bet · GK01UU2 · 1996-11-26 00:00:00 — anslår därför i sitt budgetalternativ ytterligare 1,2miljarder kronor till anslaget A Internationellt utvecklingssamarbete för 1997utöver regeringens och utskottsmajoritetens förslag.De ytterligare som tillför biståndetfördelas enligt följande.Multilateralt biståndRegeringen och utskottsmajoriteten gör en neddragning på detmultilaterala utvecklingssamarbetet, detta i då många internationellabiståndsorganisationer befinner sig i omvandling och brottas med storaekonomiska bekymmer. Utvecklingen i världen gör att nya hot har uppstått ochmånga nya problem skall hanteras. Formerna för denna samverkan är ännu intehelt klara. Speciellt konflikthantering har varit ettområde där det fordras ett radikalt omtänkande. Att de flesta väpnadekonflikter nu är interna ställer ökade krav på ett effektivtkonfliktförebyggande bistånd. Om de spirande nya demokratierna skall ha enchans måste skuldlättnader ske. menar att det är olyckligt att idetta läge dra ner på bidrag till detta arbete.UnicefFolkpartiet säger nej till den neddragning av anslaget till somutskottsmajoriteten ställt sig bakom. Med tanke på den angelägna verksamhetför u-landsbarnen som organisationen bedriver föreslår vi ett anslag på 379miljoner kronor vilket är 40 miljoner utöver regeringens förslag.UNHCRKatastroferna och flyktingsituationen i världen innebär en kraftig ökning avUNHCR:s arbetsuppgifter. föreslår därför att ytterligare 30miljoner kronor utöver regeringens förslag tillförs UNHCR. Totalbeloppet förUNHCR för blir då 313,5 miljoner kronor.UNFPAFolkpartiet har pläderat för att befolkningsfrågan skall få enmer framskjuten plats inom det svenska biståndet. tog aktiv del i i . NU gäller det att gå från ord tillhandling. Mot den bakgrunden föreslår att FN:s befolkningsfondUNFPA får ett högre bidrag än det utskottsmajoriteten beslutat, nämligen ettpåslag med . Totalbeloppet för UNFPA under budgetåret 1997skulle då bli 146 miljoner kronor.IDEAInternationella är ett nyinrättat institut med säte i syfte är bl.a. att befästa demokratin i världen, underlättagenomförandet av fria och rättvisa val, vara idé- och resursbank för svagademokratier etc. anser att den verksamhet som bedrivs vidInternationella är mycket angelägen. har under sitt första årbrottats med bristande inbetalningar från stiftarländerna. En garantifondskulle lösa dessa initialpro-blem. Den skulle kunna användas för att överbrygga sena inbetalningar frånandra länder och därmed eventuella underskott. föreslår därför eninsats inom anslaget Övrigt multilateralt samarbete med somöronmärks för att Internationella skall kunna inrätta en garantifond.Detta belopp skall vara utöver det grundbelopp som institutet förväntas få.Konfliktförebyggande insatserUtskottsmajoriteten gör kraftiga nedskärningar vad avser multilateralakonfliktförebyggande insatser, detta i när just konflikthanteringen ärinne i en mycket känslig fas. Skall världen lyckas hantera sina konflikterbättre måste det ske på internationell basis. anserdärför att inga neddragningar bör ske inom detta område. Vi föreslår attdelposten Konfliktförebyggande insatser ökas med . Totaltblir delposten då 180 miljoner kronor.MiljöinsatserDen globala miljön är en överlevnadsfråga för mänskligheten. bör spelaen pådrivande roll i det internationella miljöarbetet. Även här sägerFolkpartiet nej till vidare neddragningar och föreslår att multilateralamiljöinsatser får ytterligare . Totalt skulle det då bli230 miljoner kronor.Bilateralt biståndDemokrati, miljö och kvinnors situationVad gäller det bilaterala utvecklingssamarbetet anser attdemokrati, miljö och kvinnors situation måste genomsyra detta.Utskottsmajoriteten föreslår emellertid en sänkning av delposten Särskildaprogram som just finansierar demokrati, miljö och kvinnoprogram. Folkpartietföreslår en ökning med vad avser demokrati och mänskligarättigheter