökade permanenta forskningsresurser.Enligt utskottets mening finns det ingetsom hindrar att högskolan själv väljeratt prioritera de i motionen nämndaområdena. Utskottet anser därmed attmotionsyrkandet bör avslås av riksdagen.Enligt motion 1996/97:Ub4 (s) yrkande 2är vid Göteborgsuniversitet det enda lärosäte somhar satsat på forskarutbildning inomrese- och turistindustrin. Det är därförlämpligt att utveckla ett samarbetemellan i ochMitthögskolan vid den satsning påforskning om turismen vid Mitthögskolansom regeringen förordar i denforskningspolitiska propositionen. - Imotion 1996/97:Ub3 (s) av sammamotionärer begärs ett tillkännagivandeom behovet av en samnordiskforskarutbildning inom rese- ochturistindustrin. En samnordiskutveckling av den etableradeforskarutbildningen vid Handelshögskolani i samarbete med universiteteni , , och Köpenhamnkan tillförsäkra de nordiska länderna enförstärkt position inom turistnäringen,anför motionärerna.Utskottet delar regeringens bedömning iforskningspropositionen (prop. 1996/97:5s. 288) att turismen bör få störrebetydelse både som näring och försysselsättningen. Näringen har enpotential som ännu inte till fulloutnyttjats, delvis beroende på bristandekunskaper. Kunskapsutvecklingen inomturismområdet behöver därför stärkas iSverige. Utskottet utgår från attlärosätena och institutionerna självainitierar och etablerar samverkansinsemellan i önskvärd omfattning.Utskottet anser inte att skallgöra något uttalande med anledning avmotionsyrkandena, varför de avstyrks.3. UniversitetsbegreppetRiksdagen har beslutat vilkalärosäten inom den högre utbildningensom har rätt att benämnas universitet.Regeringen har fastställt detta ihögskoleförordningen (1993:100). Dekriterier som har gällt är attlärosätet är statligt, har rätt attutfärda doktorsexamen och att utbildningoch forskning bedrivs vid minst trefakulteter.Regeringen föreslår nu - sedan fråganutretts av på regeringensuppdrag (rapportserie1996:12 R) - att rätten att benämnasuniversitet skall tilldelas det statligalärosäte- som har en grundutbildning ochforskning som är väl etablerad och avgod vetenskaplig kvalitet,- som har en tillräcklig omfattning avgrundutbildningen och utbildning inomett antal ämnesområden,- som har en tillräcklig omfattning avforskningsverksamheten och forskninginom ett antal ämnesområden,- som har goda infrastrukturellaförutsättningar (bibliotek m.m.) för attbedriva grundutbildning och forskning,- som har goda internationellakontakter inom grundutbildning ochforskning,- och som uppfyller kraven för attsjälvständigt inrätta professurer ochatt utfärda doktorsexamen.Det bör enligt propositionen ankomma påregeringen att på ansökan av en högskolabesluta om användningen av benämningenuniversitet. skalldessförinnan kvalitativt pröva huruvidahögskolan i fråga har nått den nivå somerfordras.De lärosäten som redan uppfyller dekriterier för benämningen universitetsom regeringen föreslagit, såsom Kungl.Tekniska högskolan och , och vars namn är välkända,kan enligt regeringen självfallet avståfrån att ansöka om att få användabenämningen. Om de emellertid önskaranvända benämningen universitet kanregeringen i sådant fall, utan hörandeav , besluta om detta.Regeringen redovisar att Högskolan iLuleå i sin anslagsframställning begärtatt få anta namnet tekniskauniversitet. Regeringen bedömer atthögskolan i och med deresursförstärkningar som föreslås ibudgetpropositionen för väluppfyller kraven för att benämnasuniversitet och att högskolan intebehöver undergå ytterligare prövning. Omriksdagen godkänner kriterierna föruniversitetsbenämning, avser regeringenatt genom en ändring ihögskoleförordningen tilldela högskolannamnet tekniska universitet.Med de resursförstärkningar som ibudgetpropositionen föreslås för demindre och medelstora högskolorna (seföljande avsnitt 4) bör det, anförregeringen, vara