bet · GK01FiU1 · 1996-11-14 00:00:00 — Motionerna Fi507 (s) ochFi908 (s) är mot bakgrund av det anförda i stort tillgodosedda.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande fördelningspolitiska konsekvensanalyseratt med bifall till motion 1996/97:Fi913 samt med anled-ning avmotionerna 1996/97:Fi507 och 1996/97:Fi908 som sin me-ning ger regeringentill känna vad utskottet anfört.30. Fördelningspolitiska konsekvensanalyser (mom. 11, motiveringen), , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken börjar med "har tidigare" ochslutar med "vårpropositionen (prop. 1995/96:150 s. 41-46)" bort ha följandelydelse:Finansutskottet vill med anledning av de nu aktuella motionerna anföraföljande. lämnar regeringen löpande och omfattande för-delningspolitiska redogörelser. gör mät-ningar som beskriver förändringar i inkomstfördelningen. Utskottet utgårfrån att fördelningseffekterna av bl.a. sådana förändringar som här nämntskommer att följas upp.Det är emellertid viktigt att notera att dessa studier utgår från ettstatiskt betraktelsesätt. Enligt utskottets mening får inte statiskafördelningsanalyser tas till intäkt för att regeringen avstår från att föraen politik som leder till att välståndet kan öka och att det störstafördelningsproblemet, arbetslösheten, kan minskas.31. Fördelningspolitiska konsekvensanalyser (mom. 11, motiveringen)() anser att den del av utskottets yttrande som underrubriken börjar med"har tidigare" och slutar med "vårpropositionen (prop. 1995/96:150 s. 41-46)" bort ha följande lydelse:Finansutskottet vill med anledning av de nu aktuella motionerna anföraföljande. lämnar regeringen löpande och omfattande för-delningspolitiska redogörelser. gör mät-ningar som beskriver förändringar i inkomstfördelningen. Utskottet utgårfrån att fördelningseffekterna av bl.a. sådana förändringar som här nämntskommer att följas upp.Utskottet vill också betona vikten av att regeringen i sina förslag tar hän-syn till de fördelningspolitiska analyserna. Så har inte varit fallet, t.ex. vad gäller den orimligt stora börda som budgetsaneringen lagt påbarnfamiljerna, särskilt de med många barn.Det är också viktigt att notera att de fördelningspolitiska studierna utgårfrån ett statiskt betraktelsesätt. Enligt utskottets mening får intestatiska fördelningsanalyser tas till intäkt för att regeringen avstår frånatt föra en politik som leder till att välståndet kan öka och att detstörsta fördelnings-problemet, arbetslösheten, kan minskas. Utskottet villockså erinra om den långsiktigt kanske viktigaste fördelningspolitiskaeffekten av en framsynt utbildningspolitik.32. Miljökonsekvenserna av konvergensprogrammet (mom. 12)() anserdels att utskottets yttrande som under rubriken avkonvergensprogrammet börjar med "vill med" och slutar med"yrkandena 8 och 9" bort ha följande lydelse:Finansutskottet vill betona att de fem s.k. konvergenskraven inte står imotsatsförhållande till en grön ekonomisk politik. Men den ekonomiskapolitiken kan inte tillåtas bestå av enbart dessa fem krav. Tvärtom måstede underordnas övergripande sociala och miljömässiga mål för den ekonomiskapolitiken. medverkan i detta konvergensprogram har bl.a. med-fört att såväl arbetslösheten som miljöfrågorna har lyfts upp som centralamål jämsides med konvergenskriterierna. I de gjordauppföljningarna av konvergensprogrammet , och ianslutning till den nu aktuella budgetpropositionen finns det emellertidingen som helst upp-följning vad gäller miljömålen. Därmed omöjliggörsriksdagens bedömning av hur konvergensprogrammet uppfylls. Det visar attregeringen nonchalerar delar av det överenskomna konvergensprogrammet. Debedömningar som kunnat göras av utvecklingen av den svenska miljöskuldenvisar att den ökat ytterligare sedan regeringen antog konvergensprogrammet.Regeringen har inte lagt fram något som helst handlingsprogram för attförsöka tillgodose miljömålen i det svenska konvergensprogrammet. Tvärtomaviseras bety-dande nedskärningar på miljöområdet i statsbudgeten.Utskottet tillstyrker förslagen i motion Fi202 (mp) yrkandena 8 och 9 ochföreslår att uppdra åt regeringen att återkomma till riksdagenmed en analys av miljökonsekvenserna av konvergensprogrammet. Regeringenskall också lägga fram en plan eller ett åtgärdsprogram, som tydligttillgodo-ser kravet att miljöskulden inte ökas, utan tvärtom minskassamtidigt som konvergensprogrammets övriga krav uppfylls.