för direkta demokratiåtgärder. Dessutom föreslår Folkpartietytterligare för särskilda miljöinsatser samt ytterligare200 för att stärka kvinnors ställning i utvecklingsbiståndet.400 miljoner kronor skall således enligt förslag tillförasSärskilda program. Totalbeloppet blir då för 1997.KrediterEn utredning om u-krediter har utlovats . vill än engång framhålla att partiet har en i grunden kritisk hållning till bundetbistånd. Vi utgår därför ifrån att det här är fråga om krediter utan bindningtill upphandling i . Stor återhållsamhet bör råda vad gällerkreditgivning till de allra fattigaste länderna. bör normalt intemedverka till att ytterligare öka deras skuldbörda. I sådana länder börgåvobistånd vara den dominerande biståndsformen.SkuldlättnaderDe utomordentligt allvarliga skuldproblem som flera av våra fattigastemottagarländer brottas med utgör starka skäl för att stora belopp skall finnastillgängliga för bl.a. skuldlättnadsinsatser. För att säkerställa denna av fpprioriterade biståndsform föreslår vi att tillförs stödetför ekonomiska reformer. Den totala nivån blir då 400 miljoner kronor.Enskilda organisationerDet bistånd som förmedlas via enskilda organisationer har stor betydelse bl.a.för att stärka det civila samhället i mottagarländerna. Olika undersökningarvisar dessutom att utvecklingsbistånd förmedlat via enskilda organisationer äreffektivt både organisatoriskt och ekonomiskt. Den neddragning som tidigareägt rum under posten Enskilda organisationer vill återställa. Viföreslår därför att anslagsposten i fråga tillförs ytterligare 150 miljonerkronor. Totalsumman blir då 970 miljoner kronor.LandramarVad gäller landramar förespråkar en något starkare inriktning påsödra än den utskottsmajoriteten förordar. föreslår därförett påslag på för detta område. Länder som bör prioriterasär , och Zambia.Med tanke på de stora behoven i efter det långa befrielsekriget därföreslår vi ett påslag på 15 miljoner till detta land. Totalsumman för Eritreablir då 35 miljoner kronor.Den sydamerikanska kontinentens fattigaste land, , har under desenaste åren gjort framsteg. Man försöker där hantera de etniska konflikternasom finns i så många av staterna i regionen. Då en landstrategi arbetas frambör inriktningen vara på fattigdomsbekämpning, främst då utbildning, vattenoch demokratiinsatser. föreslår att anslaget Regionalt Sydamerikaökas med vilka skall specialdestineras för insatser iBolivia. Totalt bli då anslaget 120 miljoner kornor.Mot bakgrund av kritiska uppfattning om bristen pådemokratisträvan i och finner partiet det naturligt att sänkabiståndet till dessa båda länder. Pengarna kan bättre användas exempelvis iSydafrika där den demokratiska processen behöver ett omfattande stöd.Folkpartiet föreslår mot den bakgrunden en neddragning av biståndet tillVietnam med och till med 20 miljoner kronor.Vad gäller övriga ramar framgår de av sammanställningen av tabellerna sombifogas detta betänkande (bilaga 1). Programländernas landramar bör kunnaanvändas med stor flexibilitet för att på så vis uppnå största möjligaeffektivitet. De reservationer som finns för vissa länder är ett tecken på attdetta är en god idé.3. Biståndsramen och enprocentsmålet m.m. (mom. 1, 2, 3, 4 och 7)(), anför:Den nu införda budgetordningen i med ett utgiftstak för varje områdeinnebär en total låsning vid de av regeringen föreslagna anslagen förrespektive område. Det är i det närmaste omöjligt för att inomområdet internationellt bistånd avvika från budgetpropositionen.Sakbehandlingen av varje område kommer efter det att utgiftstaket är satt.Diskussionen om utgiftstak, anslagens storlek för olika poster inombudgetramen, principer för biståndet och de konkreta mottagarländernadiskuteras i olika betänkanden, vilket är mycket olyckligt om man önskar ha ensammanhållen biståndspolitik. Det är därför inte heller i detta betänkandemeningsfullt att göra