bet · GK01AU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Utskottetgör samma bedömning och avvisarsåledes förslagen i motionerna A305 ochA297 i berörda delar.Utskottet återkommer till de aktuelladelarna av motionerna A297 och A305nedan i avsnittet Anslag påutgiftsområde 14.Övriga lönebidragsfrågorMotionSigrid Bolkéus och imotion A207 (s) begär etttillkännagivande om behovet avlönebidrag till byggnadsarbetare medarbetshinder inom ramen förGalaxenverksamheten.Utskottets övervägandenArbetsmarknadsutskottet erinrar om attriksdagen /riksmötebeslutade att avveckla det särskildastrukturstödet till Galaxenverksamhetenoch att arbetshandikappade byggnads- ochanläggningsarbetare skall omfattas avsamma regler för lönebidrag som andraarbetshandikappade. Utskottet har senasti i sitt av riksdagengodkända betänkande (1995/96:AU4, rskr.61) avvisat tanken på att omprövariksdagens beslut och omfördelalönebidragsmedel till särskildayrkesgrupper. Utskottet vidhåller dettaställningstagande och återkommer tillmotion A207 nedan i avsnittet Anslag påutgiftsområde 14.MotionerBarbro m.fl. anser enligtmotion A273 (mp) att etttillkännagivande om att hosregeringen skall begära förslag om hurde lönebidragsanställdas situation skallkunna stärkas och utvecklas (yrk. 1).Christina och imotion A300 (s) slutligen föreslår attden pågående lönebidragsutredningenskall ges i uppdrag att se över fråganom att lönebidrag skall kunna prövas förredan anställda. Motionärerna framhålleratt företag får rådet att anlitaen konsult från som får utredaförhållandena och förutsättningarna förlönebidrag eller annan åtgärd. Många småföretag har inte råd med kostnadernautan väljer i stället att varsla ochsäga upp den handikappade frånanställningen.Utskottets övervägandenArbetsmarknadsutskottet bedömer attmotionerna A273 och A300 tillgodoses avden pågående Losamutredningen.Beträffande yrkandet i den senaremotionen erinrar utskottet om att vadsom gäller om lönebidrag till den somredan är anställd enligt den gällandelönebidragsförordningen (1991:333).Enligt ett allmänt villkor fårlönebidrag lämnas till arbetsgivare somnyanställer en arbetshandikappad. Framtill får emellertidlönebidrag även lämnas för enarbetshandikappad anställd som riskeraratt förlora anställningen i samband medpersonalminskningar elleromstruktureringar av verksamheten ochsom bedöms därefter bli långvarigtarbetslös. Härutöver får lönebidraglämnas för en arbetshandikappad somredan är anställd endast om denanställde återgår till arbetet efter attha haft helt sjukbidrag enligt lagen omallmän försäkring (1962:381) och bedömsinte kunna behålla anställningen utanlönebidrag. skall bl.a.pröva lönebidragets effektivitet somarbetsmarknadspolitiskt medel förarbetshandikappade och föreslåregeländringar. Utskottet utgår från attutredningen även kommer in på hurreglerna fungerar för och behoven avlönebidrag för redan anställdaarbetshandikappade. Med detta avstyrkerutskottet bifall till motionerna A273 iberörd del och A300.ArbetsbiträdeInledningBidrag till arbetsbiträde kan lämnas medhögst till arbetsgivaresom anställer en handikappad eller haren handikappad anställd. Enligt enhuvudregel får bidrag inte lämnas förarbetshandikappad för vilken lämnaslönebidrag. Undantag görs för gravthandikappade där bidragen kankombineras. I fall av kombinerade bidragfår den sammanlagda bidragssumman inteöverstiga lönekostnaden (inkl.lönebikostnaden) för den handikappade.MotionTanja Linderborg m.fl. anser i motionA206 (v) ett slopande av förbehållet attarbetsgivare som huvudregel inte kan fåbidrag för arbetsbiträde tilllönebidragsanställda (yrk.1). Vidareföreslås i motionen att i de fall bidragtill arbetsbiträde medges tilllönebidragsanställda med svårarefunktionshinder begränsningsregelnslopas som innebär att den totalabidragssumman inte får överstigalönekostnaden (yrk. Slutligenföreslår motionärerna attersättningstaket för arbetsbiträde höjsfrån högst till tvåbasbelopp (yrk. 3).Utskottets övervägandenArbetsmarknadsutskottet har behandlatmotsvarande