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande miljökonsekvenserna av konvergensprogrammetatt med bifall till motion 1996/97:Fi202 yrkandena 8 och 9 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.33. Skattepolitikens inriktning (mom. 14), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken börjar med "ser ingen" och slutar med "Sk371 (kd) yrkandena 1 och 2" bort ha följande lydelse:Vad gäller skattepolitikens inriktning vill utskottet anföra följande.Sverige är det land i den fria världen där de enskilda människorna är mestberoende av politikers värderingar och beslut. Ingen annanstans är medbor-garna så beroende av politiska beslut för sin ekonomiska standard och försin sociala trygghet.När individer och familjer är hänvisade till bidrag för sin vardagsförsörj-ning saknar de verkliga möjligheter att själva förbättra sin situation.Margi-na-leffekterna av en ökad arbetsinsats tar sig ofta närmastkonfiskatoriska uttryck.Målsättningen måste vara att det skall vara möjligt för de allra flesta attkunna leva på sin lön. För att realisera det målet måste först och främstskatterna sänkas för låg- och mellaninkomsttagare och därmed möjliggöra ensänkning av behovet av bidrag och offentligt stöd. För det andra skall inteskatterna ta i anspråk en så stor del av inkomstökningar att de ekonomiskaincitamenten för utbildning, ansvarstagande och förkovran i arbetet elimine-ras. För det tredje skall reformer på bl.a. skatteområdet stärka detillväxtska-pande faktorerna, så att arbetslösheten kan pressas tillbakaoch antalet män-niskor som helt är beroende av de offentligas bidrag kanminska. Det lång-siktiga målet måste vara att den som är i behov av bidragoch offentligt stöd inte skall betala skatt och att den som betalar skattinte skall behöva bidrag.Ett lägre skattetryck ger enskilda människor en större rådighet över denegna vardagen. Det gör det bl.a. möjligt att undvika den fattigdomsfällasom kombinationen av minskade offentliga tjänster och högre skatter i dagför-sätter ett växande antal människor i. Det finns en tydlig kopplingmellan ekonomiska problem och våra växande sociala problem. De somdrabbas hårdast av svag tillväxt och arbetslöshet är de som har de minstamarginalerna och de lägsta inkomsterna. När välståndet stagnerar drabbas desom saknar arbete värst. Människors möjligheter att försörja sig självautan bistånd från det allmänna måste förstärkas. Det förutsätter ekonomisktillväxt och goda reallöner men också skatter på en nivå som gör detmöjligt för enskilda och familjer att leva på sina inkomster. Man måstekunna leva på sin lön.Arbetslösheten i är rekordhög. Den socialdemokratiska regeringenhar misslyckats med att främja tillkomsten av riktiga jobb eftersom mansaknar den grundläggande insikten om företagandets villkor. Arbetslöshetenhar förvärrats av regeringens politik. har regeringen genomförtskattehöjningar på ca som till en betydande del riktatsig mot företagen och försvårat expansion och nyanställningar.Huvuddelen av skattehöjningarna har gällt beskattningen av arbete. Det harblivit dyrare att anställa, och förutsättningarna för en långsiktigt funge-rande lönebildning har försämrats. Särskilt allvarlig är den s.k.värnskatten som inneburit att ökad kunskap och större kompetens lönar sigmindre. Tillsammans med den kraftiga höjningen av egenavgiften ärmarginalskatten för en stor del av de heltidsarbetande nu istället för de som var målet i marginalskattereformen.Näringslivets kapitalförsörjning