bet · GJ01UbU11 · 1996-05-09 00:00:00 — När högskolorna efter 1993 årshögskolereform har haft möjlighet attsjälva bestämma om sina urvalsregler harde allra flesta hållit fast vidfemårsgränsen. Värnpliktstjänstgöringhar jämställts medanställning när det gäller poäng förarbetslivserfarenhet vid urval och ävennär det gäller att uppnå allmänbehörighet genom den s.k. 25:4-regeln.Utskottet anser mot bakgrund av detanförda att bör avslåmotionerna 1995/96:Ub28 yrkande 3 och1995/96:Ub31.Av de föreslagna riktlinjerna i övrigtför urval har särskilt förslaget attange minimiandelar för antagning påbetyg resp. på resultat avhögskoleprovet tagits upp i fleramotioner. I motion 1995/96:Ub33 (c)yrkande 6 sägs att det inte behöverregleras hur stora andelar som skallantas på olika urvalskriterier. Däremotanser motionärerna att det börföreskrivas att minst tvåurvalskriterier måste användas. Vidareanser de att regeringen bör återkommatill med förslag om hur de nyagymnasiebetygen skall meritvärderas(yrkande 5). Enligt motion 1995/96:Ub32(fp) yrkande 2 kan Folkpartietliberalerna inte acceptera ett systemdär man har samma turordning till allasökalternativ, vilket blir en följd avregeringens förslag om enhetligvärdering av betyg. Miljöpartietförespråkar i motion 1995/96:Ub28 (mp)yrkande 1 i denna del att lokalaurvalskriterier skall kunna användasefter att först ha godkänts avHögskoleverket. Motionärerna anser ocksåatt en höjning bör övervägas av den kvotsom tas in på grundval av resultat påhögskoleprovet (yrkande 2).Kristdemokraterna säger i motion1995/96:Ub29 (kds) yrkande 3 nej tillkvotering. De vill att regeringen läggerfast att urvalskriterierna skallutformas så att de gynnar mångfald ochjämställdhet.Utskottet konstaterar att de riktlinjersom regeringen föreslår innebär attmångfald och jämställdhet gynnas.Förslaget att minst en tredjedel avantalet platser skall besättas pågrundval av betyg är enligt utskottetsmening väl befogat. Genom att helaantagningen i normalfallet inte skallbaseras på betyg utan till minst entredjedel av platserna på resultat avhögskoleprovet (jämte för en viss andelpoäng för arbetlivserfarenhet)garanteras att också sökande som integenomgått gymnasieskolan, eller som intefått betyg som gör deras studieförmågarättvisa, har en reell möjlighet att bliantagna. Regeringen markerar vidare atthögskolorna liksom skall kunnagöra ett urval med hänsyn till kön isyfte att förbättra rekryteringen avstudenter från kraftigtunderrepresenterat kön. Denna möjlighetskall ha utnyttjats, i den månförutsättningarna härför förelegat,innan lottning får tillgripas som metodatt skilja mellan sökande med likvärdigameriter. Utskottet delar regeringensuppfattning att det är viktigt attgymnasiebetygen värderas på ettenhetligt sätt. Enligt propositionenskall få i uppdrag attlämna förslag om hur såväl de nya som degamla gymnasiebetygen skall värderas.Verket skall därvid ha förslagen frånden nämnda arbetsgruppen inomUtbildningsdepartementet (Ds 1995:56)som utgångspunkt. Det kan noteras attdess förslag inte innebär attgymnasiebetyget nödvändigtvis skulle geen student exakt samma meritvärde tillalla utbildningar i högskolan. Enligtarbetsgruppen skall nämligenmeritvärderingen inte grundas på helagymnasiebetyget, men alla kurser somutgör särskilda behörighetsvillkor tillden sökta utbildningen skall ingå iunderlaget för meritvärderingen. Medtillämpning av den principen skulle ensökandes betyg kunna ge olika meritvärdevid ansökan till utbildningar som harskilda förkunskapskrav. Utskottet anseratt det bör vara regeringens sak att idetalj besluta om hur värderingen avgymnasiebetygen skall göras.Med hänvisning till det anfördaföreslår utskottet att riksdagengodkänner de riktlinjer regeringenföreslagit och avslår motionerna1995/96:Ub28 yrkandena 1 och 2, båda imotsvarande delar, 1995/96:Ub29 yrkande3 i motsvarande del, 1995/96:Ub32yrkande 2 och 1995/96:Ub33 yrkandena 5och 