yrkande under en följd avår, senast /riksmöte.Utskottet avstyrkte då i sitt avriksdagen godkända betänkande(1994/95:AU12, rskr. 227) attbidragsgivningen vidgades på det sättmotionärerna begärt. Utskottet vidhållersitt ställningstagande och återkommertill motion A206 nedan under avsnittetAnslag under utgiftsområde 14.Medelsanvisning på anslaget A 3.Särskilda åtgärder förarbetshandikappadeMotionerModerata samlingspartiet föreslår imotion A304 att underanslaget A 3. anvisar 6 (yrk. motsätter sig enförlängning av rätten till oförändratlönebidrag i allmännyttigaorganisationer till att gälla ocksåunder första halvåret 1997.Folkpartiet föreslår i motion A221 attriksdagen skall anvisa 200miljoner kronor utöver vad regeringenföreslagit under anslaget A 3. framhåller att detär viktigt att de arbetshandikappade ifortsättningen får ett välbehövligtstöd.Vänsterpartiet anser i motion A305 attriksdagen bör anvisa 300miljoner kronor utöver vad regeringenföreslagit under anslaget A 3. (yrk.13). vill hejdaminskningen av antalet anställda medlönebidrag. Lönebidrag bör kunna lämnasmed av lönekostnaden. I avvaktan pådet aviserade förslaget frånLosamutredningen anser Vänsterpartietatt en bestämmelse återinförs ilönebidragsförordningen om att riskenför uppsägning skall beaktas vidomförhandling av bidraget.Vänsterpartiet föreslår vidare i motionSf241 ett tillkännagivande om att ingabesparingar skall göras inomlönebidragsområdet (yrk. 12).Miljöpartiet anser enligt motion A274att skall anvisa 100miljoner kronor utöver vad regeringenföreslagit under anslaget A 3. Partiet begär också etttillkännagivande om att partiet för vartoch ett av underanslaget vill anvisa 200 miljoner kronorutöver vad regeringen föreslagit (yrk. I motionen sägs att det äroklokt att ställa så höga krav påarbetsgivare att arbetshandikappade sägsupp och förorsakar samhället andrakanske högre kostnader.Kristdemokraterna slutligen föreslår imotion A297 att för 1997anvisar utöver vadregeringen föreslagit under anslagetA 3. 16 delvis). Denanslagsförstärkning som föreslåsmotsvarar dels merkostnaden för att ilönebidragsförordningen återinföra enregel om att risken för uppsägning skallbeaktas vid omförhandling av bidraget,dels att bibehålla rätten tilloförändrat lönebidrag i allmännyttigaorganisationer under hela år 1997.Utskottets övervägandenArbetsmarknadsutskottet har ovanredovisat sin inställning till två avModerata samlingspartiets,och Kristdemokraternasanslagspåverkande förslag. Det gällerfrågan om lönebidrag inom allmännyttigaorganisationer. Det gäller också fråganom att återinföra en bestämmelsemotsvarande den numera avskaffade 17 a §i lönebidragsförordningen. Härutöverfinns i , Vänsterpartietsoch motioner mer allmänthållna krav på högre anslag tillarbetshandikappade främst tilllönebidragsanställningar. Utskottet harovan under ett avsnitt om inriktningenav arbetslivspolitiken avvisatFolkpartiets begäran om ytterligaremedel. förslag om högrevolymer lönebidragsanställningar harutskottet kommenterat och avvisat undersamma avsnitt. Utskottet kan inte hellerbiträda förslag om engenerell höjning av lönebidragsnivåntill av lönekostnaden. Sammantagetleder utskottets uppfattning till attutskottet förordar den av regeringenföreslagna medelsanvisningen underanslaget A 3. Särskilda åtgärder förarbetshandikappade. Utskottet återkommernedan till anslaget och motionerna A221,A304, A305, A274, A297 och Sf241 alla iberörda delar i avsnittet Anslag påutgiftsområde 14.B 1. ArbetarskyddsverketPropositionen1994/ Utgi 385 710 1) Anslagsspa 5095 ft rande 7001995/ Ansl 558 096 Utgiftspro 55596 ag gnos 000därav 1996 3785001997 Förs 371 194lag1998 Berä 367 442knat1999 Berä 379 201knat1) Beloppen anges i tusental krArbetarskyddsverket består avArbetarskyddsstyrelsen (ASS) ochYrkesinspektionen (YI). ASS är centralförvaltningsmyndighet för arbetsmiljö-och arbetstidsfrågor, utom i fråga omfartygsarbete, samt chefsmyndighet förYI.Arbetarskyddsverkets övergripande målär:- riskerna för ohälsa och olycksfallskall minska,- arbetsmiljön skall förbättras seddur ett helhetsperspektiv, dvs. frånsåväl fysisk, psykisk som social ocharbetsorganisatorisk synpunkt.Arbetsställena med de sämstaarbetsmiljöerna har fortsatt att stå ifokus och insatserna för att nå deövergripande målen har varit omfattande.