har också försvårats och fördyrats genominförandet av dubbel skatt på det egna riskbärande kapitalet i aktiebolag.Kapitalbildningen har hämmats också i andra avseenden, genom återinfördförmögenhetsskatt och en vidgning av fastighetsskatten till kommersiellalokaler och industrifastigheter. Genom de kraftiga energiskattehöjningarnahar svensk industri fått ett högre kostnadsläge och därmed sämre konkur-rensförmåga.Om massarbetslösheten skall kunna hävas krävs ett program för förändringdär företagande och initiativkraft står först på dagordningen. Företagenmåste få verkliga möjligheter att växa om de skall kunna ge riktiga ochtryg-ga jobb åt de människor som drabbats av arbetslöshet. För dettakrävs en företagsexpansion som saknar motstycke i modern tid. En sådanutveck-ling kan åstadkommas endast genom en djupgående och snabbförbättring av företagandets villkor och en ökad frihet för människor attsjälva forma sitt liv. Detta måste vara en grundläggande utgångspunkt förutformningen av skattepolitiken.I motion Fi204 av m.fl. (m) lägger fram förslag tillsuccessiva utgiftsminskningar som netto uppgår till drygt 70 miljarder kro-nor mer än vad regeringen föreslagit för . Detta möjliggör skatte-sänkningar på netto för hushåll och företag,samti-digt som budgetsaldot förbättras jämfört med regeringens förslag.Tyngd-punkten ligger i kraftigt sänkta egenavgifter, sänkta kommunalskatteroch införande av ett grundavdrag för barn vid den kommande beskattningen.Relativt sett gynnas därmed låg- och medelinkomsttagare. Utskottet anseratt detta är en riktig väg att välja och ställer sig således bakom de imotionen angivna riktlinjerna för skattepolitiken.Vad utskottet här anfört bör med bifall till motion Fi407 (m) yr-kande 1 och med anledning av motion Fi414 (m) som sin mening ge reger-ingen till känna. Övriga här aktuella motioner avslås.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande skattepolitikens inriktningatt med bifall till motion 1996/97:Fi407 yrkande 1, med anledningav motion 1996/97:Fi414 och med avslag på motionerna 1996/97:Fi212 yrkande6, 1996/97:Fi213 yrkande 12, 1996/97:Fi406, 1996/97:Fi419 yrkande 1, 1996/97:Fi420 yrkandena 1 och 2, 1996/97:Fi907, 1996/97:Sk370 yrkande 1 och1996/97:Sk371 yrkan-dena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,34. Skattepolitikens inriktning (mom. 14)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken börjar med "ser ingen" och slutar med "Sk371 (kd) yrkandena 1 och 2" bort ha följande lydelse:Vad gäller skattepolitikens inriktning vill utskottet anföra följande.Kampen mot arbetslösheten är en kamp för goda företagarvillkor. Hösten 1994inledde regeringen en skattepolitik som successivt har försämrat före-tagarklimatet. Som exempel på åtgärder som försämrar möjligheterna attdriva företag kan nämnas höjd marginalskatt, återinförd dubbelbeskattning,höjda arbetsgivaravgifter, höjd fastighetsskatt på industrifastigheter,tidigare momsbetalning, skärpta fåmansregler, höjd förmögenhetsskatt föraktier, kraftigt höjda energiskatter, förlängd sjuklöneperiod utanskattekompensa-tion, m.m.En tyngdpunktsförskjutning måste nu ske i riktning mot en mer före-tagsvänlig politik. Selektiva företagsstöd måste bytas ut mot ett bättregene-rellt företagsklimat genom lägre skatter. Ett gynnsamt klimat för demindre och medelstora företagen är av största vikt i kampen mot den högaarbets-lösheten liksom för saneringen av statsfinanserna. Självfallet ärgoda villkor även för de större företagen nödvändigt.Det som är viktigast är att få omedelbara beslut om sådana skatter somär av central betydelse för att få fler och växande företag samt attskattereg-lerna utformas så att en växande tjänstesektor kan uppstå. Det äruppenbart att s.k. hushållsrelaterade tjänster, därproduktivitetsutvecklingen ofta är långsammare och konkurrensen med gör-det-själv är större, har svårt att bära dagens totala skattebörda.Vidare måste de skattebelastningar på