6.Utskottet har inget att invända motregeringens lagförslag när det gällerurval och föreslår att antarförslaget till lag om ändring ihögskolelagen (1992:1434) såvitt avser 4kap 3 §.Enligt propositionen skall varjehögskola ha en lokal antagningsordning,fastställd av högskolans styrelse.Antagningsordningen skall omfatta reglerom behörighet och urval till de kurseroch utbildningsprogram som finns vidhögskolan, om anmälan till utbildning,om formerna för hur besluten fattas ochom studenternas insyn iantagningsverksamheten. Syftet är attförbättra informationen om vilka reglersom gäller och att öka rättssäkerhetenför studenterna. I motion 1995/96:Ub29(kds) yrkande 4 anförs attHögskoleverket bör få i uppgift attprecisera regler för vad enantagningsordning skall innehålla. Detbör framgå att antagningsordningen skallfastställas innan urvaletskall göras, anför motionärerna. Deanser också att möjligheten att fåantagningsbeslutet prövat måste varagaranterad.Utskottet utgår från att regeringenkommer att föreskriva attantagningsordningen skall varafastställd - och bekantgjord - innan deregler som den innehåller skall börjatillämpas. Liksom regeringen anserutskottet att det inte bör införas enrätt att överklaga beslut om antagning.Riksdagen bör därför inte göra någotsådant tillkännagivande som föreslås imotion 1995/96:Ub29 yrkande 4, utanavslå yrkandet.Enligt motion 1995/96:Ub28 (mp) yrkande4 bör få i uppdrag attutarbeta speciella antagningsregler förinvandrare, i syfte att underlätta fördem att fullfölja i hemlandet påbörjadestudier vid svensk högskola eller fördem som har yrkesutbildning utanförSverige att få möjlighet till anpassningav denna till svenska förhållanden.Utskottet noterar att behovet av reglerför bedömning av sökande med utländskutbildning nämns i propositionen, bådenär det gäller behörighet och när detgäller urval. /96 inleddesen försöksverksamhet inom högskolan medaspirantutbildning för arbetslösainvandrade akademiker. Den syftar tillatt underlätta dessa akademikers inträdepå arbetsmarknaden och ta till vara denresurs deras kompetens utgör. Iproposition 1995/96:105 har regeringenaviserat fortsättning av verksamhetenunder nästa läsår och föreslagit medelför denna . Sistnämndaförslag kommer att behandlas i riksdagenlängre fram i vår. Utskottet anser attsyftet med motionsyrkandet i huvudsak ärtillgodosett med de åtgärder somregeringen vidtagit resp. föreslagit,varför bör avslå yrkandet.I anslutning till vad regeringen anförtom bedömning av sökande med utländskgymnasieutbildning - såväl vad avserbehörighet som vad avser urval - villutskottet påpeka att det i framtidenkommer att finnas sökande som avlagteuropeisk studentexamen vid någon avEuropaskolorna. Genom att godkännakonventionen med stadga förEuropaskolorna (prop. 1994/95:214, bet.UbU20, rskr. 431) har förbunditsig att bereda de elever som avlagteuropeisk studentexamen vid sådan skolatillträde till högskoleutbildning påsamma villkor som elever med svenskgymnasieutbildning.2. Verket för högskoleservice, m.m.Riksdagen godkände vid föregåenderiksmöte ett förslag från regeringen attde serviceuppgifter som Verket förhögskoleservice (VHS) hade skulleöverföras till ett helägt statligtbolag, varefter VHS skulle läggas ner(prop. 1994/95:165, bet. UbU17, rskr.386). I förevarande proposition föreslårregeringen nu att bolagiseringen inteskall genomföras, och att den gemensammaserviceverksamheten för antagningenockså i fortsättningen skall bedrivas imyndighetsform. bör därföråterkalla bemyndigandet för regeringenatt lägga ner VHS.Utskottet konstaterar att respektivehögskola även i fortsättningen skallvara antagningsmyndighet till sinutbildning och ha frihet att bygga uppegna tekniska system för eget bruk.Regeringen vill med förevarandeproposition skapa ett system förtillträde till högskolan som är tydligt,överblickbart och rättssäkert för deenskilda sökandena och som samtidigtunderlättar