Även om det kan vara förknippat medsvårigheter att mäta slutliga effekterav verkets insatser har verksamhetenhaft en inriktning som mycket väl svararmot målen.MotionModerata samlingspartiet föreslår imotion A304 att , som del av enstörre besparing på 370 miljoner kronorpå arbetslivsområdet, underanslaget B 1. anvisar (yrk. 7).Utskottets övervägandenArbetsmarknadsutskottet avvisar Moderatasamlingspartiets förslag till besparingbl.a. när det gällerArbetarskyddsverket. Utskottet biträderregeringens förslag tillmedelsanvisning. Utskottets återkommernedan till anslaget och motion A304 iberörd del i avsnittet Anslag underutgiftsområde 14.B 2. ArbetslivsinstitutetPropositionen1995 Ansl 319 518 1) Anslagss 24/96 ag parande 903Utgiftsp 319rognos 500därav 2191996 5001997 Förs 212 308lag1998 Berä 208 415knat1999 Berä 209 385knat1) Beloppen anges i tusental krAnslaget avser institutetsförvaltningskostnader.Arbetslivsinstitutet inrättades den 1juli 1995 somArbetsmiljöinstitutet, Institutet förarbetslivsforskning ochArbetsmiljöfonden lades ned.Institutet är en forskningsutförandemyndighet med uppgift att bedriva ochfrämja forskning, utbildning, ochutveckling som rör arbetsliv,arbetsmiljö och relationer.Det övergripande målet är att inom sittområde bedriva och främja en långsiktigkunskaps- och kompetensuppbyggnad.Institutets forskning skall varamångvetenskaplig och äga relevans förproblem och utvecklingstendenser iarbetslivet. Institutet skall utöveregen forskningsverksamhet även stimuleratill utbildnings- ochutvecklingsinsatser i samarbete medexterna aktörer.En viktig del av institutets verksamhetär att sprida information och kunskap omarbetslivets utveckling.MotionModerata samlingspartiet föreslår imotion A304 att , som en del ien större besparing på 370 miljonerkronor på arbetslivsområdet (anslagenB 1.-B 4. ), under anslaget B 2.anvisar (yrk. 8).Utskottets övervägandenArbetsmarknadsutskottet har ovan ianslutning till avsnittet A 6. Institutför arbetsmarknadspolitisk utvärderingtagit upp de delar av denforskningspolitiska propositionen1996/97:5 Forskning och samhälle somvverlämnats till utskottet förbehandling. I propositionen redovisasregeringens bedömning av inriktningen påArbetslivsinstitutets forsknings- ochutvecklingsarbete.Regeringen anser att vissaförskjutningar avseende tyngdpunkten förforsknings- och utvecklingsarbetetsuccessivt skall genomföras. En ökadsatsning bedöms angelägen inom områdenaarbetsorganisation och arbetsmarknadmedan resurserna för de traditionellaarbetsmiljöfrågorna minskas.Regeringen redovisar att man fr.o.m.1997 avser att ge institutet i uppdragatt få till stånd data ochkunskapsunderlag som rör könsrelateradlöneutveckling och lönestatistik.Arbetsmarknadsutskottet kan inte hellerbiträda den här delen av Moderatasamlingspartiets besparingsförslag påarbetslivsområdet. Utskottet biträderistället regeringens förslag tillmedelsanvisning på anslaget.Utskottet återkommer nedan tillanslaget och motion A304 i här berörddel i avsnittet Anslag på utgiftsområde14.B 3. Rådet för arbetslivsforskningPropositionen1995 Ansl 39 000 1) Utgifts 35 000/96 ag prognosdärav 22 00019961997 Förs 25 972lag1998 Berä 25 328knat1999 Berä 26 189knat1) Beloppen anges i tusental krRådet inrättades den 1 juli 1995samtidigt som ,ochArbetsmiljöfonden lades ned, är enmedelsbeviljande myndighet. Rådet skallplanera, initiera och stödja forskningoch utveckling som är av betydelse påarbetslivets område.Enligt propositionen är detövergripande målet att initiera ochstödja sådan forskning och utvecklingsamt anslutande kunskapsförmedling somhar betydelse för arbetslivetsutveckling i vid mening så attarbetslivet kan anpassas till människansbehov och förutsättningar. Rådet har,sägs