sparande som försämrar förutsätt-ningarna för investeringar och tillgång till riskkapital sänkas. Ettavskaffande av dubbelbeskattningen av aktieutdelningar är därför viktigt,liksom ett återupprättande av principen om "hälften kvar" i skattereformen.Förenk-lingar i systemen, sänkta och förenklade skatter för fåmansföretag,avskaf-fande av de nya momsinbetalningsreglerna är andra inslag i enskattepolitik för förbättrat företagarklimat.Motion Fi419 yrkande 1 av m.fl. (fp) innehåller förslag omen skattepolitik med denna inriktning. förslag till politikinnebär bl.a. att skattereformen återupprättas med en återgång till enmargi-nalskatt på högst och med viktiga skattesänkningar för att få enpositiv utveckling och en minskad arbetslöshet. Kraftigt sänktaarbetsgivaravgifter och sänkt inkomstskatt, t.ex. genom höjt grundavdrag,är viktiga inslag i en sådan politik.Utgångspunkterna för förslag är att besegra massarbetslöshe-ten, att skapa förutsättningar för ett kraftigt ökat nyföretagande och attfå tjänstesektorn att lyfta. Den bärande principen för skatteomläggningen1991 var att det skall löna sig att arbeta, spara och satsa på företagande.Utskottet menar i likhet med motionärerna att den principen fortfarande börvara en grundbult för en dynamisk samhällsekonomi.Utskottet förordar således skattesänkningar för arbete och företagande påca för och mer därefter. Finansieringen skertill största delen genom minskade offentliga utgifter, men också genom attmat-momsen återgår till den generella nivån.Vad utskottet här anfört om skattepolitikens inriktning bör medbifall till motion Fi419 (fp) yrkande 1 som sin mening ge regeringen tillkänna. Övriga här aktuella motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande skattepolitikens inriktningatt med bifall till motion Fi419 yrkande 1 och med avslag påmotionerna 1996/97:Fi212 yrkande 6, 1996/97:Fi213 yrkande 12, 1996/97:Fi406, 1996/97:Fi407 yrkande 1, 1996/97:Fi414, 1996/97: Fi420 yrkandena 1 och 2,1996/97:Fi907, 1996/97:Sk370 yrkande 1 och 1996/97:Sk371 yrkandena 1 och 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,35. Skattepolitikens inriktning (mom. 14)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken börjar med "ser ingen" och slutar med "Sk371 (kd) yrkandena 1 och 2" bort ha följande lydelse:Vad gäller skattepolitikens inriktning vill utskottet anföra följande.Vänsterpartiet presenterar i motionerna Fi212 och Sk370 av m.fl. (v) en samlad politik för full sysselsättning, rättvis fördel-ning,jäm-ställdhet och sanerade statsfinanser. Motionärerna menar att dessapolitiska målsättningar är oskiljaktiga. Full sysselsättning är enavgörande förutsättning för rättvis fördelning, för jämställdhet och för envaraktigt starkare offentlig ekonomi. En stark offentlig ekonomi är enförutsättning för trygga välfärdssystem. Utskottet instämmer imotionärernas påstående och menar att detta bör vara grunden förskattepolitikens inriktning.Massarbetslösheten är det stora hotet mot välfärden och jämställdheten.Vänsterpartiets förslag syftar till att skapa förutsättningar för fullsysselsätt-ning och för ett rättvisare och mer jämställt . I likhetmed motionä-rerna menar utskottet att budgetpropositionen är heltotillräcklig i samtliga dessa avseenden. Med alternativökar skatteinkomsterna med netto, och nivån på destatliga utgifterna ligger 15 miljar-der kronor över regeringens förslagtill följd av partiets förslag om satsningar för nya jobb. Med detbudgetalternativet uppnås målsättningen att eliminera underskottet istatens finansiella sparande före år 2000.Vänsterpartiets förslag på skatteområdet, som utskottet ställer sig bakom,syftar till att uppfylla fem huvudmål:1. Utjämna skillnader i inkomst och förmögenhet3. Stimulera till ökad sysselsättning4. Bättre miljöanpassning av produktion och konsumtion5. Trygga välfärdssamhälletUtskottet välkomnar därför förslag om skattesänkningar ilägre inkomstskikt genom ett höjt grundavdrag. Förslaget