högskolans grannlaga arbetemed antagning till högre studier. Därförbehövs enligt utskottet ett datorbaseratsystem för anmälan och antagning sommedger en integrering av lokala ochcentrala funktioner. Det behövs ettnationellt system som tillgodoserbehovet hos både sökande ochantagningsmyndigheter av information omsökmöjligheter och antagningssituationunder olika skeden av sök- ochantagningsproceduren. Systemet skallockså kunna fungera som instrument förstatistik. För detta behövs en samverkanmellan samtliga antagningsmyndigheteroch den bör därför enligt utskottetsmening vara obligatorisk. Det är då mestrationellt att staten centraltfinansierar systemutveckling ochsystemunderhåll samt driften i denomfattning den är obligatorisk församtliga antagningsmyndigheter.Utskottet har därför inget att erinramot regeringens förslag att VHS skallkvarbli som myndighet men få en delvisändrad roll.Med det anförda tillstyrker utskottetatt återkallar sittgodkännande av att ett statligt helägtservicebolag med högskolorna somföreträdare för staten bildas, ochlikaså återkallar sitt bemyndigande tillregeringen att lägga ner Verket förhögskoleservice.Enligt motion 1995/96:Ub29 (kds) yrkande5 bör högskolorna åläggasinformationsplikt om sina kurser ochutbildningar till den myndighet somregeringen ålägger informationsansvaretför landets högre utbildning.Utskottet erinrar om att Högskoleverketenligt sin instruktion (1995:945) bl.a.skall svara för information omverksamheten och det samlade utbudet avutbildning inom universitet ochhögskolor. Detta kommer att underlättasav det förändrade sätt att reglerabehörighet och urval som föreslås iförevarande proposition. I förslaget ominrättande av (prop.1994/95:165 s. 25) anförde regeringenatt en rationell samverkan ocharbetsfördelning när det gällerinformation bör kunna utvecklas mellanverket och dem som ansvarar förantagningen. Som framgått i detföregående kommer varje lärosäte även ifortsättningen att ansvara förantagningen till den utbildning detanordnar. bör enligtutskottets mening kunna utgå från attregeringen på lämpligt sätt ser till attlärosätena lämnar Högskoleverketunderlag för den på nationell nivåsamlade informationen. Utskottetföreslår att avslårmotionsyrkandet.3. Avskiljande från högskoleutbildningRiksdagen begärde på förslagav utbildningsutskottet (bet.1994/95:UbU16, rskr. 308) att regeringenskulle föreslå en sådan ändring avgällande författning att företrädare förden berörda högskolan kan uppträda sompart vid prövning i av anmälan omavskiljande. Även Justitiekanslern har ien skrivelse tillregeringen framfört förslag av sammainnebörd.I propositionen framlägger regeringennu förslag om en ändring i högskolelagensom tillmötesgår begäran.Ändringen innebär ett tillägg i 4 kap. 7§ högskolelagen (1992:1434) och äravsedd att träda i kraft den 1 juli1996. Regeringen framhåller att det ärviktigt att det underlag som nämndenskall fatta beslut på är så fylligt ochrättvisande som möjligt, vilket främjasav att den anmälande högskolan - ochinte enbart den student som ärendetgäller - lägger fram utredning hosnämnden. Det yttersta ansvaret för attärendena blir tillräckligt utredda skalldock även fortsättningsvis åvilanämnden.Det påpekas i propositionen attregeringen, i anslutning tillutvecklingen inom detförvaltningsprocessuella området, harändrat förordningen (1987:915) omavskiljande av studenter frånhögskoleutbildning. beslut överklagastill allmän förvaltningsdomstol skallden berörda högskolan utgöra studentensmotpart sedan handlingarna överlämnatstill domstolen. Denna ändring trädde ikraft den 1 maj 1996.Utskottet föreslår att antarregeringens förslag till ändring ihögskolelagens 4 kap. 7 §.Regeringen redovisar i propositionenockså sin bedömning i två andra frågorrörande avskiljande, vilka ocksåaktualiserades av utbildningsutskottet idet nämnda betänkandet. Enligtregeringen har ännu inte behandlattillräckligt många