i propositionen, byggt upp sinorganisation kring tre olikaprogramområden; arbetsmiljö,arbetsorganisation och arbetsmarknad.Kvalitetsbedömning av ansökningar skerhuvudsakligen i vetenskapligaprioriteringskommittéer. Rådet avserenligt propositionen att ytterligareförbättra formerna för kunskapsspridningoch att ytterligare stärka kraven påsamhällsnytta i samband medbidragsgivning.I proposition 1996/97:5 Forskning ochsamhälle redovisas regeringens bedömningav inriktningen av forsknings- ochutvecklingsarbetet inomarbetslivsområdet samt lämnas förslag omatt ävenskall stödja forskning avseendearbetsmarknadspolitiska åtgärder.Enligt regeringens bedömning iproposition 5 bör en ökad prioriteringav forsknings- ochutvecklingsverksamheten mot faktorer somhar att göra med arbetsorganisation ocharbetsmarknad genomföras successivt. Denarbetsmarknadspolitiska forskning somfått stöd från Rådet har tidigarebegränsats till forskning relaterad tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder förindivider i sysselsättning ocharbetsplatser.Moderata samlingspartiet föreslår imotion A304 att , som del av enstörre besparing på 370 miljoner kronorpå arbetslivsområdet (anslagen B 1.-B4. ), under anslaget B 3.anvisar (yrk. 9).Utskottets övervägandenArbetsmarknadsutskottet har ovantillstyrkt förslaget rörande Rådet förarbetslivsforskning stöd till forskningavseende arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Utskottet har i övrigt noteratregeringens bedömning av inriktningen avden forskningsverksamhet som börbedrivas inom arbetslivsområdet.Utskottet avvisar även ifrågavarandedel av Moderata samlingspartiets förslagtill besparing på arbetslivsområdet.Utskottet biträder i stället regeringensförslag till medelsanvisning underanslaget. Utskottet återkommer nedantill anslaget och motion A304 i härberörd del i avsnittet Anslag påutgiftsområde 14.B 4. Forskning och utveckling inomarbetslivsområdetPropositionen1995 Ansl 891 965 1) Utgiftsp 749/96 ag rognos 400därav 4821996 8001997 Förs 522 785lag1998 Berä 463 777knat1999 Berä 463 763knat1) Beloppen anges i tusental krAnslaget avser medel för forskning ochutveckling inom arbetslivsområdet.Anslaget disponeras av denmedelsbeviljande myndigheten förarbetslivsforskning samt denforskningsutförande proposition 1996/97:5 Forskning ochsamhälle redovisas i huvudsakregeringens bedömning avarbetslivsforskningens inriktning.MotionerModerata samlingspartiet föreslår imotion A304 att , som del av enstörre besparing på 370 miljoner kronorpå arbetslivsområdet (anslagen B 1.-B4. ), under anslaget B 4.anvisar (yrk. 10).Vänsterpartiet föreslår i motion A305att skall anslå10 utöver vad regeringenföreslagit under anslaget B 4. (yrk.20). Medlen skall användas för forskningkring sjukdomen fibromyalgi och kringelkänslighet.Kristdemokraterna slutligen föreslår imotion A297 att skallanslå mindre än regeringenföreslagit under anslaget B 4. 16delvis).Utskottets övervägandenArbetsmarknadsutskottet har ovan ianslutning till avsnittet A 6. Institutför arbetsmarknadspolitisk utvärdering,behandlat den forskningspolitiskapropositionen nr 5 i de delar somöverlämnats till utskottet.Arbetsmarknadsutskottet avvisar dekraftiga besparingar på bl.a.arbetslivsforskningens område som främstModerata samlingspartiet men i viss månäven föreslår i sinamotioner.Utskottet kan inte heller ställa sigbakom förslag om enanslagsförstärkning på 10 miljonerkronor i förhållande till regeringensförslag för forskning om fibromyalgi ochelkänslighet. Den forskningVänsterpartiet här för fram kan medsäkerhet utföras inom ramen för detforskningsanslag regeringen föreslår.Det är emellertid i första hand en frågaför den forskningsutförande respektivemedelsbeviljande myndigheten att göra denödvändiga prioriteringarna.Utskottet biträder således regeringensförslag till medelsanvisning underanslaget.Utskottet återkommer nedan tillanslaget och motionerna A304, A305 ochA297 i berörda delar i avsnittet Anslagpå utgiftsområde 14. Medlen underanslaget bör enligt