möjligt för vissa avdem att kunnauppfylla kriterierna för benämningenuniversitet.Avslag på regeringens förslag omförändring av universitetsbegreppetbegärs i motion 1996/97:Ub483 (fp)yrkande 13. Motionärerna motsätter sigockså att regeringen får bemyndigandeatt besluta om att en högskola skall fåbenämnas universitet. De utvecklar sinasynpunkter i motion 1996/97:Ub5 (fp)yrkande 19 och anför att kriterierna föruniversitetsbenämning bör vara mertydligt definierade än vad regeringenföreslagit för att undvika framtidadiskussioner. Bland annat frågar sigmotionärerna vad tillräckligomfattning av grundutbildningeninnebär. De anser att det bör varaHögskoleverket som beslutar vilkahögskolor som skall ges rätten attbenämnas universitet, efter det attverket på högskolans begäran granskathuruvida högskolan uppfyller kraven påvetenskaplig kvalitet och kvantitet.Enligt motionerna 1996/97:Ub411 (m)yrkande 34 och 1996/97:Ub487 (m) yrkande5 innebär beteckningen universitet påett högre lärosäte enkvalitetsupplysning som bör kvarstå. Dekriterier som gäller är attlärosätet är statligt, har rätt attutfärda doktorsexamen och att utbildningoch forskning bedrivs vid minst trefakulteter. Detta är en viktigupplysning för studenter och kollegorinom och utom landet. Enligt regeringensförslag om ändrade principer skall allahögskolor som uppfyller ett antal vagtformulerade, icke-kvantitativa krav,kunna bli universitet. Motionärernaanser att risken är överhängande attframstående högskolor blir mindreframstående universitet.I motion 1996/97:Ub451 (c) yrkande 9framhålls att Högskolorna i ,och samt harbåde den bredd och det djup igrundutbildning och forskning samt deninfrastruktur som erfordras för att desnabbt skall kunna utvecklas till ochges ställning som universitet. Dessahögskolor har redan genomgått enrelativt ingående kvalitetsprövning avHögskoleverket i samband med inrättandetav ett antal professurer, varför fråganom universitetsbenämning bör kunnahanteras förhållandevis snabbt.Motionärerna vill att regeringen skallange en tidsplan som gör det möjligt förhögskolorna att lämna ansökan underförsta med sikte på beslutsenast därefter, dvs. underförsta halvåret 1998.Utskottet anser för sin del attkriterier för universitetsbenämning sominte strikt anger kvantitativa mått gerstörre utrymme i det individuella falletför prövning ochbedömning av vetenskaplig kvalitet. har utvecklats stor erfarenhetav kvalitetsprövningar. Bland annatprövar verket såväl ärenden omexamensrätt för magisterexamen somärenden om rätt att inrätta professurervid högskolor utan egen fakultet. Somregeringen anmärker används begreppetuniversitet i internationella sammanhangpå skiftande sätt. Det gemensamma äremellertid att enheterna har enbetydande grad av självständighet igrundutbildning, forskarutbildning ochforskning. Utskottet har inget atterinra mot att regeringen efterHögskoleverkets prövning fastställer atten högskola får benämnas universitet.Med det anförda föreslår utskottet attriksdagen med avslag på motionerna1996/97:Ub5 yrkande 19, 1996/97:Ub411yrkande 34, 1996/97:Ub483 yrkande 13 och1996/97:Ub487 yrkande 5 godkänner vadregeringen förordar beträffandeuniversitetsbegreppet.Utskottet avstyrker också motion1996/97:Ub451 yrkande 9 om tidsplan förbeslut om att tilldela viss högskolabenämningen universitet. Det ärhögskolorna själva som skall bedöma omoch när förutsättningar finns för att deskall kunna ansöka om att få bliuniversitet. Utskottet anser det intelämpligt att reglera vilken tid efteransökan som en kvalitetsprövning iärendet får ta. Tidsåtgången förprövningen måste självfallet kunnavariera från en högskola till en annanutifrån de speciella förutsättningarna idet enskilda fallet.4. Forskning vid mindre och medelstorahögskolorUtbyggnad med fasta forskningsresurserRegeringen föreslår ibudgetpropositionen att de mindre ochmedelstora