ärenden för att enutvärdering av erfarenheterna från dessverksamhet skall vara meningsfull. Dennauppfattning delar regeringen med nämndensjälv och med Justitiekanslern.Regeringen anser inte heller attreglerna för avskiljande bör vidgas, såatt även en students olämplighet för detyrke som utbildningen är inriktad motskulle kunna läggas till grund föravskiljande genom beslut iAvskiljandenämnden. Regeringen instämmeri nämndens uppfattning att högskolorna isådana fall bättre än börutnyttja möjligheterna att underkännastudenten i prov och i moment avseendeyrkespraktik.Inga motioner har väckts med anledningav vad regeringen anfört. beträffande avslag påpropositionen såvitt avser tillträdetill grundläggandehögskoleutbildningatt avslår motionerna1995/96:Ub27 yrkande 1 och1995/96:Ub32 yrkande 1,res. 1 (m, fp)2. beträffande riktlinjer förgrundläggande behörighetatt med avslag påmotionerna 1995/96:Ub27 yrkande 2 och1995/96:Ub28 yrkande 2, båda i dennadel, 1995/96:Ub32 yrkande 4 och1995/96:Ub33 yrkandena 1 och 2godkänner regeringens förslag,res. 2 (m, fp)res. 3 (c)3. beträffande riktlinjer försärskild behörighetatt med avslag påmotionerna 1995/96:Ub29 yrkandena 1och 2, 1995/96:Ub32 yrkandena 3 och 5samt 1995/96:Ub33 yrkandena 3 och 4godkänner regeringens förslag,res. 4 (c, kds)res. 5 (fp)4. beträffandefunktionshindrades möjligheter tillhögre utbildningatt avslår motionerna1995/96:Ub28 yrkande 2 i denna deloch 1995/96:Ub30,res. 6 (mp)5. beträffande riktlinjer föranvändningen av särskilda prov vidurvalatt med avslag påmotionerna 1995/96:Ub27 yrkande 2,1995/96:Ub28 yrkande 1, 1995/96:Ub29yrkande 3, samtliga i motsvarande deloch 1995/96:Ub33 yrkande 7 godkännerregeringens förslag,res. 7 (m)res. 8 (c, fp)res. 9 (mp)res. 10 (kds)6. beträffande riktlinjer förtillgodoräknande avarbetslivserfarenhetatt med avslag påmotionerna 1995/96:Ub28 yrkande 3 och1995/96:Ub31 godkänner regeringensförslag,res. 11 (mp)7. beträffande riktlinjer iövrigt för urvalatt med avslag påmotionerna 1995/96:Ub28 yrkandena 1och 2 och 1995/96:Ub29 yrkande 3,alla i motsvarande del, 1995/96:Ub32yrkande 2 och 1995/96:Ub33 yrkandena5 och 6 godkänner regeringensförslag,res. 12 (c)res. 13 (fp)res. 14 (mp)res. 15 (kds)8. beträffande lagförslagetsåvitt avser urvalatt antar regeringensförslag till lag om ändring ihögskolelagen (1992:1434) såvittavser 4 kap. 3 §,res. 16 (m, fp) -villk. 19. beträffande innehållet ihögskolornas lokalaantagningsordningaratt avslår motion1995/96:Ub29 yrkande 4,res. 17 (kds)10. beträffande speciellaantagningsregler för invandrareatt avslår motion1995/96:Ub28 yrkande 4,11. beträffande Verket förhögskoleserviceatt med bifall tillregeringens förslag återkallar delssitt godkännande av att ett statligthelägt servicebolag med högskolornasom företrädare för staten bildasenligt senare beslut av regeringen,dels sitt bemyndigande tillregeringen att besluta omnedläggning av Verket förhögskoleservice,res. 18 (m, fp) -villk. 112. beträffandeinformationsplikt för högskolanatt avslår motion1995/96:Ub29 yrkande 5,res. 19 (kds)13. beträffande Högskolansavskiljandenämndatt antar regeringensförslag till lag om ändring ihögskolelagen (1992:1434) såvittavser 4 kap. 7 §,14. beträffande lagförslaget iövrigtatt antar regeringens förslagtill lag om ändring i högskolelagen(1992:1434) i den mån det inte omfattasav vad utskottet hemställt undermomenten 8 och 13.Stockholm den 9 maj 1996På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), BengtSilfverstrand (s), (),(), (),(), (), (), (), (),(), GunnarGoude (mp), (), NalinBaksi (s), ()och (). Avslag på propositionen såvitt avsertillträde till grundläggandehögskoleutbildning (mom. 1)(), (), UlfMelin (m), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 4 börjar med Utskottet anser och slutar med yrkande 1 bort haföljande lydelse:Utskottet delar motionärernasuppfattning att propositionen när detgäller regler för tillträde innebär