utskottets meninganvisas i form av ett ramanslag och intesom ett obetecknat anslag. Detta börriksdagen godkänna. Utskottet återkommernedan i frågan i avsnittet Anslag påutgiftsområde 14.Utskottet har vidare noterat att det ipropositionen saknas förslag om attriksdagen skall bemyndiga regeringen attlåta staten ta på sig ekonomiskaförpliktelser i samband med stöd tillforskning och utveckling på området.Utskottet återkommer nedan i avsnittetAnslag på utgiftsområde 14 med ettförslag till bemyndigande.B 5. Bidrag till Samhall ABPropositionen1994/ Utgi 4 821 00095 ft 1)1995/ Ansl 6 774 628 Utgifts 6 77496 ag prognos 628därav 4 5161996 4001997 Förs 4 349 419lag1998 Berä 4 256 419knat1999 Berä 4 262 419knat1) Beloppen anges i tusental krFrån anslaget utgår bidrag till SamhallAB för kostnader för anordnande ochdrift av verksamheten med att ge arbeteåt arbetshandikappade m.m.Målet för är att anordna,leda och samordna verksamhet som bedrivsinom koncernen för att ge meningsfulltoch utvecklande arbete åtarbetshandikappade där behoven finns.Statens krav:- minsta sysselsättningsvolym förarbetshandikappade på (12 mån. ),- rekrytering från deprioriterade grupperna,- övergångar till denreguljära arbetsmarknaden,- ökad effektivitet och bättreresursutnyttjande med inriktning påsuccessiv nedtrappning av statensersättning.Regeringen bedömer att haruppfyllt de resultatkrav som ställts påverksamheten för /95 ochåterstoden av 1995. kan Samhalldock möta svårigheter att uppfyllakraven beträffande övergångar tillreguljärt arbete, bl.a. på grund avarbetsmarknadsläget och bristandetillgång till lönebidrag.De övergripande målen för ochde resultatkrav, som gäller förverksamheten, bör gälla även för 1997.Därutöver skall eftersträva atten eventuell minskning av antaletarbetshandikappade anställda skall kunnaske genom naturlig avgång.Besparingskraven på har sedan bolagiseringen haftett löpande årligt besparingskrav på 125miljoner kronor. harstatsmakterna härutöver ställt en radbesparingskrav på företaget.Regeringens medelsberäkning () innebär ettytterligare skärpt effektivitetskrav påSamhall.MotionerEn rad motioner har väckts med anledningav regeringens anslagsförslag förSamhall. Motionerna har det gemensamtatt de befarar att kraven på företagetkommer att leda till en minskning avantalet anställda arbetshandikappade ochtill och med uppsägningar. I någramotioner finns krav på att tillföraytterligare medel under anslaget.Folkpartiet anser i motion A221 attSamhallanställningar utgör en viktigkomponent i strävan att hävdaarbetslinjen för arbetshandikappade ochatt förhindra förtidspensioneringar idenna grupp. anser attriksdagen för att lätta på sparkravetbör anvisa utöver vadregeringen anvisat under anslaget B 5.Medlen skall tas från anslaget A 2.(yrk. 20 delvis).Vänsterpartiet anför i sin motion A305att det är en oanständig politik attarbetshandikappade skall behöva förlorade arbetstillfällen som skapats medstatliga medel. föreslåratt bör anvisa 200miljoner kronor utöver vad regeringenföreslagit under anslaget B 5. för attförhindra att antalet arbetsplatser förarbetshandikappade minskar (yrk. 21).Kristdemokraterna erinrar i motion A297om att arbetsmarknadsutskottet itidigare sammanhang utgått från attarbetshandikappade inte skulle behövariskera uppsägning. Kristdemokraternaföreslår att för böranvisa utöver vadregeringen föreslagit under anslagetB 5. 16 delvis).Kenth Skårvik och () imotion A236 föreslår att för1997 anvisar utövervad regeringen föreslagit under anslagetB 5. 