högskolorna samtLärarhögskolan i ochIdrottshögskolan i för år 1997skall tilldelas kraftigt ökade ochpermanenta forskningsresurser. Utövernuvarande resurser om sammanlagt 168miljoner kronor (12 månader, 1997 årsprisläge) föreslås en förstärkning om112 . Sammanlagt anvisassåledes enligt förslaget 280 miljonerkronor till forskningen vid dessahögskolor. Resurserna skall fritt kunnadisponeras av respektive högskola så attdenna kan utveckla forskningen undereget ansvar. Enligt regeringen ansvarargivetvis styrelsen och rektor för attmedlen för forskning fördelas medbeaktande av sedvanliga vetenskapligakvalitetskriterier.Ansvaret för fördelning av den s.k.rörliga resursen för lärare vid demindre och medelstora högskolorna skallenligt regeringens förslag övertas avdessa högskolor inom ramen för derasforskningsresurser.I sammanhanget anför regeringen att detbör finnas utrymme för ytterligareförstärkningar av de permanentaforskningresurserna vid mindre ochmedelstora högskolor under förutsättningatt möjligheterna till samordning ökarmellan de s.k.löntagarfondsstiftelsernas insatser ochstatliga insatser. 1998 kan i sådana fall ensärskild satsning göras på forskningenvid vissa medelstora högskolor. Några avde medelstora högskolorna bör då haförutsättningar att få självständig rättatt inrätta professurer, att få utfärdadoktorsexamen samt därmed att kunnaansöka om att få benämnas universitet.Efter en prövning enligt de kriteriersom redovisats i föregående avsnittskulle några av dessa högskolor kunnages ställning som universitet före år2000.Regeringens förslag har föranlett fleramotionsyrkanden som tar upp kvali-tetsaspekterna på en utbyggnad med fastaforskningsresurser.Enligt motion 1996/97:Ub487 (m) yrkande6 bör forskning vid de små ochmedelstora högskolorna utgå från despeciella förutsättningar som råder däroch utbyggnaden bör ske på ett sådantsätt att kvaliteten inte äventyras.Också i motion 1996/97:Ub5 (fp) yrkande1 betonas att den fortsatta uppbyggnadenav fasta forskningsresurser på de nyahögskolorna bör ske i takt med attuppsatta kvalitetskrav uppfylls.Utgångspunkten måste vara attforskningen vid de nya högskolorna skallbedömas och bedrivas med samma krav påkvalitet som gäller för all forskning.I motion 1996/97:Ub512 (kd) yrkande 11påpekas likaså att en utbyggnad medsyfte att ge fler högskolor fastaforskningsresurser bör ske i en takt ochpå ett sätt som garanterar attkvaliteten upprätthålls. Ansvaret förfasta forskningsresurser kan enligtmotionärernas uppfattning inte gesgenerellt. Det kan bara ges till delärosäten som uppnått en vissorganisatorisk nivå. Den resurssituationsom föreligger kräver en mycketomsorgsfull prioritering för attutbyggnaden skall lyckas, anförmotionärerna.Utskottet ser positivt på att fastaforskningsresurser nu tilldelas demindre och medelstora högskolorna samtLärarhögskolan i ochIdrottshögskolan i . Det ärenligt utskottets mening angeläget, inteminst ur ett regionaltutvecklingsperspektiv, att bygga utdessa högskolors forskningsverksamhet.Genom att alla universitet och högskolorförfogar över egna resurser förforskning förbättras förutsättningarnaför den långsiktigakunskapsutvecklingen. En godforskningsmiljö har stor betydelse ävenför grundutbildningens kvalitet och förlärarnas kompetensutveckling. Somregeringen framhåller i denforskningspolitiska propositionen (s.43) måste emellertid en utbyggnad avforskningsresurserna vid de mindre ochmedelstora högskolorna göras i den taktsom de ekonomiska och personellaresurserna medger. Detta är ett åtagandesom kräver långsiktiga beslut. Med detanförda avstyrker utskottet motionerna1996/97:Ub5 yrkande 1, 1996/97:Ub487yrkande 6 och 1996/97:Ub512 yrkande 11.Utskottet vill här nämna att Moderatasamlingspartiet har en annan fördelningav resurserna mellan universitet ochstörre högskolor å ena sidan och små ochmedelstora