enåtergång till en centraliseradregelstyrning som liknar den som gälldeföre högskolereform. Genomreformen, som initierades av denborgerliga regeringen, gavs universitetoch högskolor ansvaret för att självautforma regler för antagningen. Denkritik som de nya antagningsreglernafått handlar i huvudsak om bristandeinformation till elever och lärare igymnasieskolan. Denna brist bör åtgärdaspå annat sätt än genom att övergegrundläggande principer i reformen.Utskottet föreslår därför att riksdagenmed bifall till motionerna 1995/96:Ub27yrkande 1 och 1995/96:Ub32 yrkande 1avslår regeringens förslag såvitt avserreglerna för tillträde.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande avslag påpropositionen såvitt avser tillträdetill grundläggande högskoleutbildningatt med bifall tillmotionerna 1995/96:Ub27 yrkande 1 och1995/96:Ub32 yrkande 1 avslårregeringens förslag,2. Riktlinjer för grundläggandebehörighet (mom. 2)(), (), UlfMelin (m), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 5 börjar med Regeringensförslag och på s. 6 slutar med grundläggande behörighet bort haföljande lydelse:Regeringens förslag om krav på godkänti kurser motsvarande avantalet gymnasiepoäng som krävs för ettfullständigt program i gymnasieskolaninnebär en väsentlig skärpning iförhållande till vad som har gällt underett par decennier för allmän behörighettill högre utbildning. För sökande frångymnasieskolan och gymnasialvuxenutbildning har det nämligen sedan1977 års högskolereform inte funnitsnågot krav på viss betygsnivå för allmänbehörighet. Utskottet erinrar om attkärnämnena infördes i gymnasietssamtliga program bl.a. med motiveringenatt alla gymnasieprogram skall ge allmänbehörighet för högskolestudier. Det nyabetygssystemet med en godkändgränsinnebär att en elev som fått betygetIcke godkänd inte har tillräckligakunskaper och/eller färdigheter. Medregeringens förslag kan en elev någrundläggande behörighet med betygetIcke godkänd i ett för alla studier sånödvändigt ämne som svenska. Det ärbeklagligt och strider mot intentionernamed betygssystemet att som regeringenföreslår avstå från att kräva betygetGodkänd i kärnämnen för grundläggandebehörighet.Vad utskottet här anfört bör riksdagenmed anledning av motionerna 1995/96:Ub27yrkande 2 i motsvarande del,1995/96:Ub28 yrkande 2 i motsvarandedel, 1995/96:Ub32 yrkande 4 och1995/96:Ub33 yrkande 1 och med avslag påregeringens förslag och motion1995/96:Ub33 yrkande 2 som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse:2. beträffande riktlinjer förgrundläggande behörighetatt med anledning avmotionerna 1995/96:Ub27 yrkande 2 och1995/96:Ub28 yrkande 2, båda imotsvarande del, 1995/96:Ub32yrkande 4 och 1995/96:Ub33 yrkande 1och med avslag på regeringens förslagoch motion 1995/96:Ub33 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,3. Riktlinjer för grundläggandebehörighet (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 5 börjar med Regeringensförslag och på s. 6 slutar med grundläggande behörighet bort haföljande lydelse:Regeringens förslag om krav på godkänti kurser motsvarande avantalet gymnasiepoäng som krävs för ettfullständigt program i gymnasieskolaninnebär en väsentlig skärpning iförhållande till vad som har gällt underett par decennier för allmän behörighettill högre utbildning. För sökande frångymnasieskolan och gymnasialvuxenutbildning har det nämligen sedan1977 års högskolereform inte funnitsnågot krav på viss betygsnivå för allmänbehörighet. Att eleven måste ha godkänti flertalet kärnämnen är dock enligtutskottets mening inte tillräckligt.Kärnämnena konstruerades vid reformen avgymnasieskolan för att ge eleverna breddi sin kunskap. Det är viktigt attuppmuntra eleverna att utnyttjagymnasieskolan på ett sätt som främjarde framtida studierna utan att det förden skull leder till specialiseringredan under gymnasietiden. Utskottetanser därför 93:s förslag om krav pågodkänt i kärnämnen som