ett flertal reservationer, utan villgenom detta särskilda yttrande markera partiets inställning.Vi vill kraftfullt markera att den av regeringen och majoritetbeslutade neddragningen av anslagen för internationellt bistånd äroacceptabel. Nedskärningarna har pågått och resultatet är attför 1997 är vi nere på 0,av BNI, trots att den officiella målsättningenligger på . vill i stället ha en successiv återgång tillenprocentsnivån och att regeringen fastställer en plan för att under tre åruppnå enprocentsmålet.Den inriktning som regeringen har aviserat i propositionen, medfattigdomsbekämpning och en ökad satsning på , den fattigastekontinenten är bra. Men med tanke på de enorma behov som finns i världen medbl.a. närmare en miljard människor som saknar tillräckligt med mat ärnaturligtvis de svenska insatserna blygsamma, även om den för pinsammasänkningen inte skulle ha ägt rum.Vänsterpartiet har i årets biståndsmotion föreslagit ytterligare 1,8miljarder till bistånd i och . Dessa pengar vill vi fördelamellan multilateralt och bilateralt arbete med 1,4 miljarder och 400 miljonertill Öst-och , liksom insatserna vid Barents hav.I det bilaterala biståndet vill vi särskilt fästa uppmärksamheten pånödvändiga insatser i södra , både vad gäller direktautvecklingsinsatser och freds- och konfliktförebyggande verksamhet. I östraZaire råder en humanitär katastrof. Länder som och liderfortfarande svårt av följderna av krigen och behöver omfattande stöd. är ett land som under en lång rad år varit mottagare av ett iförhållande till landets storlek stort bistånd. Det är där rimligt med enminskning, men det vore synnerligen oklokt att där drastiskt upphöra medbistånd. För föreslår vi att länder som och får högreanslag än de som föreslås av regeringen. är exempelvis ett av världensfattigaste länder och har dessutom drabbats av stora översvämningar. flerpartimotion har vi pekat på behovet av förstärkta svenska anslag tillÖsttimor. I sker den största insatsen, i pengar mätt, i ,som är ett nytt svenskt programland. Det är välmotiverat, utifrån invånarnaslåga levnadsstandard och att regeringen har en klar inriktning på att minskade stora sociala klyftorna. Satsningen i övrigt i ochCentralamerika består i stor utsträckning av demokrati-och MR-bistånd genomenskilda organisationer men borde vara mer omfattande. kommersannolikt är slut att ha en slutlig fredsöverenskommelse, efterdrygt krig och terror. När nu regering och demokratiska krafter skallgenomföra nödvändiga reformer är stöd utifrån välkommet. De svenska bidragenkan och bör vara mer omfattande.Angående riktlinjer och mål för biståndet återkommer utskottet utförligt iett senare betänkande. Men jag vill redan nu avisera att anseratt samma principer bör råda för att bevilja u-krediter som för bistånd. Dettagäller i hög grad ett land som , där svensk kritik mot övergrepp inom MR-området bör omöjliggöra svenska u-krediter. Detsamma gäller beviljande av u-krediter eller tillstyrkande av Världsbanksmedverkan i stora dammbyggen ellerandra insatser med stor påverkan på miljö och livsmiljö förursprungsbefolkningar.4. Biståndsramen och enprocentsmålet m.m. (mom. 1, 3, 4 och 7)() anför:I budgeten sänks biståndsnivån till av BNI. Enprocentsmålet ligger fastoch skall uppnås så snart de statsfinansiella förutsättningarna föreligger,sägs det i propositionstexten.Men någon tidpunkt för detta har inte satts upp. menar attmålsättningen måste vara en stegvis höjning av biståndet för attuppnå enprocentsmålet. Vi föreslår en trestegsplan: 1,3 miljarder , 1,73miljarder för och 2,2 miljarder för år 1999.Regeringens miljard till posten Samarbete med Central- och Östeuropavälkomnar vi med tanke på det nödvändiga samarbetet för en ren . Men istället för att summan delas , föreslår vi , vilket gör 130miljoner extra i påslag. Miljöfrågorna griper in i samhället som aldrigförr, direkt eller indirekt. Därmed