högskolor å den andra, vilkethar redovisats tidigare i dettabetänkande (avsnitt 2). De föreslårdärför att hela det belopp somregeringen avsatt för de mindre ochmedelstora högskolorna ()skall återgå, som de villanslå utöver regeringensförslag för forskning ochforskarutbildning att fördelas mellansamtliga universitet och högskolor(inkl. de mindre och medelstorahögskolorna). Utskottet återkommer tillfrågan om anslagen till universitet ochhögskolor i avsnitt 16.I motion 1996/97:Ub451 (c) förordasinförandet av en modell för kvalificeringstrappa som innebär bl.a.att mindre och medelstora högskolorskall kunna kvalificera sig förexamensrättigheter inomforskarutbildningen (yrkande 6). En godgrund för sådan examensrätt har demindre och medelstora högskolor somefter prövning fått rätt att inrättaprofessurer. Högskolor som kvalificeratsig för examensrätt bör också enligtmotionen tilldelas ett av statsmakternaklart uttalat uppdrag beträffandeforskarutbildning (yrkande 10).Motionärerna anser vidare att ettanslagssystem bör utarbetas med nyaprinciper för forskningsfinansiering sombygger på förslaget om enkvalificeringstrappa och där resursernadifferentieras efter uppnåddkvalificeringsgrad (yrkande 7). Därmedskapas förutsättningar för högskolan attsuccessivt utveckla bredd och djup.Motionärerna vill att regeringen skallåterkomma till med förslag ienlighet med motionsyrkandena.Utskottet erinrar om attforskarutbildning bedrivs vid delärosäten, till vilka fakulteter ärknutna (9 kap. 3 §högskoleförordningen). Förslag rörandeforskning och forskarutbildning harlämnats i utredningsbetänkandet Reformoch förändring - Organisation ochverksamhet vid universitet och högskolorefter universitets- ochhögskolereform (SOU 1996:21). Utredarenföreslår bl.a. att skall geuniversitet och högskolor preciseradetreåriga uppdrag för forskning ochforskarutbildning. Uppdragen bör omfattakrav på minsta forskningsvolym ochåtaganden inom respektive högskolasprofilområden. Regeringen aviserar ibudgetpropositionen att man under år1997 kommer att lämna förslag tillriksdagen i frågor om bl.a.forskarutbildning och högskolans inrestruktur, däribland dessfakultetsorganisation ochtjänstestruktur. Enligt uppgift frånUtbildningsdepartementet kommerregeringen då också att ta upp frågan omvilka högskolor som får anordnaforskarutbildning. Utskottet anser attregeringens förslag bör avvaktas ochavstyrker motion 1996/97:Ub451 yrkandena6, 7 och 10.Ett riksdagsuttalande om de nyahögskolornas uppgift att finansieraforskarutbildning för sina lärare begärsi motionerna 1996/97:Ub5 (fp) yrkande 4och 1996/97:Ub483 (fp) yrkande 3.Motionärerna hävdar att andelenforskarutbildade lärare är lägre vid denya högskolorna än vid universiteten.För att säkerställa kvalitet iundervisning och forskning börresurserna som avsätts till forskningvid de nya högskolorna i första handfinansiera forskarutbildning förlärarna, anser de.Utskottet instämmer i regeringensuppfattning att de mindre och medelstorahögskolorna i och med ökade ochpermanenta forskningsresurser självaskall ta ansvar för sina läraresforskning. Det innebär enligt utskottetbl.a. att de mindre och medelstorahögskolorna - i likhet med vad som redani dag gäller enligt regleringsbrev förforskningsstödjande åtgärder vid dessahögskolor - skall sträva efter att ökaandelen forskarutbildade lärare. Någotuttalande från i denna frågabehövs inte. Motionsyrkandena avstyrksdärmed.Enligt motion 1996/97:Ub512 (kd) yrkande10 måste forskningsutbytet mellan deregionala högskolorna och universitetenges bättre förutsättningar attutvecklas.Riksdagen bör enligt motion1996/97:Ub483 (fp) yrkande 10 hosregeringen begära att gesi uppdrag att följa upp och utvärderakonsekvenserna av att de nya högskolornafår fasta forskningsresurser. Särskiltnämner motionärerna att det är viktigtatt de nya högskolorna bygger vidare påde