rimligt när detgäller flertalet högskoleutbildningar.För vissa utbildningar, som t.ex.konstnärliga, där personliga anlag ellerkvalifikationer spelar en stor roll, bördock inte godkänt betyg i alla kärnämnenvara avgörande. bör få iuppdrag att fastställa behörighetskravför dessa utbildningar.Vad utskottet här anfört bör riksdagenmed bifall till motion 1995/96:Ub33yrkandena 1 och 2, med anledning avmotionerna 1995/96: Ub27 yrkande 2 imotsvarande del och 1995/96:Ub32 yrkande4 och med avslag på regeringens förslagoch motion 1995/96:Ub28 yrkande 2 imotsvarande del som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse:2. beträffande riktlinjer förgrundläggande behörighetatt med bifall till motion1995/96:Ub33 yrkandena 1 och 2, medanledning av motionerna 1995/96:Ub27yrkande 2 i motsvarande del och1995/96:Ub32 yrkande 4 samt medavslag på regeringens förslag ochmotion 1995/96:Ub28 yrkande 2 imotsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,4. Riktlinjer för särskild behörighet(mom. 3)() och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 7 börjar med Liksomregeringen och slutar med 3 och 4 bort ha följande lydelse:Utskottet befarar att utvecklingen avt.ex. tvärvetenskapliga studier ochprogram kan komma att hämmas om antaletstandardbehörigheter såsom regeringenvill begränsas till färre än de 16 somRUT 93 föreslagit. Det är viktigt attstandardbehörigheterna inte är för fåutan verkligen ger det utrymme sombehövs för att det enskilda lärosätetskall kunna både specialisera sig ochprofilera sig som lärosäte.För yrkesexamina är kraven som skallvara uppfyllda för respektive examenreglerade på nationell nivå iexamensordningen, som utgör bilaga 3till högskoleförordningen (1993:100).Kraven är uttryckta på sådant sätt attde ger varje universitet och högskolastor frihet när det gäller uppläggningoch innehåll i utbildningen. Detta börenligt utskottets mening leda till attäven de utbildningar som leder tillyrkesexamina kan ha olikaförkunskapskrav när det är befogat medhänsyn till den lokala utformningen avutbildningen.Utskottet föreslår att medanledning av motionerna 1995/96: Ub29yrkandena 1 och 2 och 1995/96:Ub33yrkandena 3 och 4 samt med avslag påregeringens förslag och motion1995/96:Ub32 yrkandena 3 och 5 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 3bort ha följande lydelse:3. beträffande riktlinjer försärskild behörighetatt med anledning avmotionerna 1995/96:Ub29 yrkandena 1och 2 och 1995/96:Ub33 yrkandena 3och 4 samt med avslag på regeringensförslag och motion 1995/96:Ub32yrkandena 3 och 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,5. Riktlinjer för särskild behörighet(mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 7 börjar med Utskottet utgår och slutar med 3 och 5 bort haföljande lydelse:Utskottet delar motionärernasuppfattning att ett försök med en delvisospärrad högskola bör genomföras. Påförhand kända standardbehörigheter kanvara en hjälp när den enskilde väljer,men han eller hon skall själv haansvaret för att bedöma sin kompetens,sin förmåga och sin vilja att studera.En ökad användning av IT ochdistansundervisning bör vara en väg sådan delvis ospärrad högskola. Medhänsyn till att propositionen saknaranalys av hur ett modifierat system medstandardbehörigheter skulle se ut börriksdagen inte godkänna regeringensförslag i denna del och inte heller görade tillkännagivanden som föreslås i deövriga nämnda motionsyrkandena.Utskottet föreslår således attriksdagen med bifall till motion1995/96:Ub32 yrkandena 3 och 5 och medavslag på regeringens förslag som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 3bort ha följande lydelse:3. beträffande riktlinjer försärskild behörighetatt med anledning av motion1995/96:Ub32 yrkandena 3 och 5 ochmed avslag på regeringens förslag ochmotionerna 1995/96:Ub29 yrkandena 1och 2 och 1995/96:Ub33 yrkandena 3och 4 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,6.