får anslagspengar som anvisas tillåtgärder med anknytning till miljöarbete och miljöproblem genomslagsverkan ihela samhället. föreslår i sitt budgetförslag 1 miljard kronortill miljöinsatser i utvecklingsländerna. Också folkrörelser och enskildaorganisationer, som har stor erfarenhet av biståndsarbete, kan få del av dessapengar till miljöprojekt.För att finansiera detta, liksom de extra pengar vi önskar ge till FN, IPPFoch till bistånd genom folkrörelser och organisationer, minskar vi på detmilitära försvaret med 2,4 miljarder. De extra pengar vi lägger på utöverbiståndsramen är alltså inte finansierade med höjda skatter.Sedan järnridån fallit, det tagit slut och Sovjetunionenupplösts, avtecknar sig en ny hotbild för och övriga världen. Dendomineras inte längre av vapen och arméer, och därmed har också dentraditionella säkerhetspolitiken fått nytt innehåll. Man ser en tydligkoppling till fattigdom och sociala klyftor mellan rika och fattiga iutvecklingsländerna. Vi vet också att jordens befolkning ökar okontrollerbart,att miljön förstörs och att naturresurserna krymper. Ett land med problem avdet här slaget är ett hot mot grannsämjan och en risk för upprätthållande avglobal fred.Överutnyttjande av naturresurser och miljöförstöring hänger starkt ihop meden ökande fattigdom, brist på livsmedel och försörjningsmöjligheter. Dettaskapar, hos dem som drabbas, en grogrund för vrede, som i förlängningen kanleda till uppror och väpnade konflikter. Riskprognoserna för 2000-talet talarjust om konflikter av det här slaget. menar att detta är ettstarkt motiv för att inte frysa biståndet till av BNI, utan redan nustarta med att höja biståndsanslaget upp mot enprocentsmålet. Men det förstaoch starkaste skälet för bistånd är den solidaritet vi känner för dem som hardet svårt och allas vårt gemensamma ansvar för tillståndet i världen.Av biståndspengar går 707 miljoner till EU. skall EU:s bistånd vara ett komplement tillmedlemsstaternas. ger ett stort bistånd till de afrikanska länderna.EU får däremot kritik från olika håll för sina nedskärningar i biståndet. Detomfördelas nu och riktas till länderna i och Central- ochÖsteuropa. och kommissionen har föreslagit en nedskärning avutvecklingsbiståndet och det som går via enskilda organisationer med27 %. Det här är nedskärningar som går helt emot grundidé om attansvaret för tillståndet i världen är gemensamt.Sverige tillhör de länder som stöder FN såväl politiskt somekonomiskt. FN har ekonomiska svårigheter, eftersom alla länder inteställer upp med bidrag. Det har diskuterats om inte samtliga bidrag till FNborde vara obligatoriska, beräknade efter ländernas ekonomiska bärkraft, ochinte, som , till en del frivilliga. har länge drivit kravet attinternationella valutatransaktioner skulle avgiftbeläggas och FN få inkomsterav den avgiften. Det skulle göra FN starkare, då FN inte längre vore beroendeav medlemsländernas bidrag.Många av de fattigaste länderna har stora skulder. En stor del avexportinkomsterna och även biståndspengar går till att betala räntor ochamorteringar. De kan nu få pengar till skuldsanering från en skuldfond iVärldsbanken, men hjälpen är villkorad med en nerbantning av landets utgifter,och åtstramningarna slår hårt mot de redan fattiga. Därför anser vi detviktigt att de rika länderna avskriver skulderna för de fattiga länderna.Sverige bör verka för detta i FN och andra fora.En förutsättning för ett bra bistånd är att det aldrig får hota jordensnaturliga system, luft, vatten, växter och djur. Ett lands utveckling och ettlands ekonomiska tillväxt behöver inte alls vara samma sak. Tyvärr har ofta ensnabb ekonomisk tillväxt i industriländerna uppnåtts till priset av enmiljöförstöring. Det är viktigt att de länder som står för ekonomiska medelhar ett långsiktigt politiskt perspektiv som leder till en miljömässigthållbar utveckling i mottagarländerna.Dricksvatten är i många delar av världen en bristvara. En enkel pump kanvara till otrolig hjälp för ett områdes dricksvattenförsörjning.