2).I två motioner anser motionärerna attriksdagen genom tillkännagivanden tillregeringen bl.a. skall påtala vilkaföljdverkningar de ställdabesparingskraven får för Samhallsverksamhet.Leo m.fl. (s) framhåller såledesi motion A217 att besparingar ochintensifierat arbete med att bereda flerarbetshandikappade reguljärt arbete intefår leda till anställningsstopp vidSamhall AB.Kenth Skårvik och () imotion A236 föreslår slutligen etttillkännagivande angående situationenför med anledning avstatsmakternas resultatförbättringskravpå koncernen (yrk. 1).I två andra motioner förordas attbesparingskraven på skall anståi avvaktan på att den s.k.Losamutredningen blir klar.Monica m.fl. (s) föreslår i motionA239 att planerade neddragningar inomSamhall till följd av statensbesparingar inte skall genomföras innanden pågående utredningen om stödet tillarbetshandikappade är klar.Bo Nilsson och () föreslår i motion A251 i första handatt staten skall vänta med att ställabesparingskrav på i avvaktan påatt konsekvenserna prövats i denpågående utredningen. I andra hand böråtgärder vidtas för att antaletanställda i bibehålls på minstnuvarande nivå.Frågan om Samhallkoncernens effekter påden konkurrensutsatta marknaden och påsamhällsekonomin berörs i motion A266av m.fl. (c, m, fp).I motionen föreslås att börbegära en förutsättningslös utredning omvilka effekter har i nämndaavseende.Utskottets övervägandenArbetsmarknadsutskottet konstaterar attregeringen nu föreslår besparingar påSamhallkoncernen som är större än vadsom aviserades i den ekonomiskavårpropositionen (prop. 1995/96:150).Utskottet framhöll i det sammanhanget(1995/96:AU4y) att de besparingskrav somaviserades kunde få stora konsekvenserför verksamhet. Utskottetförutsatte att regeringen i sin slutligaberäkning av utgifterna på områdetskulle väga in konsekvenserna av olikabesparingskrav så att arbetshandikappadeutan chans till arbete på den reguljäraarbetsmarknaden så långt möjligt inteskulle behöva riskera uppsägning.Utskottet vill med eftertryck erinra omde arbetshandikappades besvärligasituation på arbetsmarknaden. Statligainsatser är nödvändiga för att hävdaarbetslinjen och så långt det är möjligtförhindra passivitet och t.ex.förtidspensioneringar i denna grupp.Behovet av subventionerade arbetsplatserför arbetshandikappade är mycket stort.Det står klart att regeringens förslagtill medelsanvisning för skulleinnebära stora konsekvenser föranställda arbetshandikappade. Man fårenligt vad utskottet erfarit räkna medatt företaget tvingas säga upp ca 1 000anställda.Det är enligt utskottets meningangeläget att uppsägningar avarbetshandikappade undviks och utskottetanser därför att besparingskravet påSamhall bör minskas genom följandeåtgärder.För det första bör anslaget B 5. för budgetåret 1997höjas med . Medlenomfördelas från anslaget A 2.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. skall således påanslaget B 5. anvisas 4 424 419 000 kr.För det andra bör det sparbeting, somföljer av att anslaget för år 1998enligt propositionen beräknas till , dvs. i fasta priser ca 100miljoner kronor mindre än det ipropositionen föreslagna anslaget för år1997, skjutas fram till år 1999.Utskottet förutsätter att de åtgärderutskottet här föreslagit leder till attSamhall inte fullföljer de ifrågavarandeuppsägningarna.Utskottet återkommer med etttillkännagivande i frågan nedan iavsnittet Anslag på utgiftsområde 14.Det är enligt utskottets mening ocksåangeläget att vid en eventuellomstrukturering av verksamheten ommöjligt tar regionalpolitisk hänsyn.Nedläggningar av verksamhet bör ommöjligt undvikas på orter med svagarearbetsmarknad.Utskottet biträder med denna justeringregeringens förslag till medelsanvisningpå anslaget B 5. Bidrag till Samhall AB.Utskottet återkommer nedan till anslagetoch motionerna A221 (fp), A305 (v), A297(kd) och A236 (fp) alla i motsvarandedelar i avsnittet Anslag underutgiftsområde 14.Utskottet anser att situationen vidSamhall är väl känd och att det intefinns någon anledning för attsärskilt påtala vilka följdverkningar deställda besparingskraven får förSamhalls verksamhet. Motionerna A217 ochA236 i berörd del avstyrks följaktligen.Utskottet kan inte, i vidare mån än vadutskottets initiativ till minskatbesparingskrav på innebär,biträda förslagen om attbesparingskraven skall anstå i avvaktanpå att blir klar.Utskottet utgår från att regeringen vidsin medelsberäkning beträffande Samhallövervägt den möjlighet motionärernapåtalar. Ett tillkännagivande i fråganförefaller därför inte meningsfullt.