bet · GK01FöU1 · 1996-11-28 00:00:00 — Med en sådan långsiktig anpassningsförmåga tillgodoser vi både egnalångsiktiga krav på nationell handlingsfrihet och rimliga krav på ett svensktansvar för säkerhetspolitisk stabilitet i det nordeuropeiska området.Utskottet vill i sammanhanget inledningsvis erinra om att utskottet iförsvarsbeslutets första etapp (bet. 1995/96:FöU1 s. 32-34) inte ansåg detrimligt att - i dagens säkerhetspolitiska läge - avsätta de resurser somskulle vara nödvändiga för att det skulle vara möjligt för totalförsvaret atti sin helhet ständigt kunna vara fullt stridsdugligt för att efter en hastigtgenomförd mobilisering möta ett angreppshot från iståndsatta styrkor.Utskottet ansåg det både lämpligt och nödvändigt att kunna anpassatotalförsvarets krigsduglighet, såväl i det korta perspektivet med hänsyn tillläget i omvärlden, som mer långsiktigt med hänsyn till omvärldsutvecklingen ien vidare mening. Utskottet gör även nu samma bedömning.Utskottet framhöll - genom ett särskilt tillkännagivande till regeringen - attanpassningsförmågan emellertid måste grundas på noggranna planer överutbildning och materielanskaffning. Studier måste göras över vilka kritiskafaktorer som ytterst påverkar möjligheterna att på ett trovärdigt sättgenomföra en uppbyggnad. Förmågan att nå full krigsduglighet inomtotalförsvaret inom högst bör klarläggas. Kostnaderna för attupprätthålla en överkapacitet inom olika funktioner och med olika resurser börberäknas. Utskottet ansåg det angeläget att regeringen - inför totalförsvaretsandra etapp - redovisa för hur en uppbyggnad (anpassning) avtotalförsvarets långsiktiga krigsduglighet skall ske, dels hur förmågan tilllångsiktig anpassning skall säkerställas. Med hänsyn till vad utskottet dåanförde i frågan godkände vad regeringen föreslagit om anpassning.Regeringen redovisar i totalförsvarspropositionen sin syn och sina åtgärderför att kunna fatta beslut i anpassningsfrågor om att höja krigsduglighetenunder en ettårsperiod samt för att kunna långsiktigt anpassa totalförsvaretsutformning.Enligt utskottet lämnar regeringen en redovisning som i flera avseendenmotsvarar vad efterlyste i anpassningsfrågorna i försvarsbeslutetsförsta etapp. För att förbättra förmågan att kunna fatta beslut ianpassningsfrågor redovisar regeringen att den tagit initiativ till en översynav underrättelsetjänsten, avsatt särskilda medel för forskning i systemet medde säkerhetspolitiska kontrollstationerna samt att den avser att stärkaregeringskansliets förmåga.Kristdemokraterna betonar i motion Fö23 (yrkande 17) vikten avöverensstämmelse mellan säkerhetspolitikens mål och totalförsvarets uppgifteroch resurser, varför regeringen bör återkomma med en analys av hur dessa äravvägda mot våra säkerhetspolitiska mål.I motion Fö31 (fp) yrkandena 4 och 5 föreslås att det byggs upp rådgivandesäkerhetsorgan samt att det genomförs en kompletterande kontrollstation underhösten 1996.Enligt utskottet ger den förutskickade översynen av underrättelsetjänsten,de särskilda forskningsinsatserna, förstärkningen av samtsystemet med säkerhetspolitiska kontrollstationer goda förutsättningar förriksdagen att göra sådana analyser och överväganden som motionärernaeferlyser. De analyser som efterlyser av hur totalförsvaretsorganisation och uppgifter är avstämda mot de säkerhetspolitiska målen, kommeratt ske i de aviserade kontrollstationerna. Motionärernas önskemål tordedärför i huvudsak tillgodoses genom de föreslagna åtgärderna.Flera motioner tar upp frågor som rör den militära underrättelsetjänsten ochunderrättelsenämnden. Det gäller Fö42 (mp), yrkande 24, Fö307 (m), och Fö203(v) yrkande 1.Utskottet erinrar om att regeringen - bl.a. efter ett uttalande av riksdagen- tagit initiativ till en översyn av underrättelsetjänsten. Många av desynpunkter som förs fram i motionerna kommer med stor sannolikhet att bliberörda i utredningsarbetet. Utskottet har vidare all anledning att räkna medatt regeringen återkommer till när den slutligen tagit ställning.Riksdagen får då mer samlat ta ställning till hur underrättelseresurserna börinriktas, organiseras och ledas. Något uttalande behövs därför inte nu.Moderata samlingspartiet anser i motion Fö201 (yrkande 4) att redovisningenom den ettåriga krigsdugligheten är godtagbar. bör dock följa uppåtertagningsbehovet och fastställa en acceptabel risknivå. När det gäller denlångsiktiga anpassningsförmågan