Överbefolkning och livsmedelsbrist gör att mark och skogar överutnyttjas ochutsätts för ett stort slitage. En hård skogsavverkning lämnar efter sigområden som inte kan återplanteras. Undervisning i miljöskonandeskogsavverkningsmetoder och markvård samt metoder för föryngring ochnyplantering har länge funnits i svenskt bistånd. Kunskaper om hur viktig denbiologiska mångfalden är för att upprätthålla ekosystemen måste tydligtintegreras i kunskapsutbudet. Stora biståndssatsningar måte göras påalternativa energier: sol, vind, biomassa. Vattenkraft är miljövänligförnyelsebar energi, men i småskalig form, och inte i den storskaliga form somhittills prioriterats, och som resulterat i både sociala problem och storamiljöskador. anser att energibiståndet bör inriktas mot åtgärderför hushållning med energi och förnybara lösningar och föreslår att Sidabeslutar att helt utesluta stöd till ej förnyelsebara energikällor inom sinbiståndsverksamhet och sitt utvecklingssamarbete.Vad som är viktigt med tanke på erfarenheter från vårt eget land, är attmiljöundervisning finns som ämne på lärarhögskolor, handelsskolor, vårdskolor,militära utbildningsenheter, polisskolor m.m. och att det inte är ettfrivilligt ämne, utan ett ämne med kunskapsredovisningsplikt, ettexamensämne. Det tar alltid tid innan miljöskador och anledningar tillmiljöförstörelse blir synliga. Med ökad kunskap ges ökad möjlighet till attförebygga miljöförstörelse. När åtgärder krävs för att ta itu medmiljöproblemen är det nödvändigt att den vanlige medborgaren är motiverad ochförstår.En av biståndets viktigaste uppgifter är att på alla sätt stödja kvinnan,att aktivt uppmuntra familjen att också låta döttrarna få gå i skolan, attstarta hälsocenter som är en stor hjälp för både barn och kvinnor, att stödjakvinnors arbete inom jordbruket, att ge kvinnor möjlighet att ha ett arbeteoch att själva förfoga över sina inkomster och förmögenhet.Miljöpartiet de grönas utgångspunkter för internationellt bistånd kansammanfattas i fem punkter:-tillgodoseende av grundläggande mänskliga behov-människors egna initiativ skall vara drivkraften för samhällsutvecklingen-alla länder måste ha möjlighet att demokratiskt styra sin egen utveckling-nuvarande obalans i resurstillgång, både mellan och inom länder, måstejämnas ut-all utveckling måste vara miljömässigt och socialt hållbar.5. Biståndsramen och enprocentsmålet m.m. (mom. 1, 3, 4 och 7)() anför:Kristdemokraterna yrkar i sin partimotion U209 att till anslagetInternationellt utvecklingssamarbete anslås 1 968 miljarder utöver vadregeringen föreslår. Detta har avslagits i och med att fattatbeslut om betänkande 1996/97:FiU1. När det gäller 1998 har vi föreslagit 2 241miljarder mer och 3,186 miljarder utöver regeringens förslag. Förutomovan angivna belopp föreslog dessutom att av den reservationpå 3,5 miljarder som byggts upp ytterligare 500 miljoner skulle användas under1997 respektive 1998 och 1 1999.Vi kristdemokrater reagerar starkt mot urholkningen av det svenskabiståndet, som fortsatt alltsedan regeringsskiftet . När saneratsin budget, har världens fattigaste fått vara med och betala. Under de tvåsenaste åren har biståndet drabbats av de största besparingarna i jämförelsemed övriga utgiftsområden i den statliga budgeten. Den totala neddragningent.o.m. 1999 blir om den preliminära finansplanen följs.Den biståndsnivå som FN rekommenderat som en lägsta nivå för i-länderna är0,av BNP. När nu knyter biståndet till BNI, förlorar biståndetytterligare 500 miljoner och hamnar egentligen under det som som ?skammens gräns?.Grundläggande för biståndspolitiken är solidaritetstanken - att allamänniskor har ett gemensamt ansvar för varandra. Att vi hör samman och beboren jord som är odelbar. Det är