belastar kommu-nerna, som kompenseras genom att grundavdraget slopas för inkomster överbrytpunkten. För staten innebär det ökade intäkter med 2 miljarder kronor.Våra förslag innebär också att skatteuttaget ökas på högre inkomster ochatt ett skärpt avdragstak för skuldräntor införs. Vidare föreslårVänsterpartiet riktlinjer för en miljöanpassad skatteväxling och konkretaförslag om en rad miljörelaterade skatter. Detaljerna i förslagen behandlarutskottet på annan plats i betänkandet.Enligt regeringens bedömning är det knappast möjligt att genomföra annat änmarginella förändringar av det totala skatteuttaget framöver. Utskottet kani stort dela denna bedömning men menar att fördelningspolitiska och miljö-politiska skäl talar för att vissa skattehöjningar är nödvändiga. I likhetmed kan utskottet uppskatta detta behov till ca 3miljarder kronor netto.Det kan således bli aktuellt med en del justeringar och omfördelningarmellan olika skatter. Inte bara med anledning av - som regeringen skriver -den fortgående internationaliseringen av den svenska ekonomin utan ocksåför att få en mer sysselsättningsbefrämjande och fördelningspolitisktriktig profil på skattepolitiken. Det är också önskvärt med en ökadmiljörelatering av skattesystemet. Konkreta steg mot en miljörelateradskatteväxling bör tas redan under kommande budgetår.När det gäller skattereformen kan utskottet konstatera att stora delar avgrundprinciperna bakom reformen var riktiga men att reformen finansieradespå fel sätt och genomfördes . Valet av finansieringsmetodmedförde att den blev kraftigt underfinansierad. Enligt utskottetsuppfattning medförde skattereformen inte bara att lågkonjunkturenförstärktes. Reformen bidrog troligen också till att utlösa den ekonomiskakrisen. Valet av finansie-ringsmetod, att växla direkta skatter motindirekta och öka kostnaderna för boendet, gav också negativafördelningspolitiska effekter. Detta medförde att köpkraft fördes över frånmer konsumtionsbenägna personer till mindre konsumtionsbenägna. På så sättförstärktes krisen på hemmamarknaden. Även konjunkturpolitiska skäl talarför en bättre fördelningspolitisk profil i beskattningen med ett ökatskatteuttag i de högre inkomstskikten för att finansiera skattelättnaderoch andra åtgärder för att förbättra möjligheterna för andra grupper attöka sin konsumtion.Utskottet instämmer vidare i motionärernas krav om att regeringen inom EUskall verka för en internationell samordning och kontroll av kapitalrörel-ser och skatteplanering och för en minimiskattesats förkapitalbeskattningen. Regeringen bör också på det internationella planetsträva för att momsen på tjänsteproduktion skall kunna sänkas i syfte attstimulera sysselsättningen och också verka för minimiskattesatser och etthöjt skatteuttag på miljöom-rådet.Bedömningen av dessa frågor har stor betydelse för framtida skattepolitis-ka beslut. Det är också viktigt att genomföra förbättringar för de mindreföretagen, bl.a. genom att förenkla och förbättra reglerna för enskildafirmor och handelsbolag och genom särskilda lättnader för småföretagare medlåga inkomster. bör bolagsskatten höjas till och för bolagmed höga inkomster, , med ytterligare 5procentenheter.Vad som här har anförts bör med bifall till motionerna Fi212 (v)yrkande 6 och Sk370 (v) yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna.Utskottet återkommer senare i betänkandet till de förslag till konkretaåtgär-der på skatteområdet som preciseras närmare i de nämnda motionerna.