positiva erfarenheter som gjorts avnätverkssamarbetet med universitet samtav samarbetet med näringslivet.Utskottet vill peka på att regeringensärskilt anger som sin bedömning att demindre och medelstora högskolornasforskningskontakter såväl med näringslivsom med universitet och högskolor medfakultet bör fördjupas. Dessa kontakterbör enligt regeringen redovisas ihögskolornas årsredovisningar. Utskottetställer sig bakom vad regeringenförordat. Utbyggnaden av högskolan iolika delar av landet har visat sig varaen betydelsefull faktor för denregionala utvecklingen, inte minst vadgäller näringslivets utveckling. , med de begränsade resurser demindre och medelstora högskolorna har,finns det många goda exempel påframgångsrik samverkan mellan avanceradforskning vid dessa högskolor och detomgivande samhället, näringsliv ochoffentlig sektor i respektive region.Det bör vidare påpekas att professurervid mindre och medelstora högskolorenligt 4 kap. 3 § högskoleförordningenskall vara knutna till fakultet viduniversitet eller högskola. I bilaga 2till högskoleförordningen anges bl.a.för respektive fakultet vilka mindre ochmedelstora högskolor som ingår ifakultetens verksamhetsområde.Utskottet konstaterar att det iHögskoleverkets uppgifter som centralmyndighet för frågor som rör universitetoch högskolor bl.a. ingår att följa uppoch utvärdera utbildning och forskning,ha tillsyn inom sitt ansvarsområde ochbevaka förhållanden och tendenser som ärav betydelse för högskolans verksamhet.Med hänvisning till det anförda finnerutskottet att syftet med motionerna1996/97:Ub483 yrkande 10 och1996/97:Ub512 yrkande 10 ärtillgodosett. Motionsyrkandena böralltså avslås av riksdagen.Förslag om att forskningsenheterna vidvarje regional högskola koncentrerastill ett särskilt forskarcentrumframförs i motion 1996/97:Ub438 (m).Forskarna från olika institutioner vidhögskolan hålls på detta sätt sammanlokalmässigt, vilket möjliggör en merkreativ miljö. Med det mer koncentreradeforskarklimatet kan man förutse enbetydande kvalitetshöjning. Den mindrehögskolans forskarcentrum kommer attlikna det stora universitetetsforskarinstitutioner, och därigenom ökar kritisk massa och tvärvetenskapligforskning underlättas. Genom attutrustning och viss personal kanutnyttjas gemensamt sparar man pengar.I motionerna 1996/97:Ub10 (mp) yrkande10 och 1996/97:Ub514 (mp) yrkande 32ifrågasätter motionärerna fördelen i sigav en spridning av forskningsresurser.Utplacering av professurer ochforskningsresurser vid de mindre ochmedelstora högskolorna på det sätt somregeringen föreslår kan vara ett steg ifel riktning och risken är uppenbar attföljden blir en kvalitetssänkning avlandets totala forskningskapacitet. Detär enligt motionärerna bättre att mankoncentrerar sig på att finna ett ursåväl rikssynpunkt som regional synpunktlämpligt forskningsområde för en visshögskola och sedan där bygger upp enresursstark forskningsenhet. Man börockså utreda möjligheten att stärkahögskolornas kompetensresurser genom attbilda större samverkansenheter med fleraingående högskolor och något universiteti form av regionuniversitet. De föreslåri det förstnämnda motionsyrkandet attHögskoleverket skall ges i uppdrag attundersöka möjligheterna att inrätta ensådan forskningsenhet med en miljöprofiloch att ta lämpliga initiativ för attplanera genomförandet.Liknande synpunkter anförs i motion1996/97:Ub431 (s), där motionärernahävdar att det inte går att bortse frånatt forskning av yppersta internationellklass kräver viss koncentration avresurserna - i synnerhet i ett litetland som Sverige.Utskottet vill betona - liksomregeringen gjort såväl i denforskningspolitiska propositionen som ibudgetpropositionen - att en profileringav forskningsprogrammen vid de mindreoch medelstora högskolorna är nödvändigför att högskolan inom utvalda områdenskall uppnå tillräcklig kompetens.