den visionen och ambitionen som gör atttusentals människor i vårt land, i kyrkor, föreningar och folkrörelserengagerar sig för de fattiga länderna.Kort och lång sikt måste komplettera varandra, liksom bistånd som går genomstatliga myndigheter, folkrörelser och enskilda organisationer.Vi kristdemokrater finner det glädjande att regeringen, trots en kraftigminskning av anslaget till biståndssamarbete, håller en i stort settoförändrad nivå när det gäller bidraget till enskilda organisationer. Dettaerkännande av dessa organisationers arbete är uppmuntrande, inte minst motbakgrund av att den borgerliga regeringens ökade stöd till de enskildaorganisationernas effektiva och välorganiserade insatser åtföljdes avkommentarer från socialdemokrater, då i opposition, som kallade denna form avbistånd för ?plåsterbistånd? och utdelande av ?presenter?.Vårt förslag till höjt anslag till de enskilda organisationerna grundar sigpå erfarenheten av att denna form av biståndssamarbete är den kanske mesteffektiva.Mot bakgrunden av behoven runt om i vår värld föreslår vi också en höjningav anslaget till humanitärt bistånd.Kristdemokraterna stödjer förslaget till anslagsnivå samt i stortregeringens förslag till anslagets fördelning avseende samarbetet med Central-och Östeuropa.Med hänvisning till den undermåliga sociala situation som delar avbefolkningen, framför allt barn och ungdom, tvingas leva under i de baltiskastaterna samt i vissa delar av bör finansiella resurser avsättasdirekt inriktade på sociala hjälpprogram.Dessa medel bör enligt vår mening kanaliseras genom enskildaorganisationer och ÖEK, Hälso- och sjukvårdens . När detgäller insatser särskilt riktade till barn och ungdom bör samarbetet med FN:sbarnfond, , intensifieras och utnyttjas i större omfattning än vad somsker i dag.I förslag tillskjuts ytterligare medel till de FN-organsom dels behöver förstärkas och ytterligare effektiviseras, UNDP, WFP,och handelsrelaterade verksamhet, dels de organ som är i behov avfinansiella resurser för att på ett effektivare sätt sköta sina åtaganden påfältet, , UNHCR och UNWRA.Två områden som vi kristdemokrater vill prioritera, när det gäller övrigtmultilateralt biståndssamarbete, är miljöinsatser och konfliktförebyggandeåtgärder. Vi är övertygade om att kraftfulla insatser beslutade inom dessaområden av internationella organisationer, som exempelvis FN, har störremöjligheter att lyckas än insatser enbart inriktade på bilaterala aktiviteter.När det gäller miljöområdet är det synnerligen viktigt att GEF ges och tar enhuvudroll i ansvaret för de globala miljöfrågorna liksom FN avseende detkonfliktförebyggande arbetet. Det bör påpekas att insatser på miljöområdet ochnäringslivsutveckling är väsentliga även i det bilaterala biståndssamarbetet.En institution som kan få stor betydelse i det konfliktförebyggande arbetetär den bildade (TheInternational Criminal Court) i . föreslår att dennadomstol tilldelas medel från anslaget för konfliktförebyggande insatser.En anslagspost av fundamental betydelse är demokrati och mänskligarättigheter. I många av världens fattiga länder spirar demokratin som en skörplanta. Det är därför av stor vikt att som biståndsgivare stöttar ochbygger under denna process.Om vårt biståndsanslag, som ligger på en betydligt högre nivå än regeringensförslag vilket antagits av , hade gått igenom, avsåg vi att fördelaanslaget enligt de tabeller som återfinns i bilaga 1 till detta betänkande.6. Anslagen under utgiftsområde 7, Internationellt bistånd för (mom. 3)(), (), (), EvaZetterberg (v) anför:Östtimor har en befolkning som hårt drabbats av ockupation sedanmer än . Mänskliga rättigheter har systematiskt kränkts. Tack vare Nobelsfredspris till biskop och har omvärldens uppmärksamhet på enlösning av konflikten på ökat. I en flerpartimotion har vi bl.a.krävt ökat bistånd till organisationer för mänskliga rättigheter.