Övri-ga här aktuella motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande skattepolitikens inriktningatt med bifall till motionerna Fi212 yrkande 6 och Sk370 yrkande1 och med avslag på motionerna 1996/97:Fi213 yrkande 12, 1996/97:Fi406,1996/97:Fi407 yrkande 1, 1996/97:Fi414, 1996/97: Fi419 yrkande 1, 1996/97:Fi420 yrkandena 1 och 2, 1996/97:Fi907 och 1996/97:Sk371 yrkandena 1 och 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,36. Skattepolitikens inriktning (mom. 14)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken börjar med "ser ingen" och slutar med "Sk371 (kd) yrkandena 1 och 2" bort ha följande lydelse:Vad gäller skattepolitikens inriktning vill utskottet anföra följande.I motionerna Fi213 och Fi420 lägger de gröna fram en offen-sivpolitik för en rättvisare fördelning och en bättre hushållning med naturre-surser. I motionen framhålls att syftet med politiken skall vara atttillgodose mänskliga behov inom de ramar som miljön sätter och att stödjaen långsik-tigt hållbar utveckling. Enligt uppfattning skalldet goda sam-hället byggas på social rättvisa, solidaritet med utsattamänniskor och ett starkt hävdande av välfärdens kärna, här i landet ochinternationellt. Enligt utskottets mening bör dessa grundvärderingar varavägledande för skattepo-litikens inriktning.Saneringen av statsfinanserna är helt nödvändig och genomförs nu i unge-färden takt som utskottet anser är nödvändig. Budgetunderskotten måste upphöraoch dessutom är det viktigt att i god takt minska statsskulden och därmedminska beroendet av långivare och räntenivåer. Räntorna på statsskulden tari dag alltför stor andel av statsbudgetens utgifter - ökningen avräntekostnaderna motsvarar till stor del de besparingar somhar tvingats fram . En minskning av räntekostnader-na underlättar långsiktigt finansieringen av de offentliga verksamheternaoch trygghetssystemen. En minskad statsskuld innebär också attpenningmarkna-den i motsvarande grad krymps och dess spekulativa inslag fårmindre in-flytande på den totala ekonomin. Det bör i sig medföra att störreresurser kommer att ställas till förfogande för investeringar i effektivareoch ny pro-duktion i företagen. Sammantaget innebär detta att utrymmet föratt minska den totala skattekvoten är begränsat.Utskottet är emellertid mycket kritiskt till den bristfälligafördelningspro-fil, den dåliga miljöanpassning och de upprepadeövervältringar av kostnader på kommunsektorn som regeringenssaneringsprogram innebär. Utskottet kan nu konstatera att även regeringen iden fördelningspolitiska analys som ingår i propositionen erkännerallvarliga brister. Av propositionen framgår att inkomstklyftorna ökar isamhället och att saneringsprogrammet förstärker detta.Saneringsprogrammets skattehöjningar och besparingar innebär att de somtjänar minst förlorar största andelen av sina redan mycket magra dispo-nibla inkomster. Det är direkt stötande att de grupper som har allra störstekonomiska marginaler inte behövt ta ett större ekonomiskt ansvar för denstatsfinansiella krisen. Trots dessa konstateranden saknar propositionenförslag för att rätta till bristerna.Den traditionella politiken har varit, och är i huvudsak fortfarande, attför-söka åstadkomma en snabb ekonomisk tillväxt. Denna ensidiga inriktningvänder sig utskottet emot eftersom det har visat sig medföra ökad miljöför-störing och utarmning av begränsade resurser. Ekonomins innehåll och in-riktning är viktigare än att den ekonomiska omsättningen ökar. Detutesluter naturligtvis inte en ekonomisk tillväxt som grundar sig på ettbättre tillvara-tagande av mänsklig kreativitet och effektivare användningav begränsade resurser. Tvärtom är en sådan tillväxt i hög grad angelägenatt underlätta.Vad behöver är en grön politik som inriktas på att begränsa miljö-skulden, uppnå en rättvisare och mer solidarisk fördelning av tillgångaroch besparingar och att minska den öppna arbetslösheten. De åtgärder sommåste vidtas i denna riktning ligger till stor del utanför skatteområdet.Skatterna skall utformas så att en god hushållning av begränsade resurserfrämjas och så att enskilda människors kreativitet och skaparkraft gynnas.Det bör fram-hållas att en lägre beskattning av arbete, högre miljöskatteroch åtgärder för att skapa förutsättningar för en växande privat sektor medfler små och me-delstora företag utgör viktiga led i strävandena att vridautvecklingen i rätt riktning.