är redovisningen inte godtagbar. Förslagen kandärför inte ligga till grund för beslut. Regeringen bör årligenredovisa en beredskapsplan för såväl den ettåriga som den långsiktigaanpassningen.Kristdemokraterna anser i motion Fö23 (yrkande 31) att tydliga mål måsteformuleras så att statsmakterna ges möjlighet att följa upp och utvärderavidtagna planerings- och anpassningsåtgärder.Förutom det underlag som regeringen lämnat, har utskottet genomfört enoffentlig utskottsutfrågning om anpassning som består av två delar, delshöjning av krigsdugligheten, dels långsiktig anpassning. En samtalsuppteckningfrån utfrågningen bifogas som en bilaga till detta betänkande. Vidare harsåväl utskottet som riksdagspartierna i samband med studiebesök vid staber,förband, och industrier samt under föredragningar från myndigheter m.fl.inhämtat ytterligare underlag. Utskottet har sålunda getts en bred bild överde olika frågor som påverkar möjligheterna till anpassning i olika avseendenoch vilka åtgärder som bör vidtas.Utskottet anser för sin del att de redovisade åtgärderna tills vidare ärändamålsenliga för beslut om anpassningsåtgärder i det korta perspektivet, menäven i viss utsträckning för överväganden och beslut om att anpassatotalförsvarets förmåga, omfattning och inriktning i ett vidare och meralångsiktigt perspektiv.Utskottet gör bedömningen att planläggning och förberedelser för att underen ettårsperiod höja krigsdugligheten till en sådan nivå att Försvarsmaktenkan möta hot mot med iståndsatta styrkor, numera bedrivs med enbetydande målmedvetenhet hos berörda myndigheter. Utskottet har därför ingeninvändning mot regeringens bedömning om vad som erfordras för att höjatotalförsvarets krigsduglighet . En anpassning av totalförsvaretsförmåga med denna tidshorisont kan - såsom anförs i partimotion Fö201 (m) -betraktas som en väl planerad och förberedd beredskapshöjning. Därför börriksdagen följa upp beredskapsläget (t.ex. behovet avrepetitionsövningar, materielanskaffning m.m.) och överväga behovet avförändrad inriktning.Den redovisning av förberedelser, kostnader m.m. som regeringen lämnat ipropositionen motsvarar dock inte fullt ut vad utskottet efterlyste i december1995. Regeringen framhåller emellertid att de föreslagna åtgärderna för attskapa en stabil grund för den långsiktiga anpassningsförmågan inte ärslutgiltiga. Betydande utvecklingsarbete återstår. Regeringen avser att lämnakompletterande förslag i samband med kommande kontrollstationsarbete.I likhet med regeringen anser utskottet att betydande utvecklingsarbeteåterstår. Det som har redovisats är endast ett första steg. Resultatet avdet arbetet bör redovisas för så att ges godaförutsättningar att följa upp och kontrollera om - och hur - förmågan till atthöja krigsdugligheten och mer långsiktigt anpassa totalförsvaret byggs upp.Utskottet förutsätter sålunda att regeringen återkommer till med enredovisnin av vidtagna åtgärder och kompletterande förslag. Därmed blir detmöjligt för att kontinuerligt pröva hur anpassningsförmåganutvecklas och därmed om den nu gällande inriktningen behöver ändras.I kommittémotion Fö23 (kd) pekas på behovet av tydliga mål för riksdagensuppföljning. Utskottet har i flera sammanhang betonat vikten av tydliga ochoperationellt formulerade mål för uppföljnings- ochutvärderingsarbete. Tydliga och uppföljningsbara mål t. ex. vad avserberedskapsläget inom Försvarsmakten och inom det civila försvarets funktionerbör vara möjliga att utarbeta till ett verksamt instrument för riksdagen.Frågan om styrning av totalförsvaret samt uppföljning avriksdagens beslut, behov av beslutsunderlag m.m. sett i mer principielltperspektiv avser utskottet återkomma till i ett senare sammanhang.Utskottet anser det inte ändamålsenligt att utarbeta detaljerade planer t.ex. för hur en viss målbild i form av en definierad organisation skall kunnarealiseras i ett perspektiv av långsiktig anpassning. En sådan ansats kan fåen alltför styrande verkan, minska överblicken och hämma ettförutsättningslöst och flexibelt tänkande i detta avseende.Anpassningsdoktrinen kommer enligt utskottets bedömning att vara i behov avständig utveckling där regelbunden uppföljning och utvärdering kommer attutgöra viktiga ingångsvärden.Frågan om totalförsvarets förmåga att bygga upp full stridsduglighet och enlångsiktig anpassning till förändrade hot och andra förutsättningar är enviktig fråga för totalförsvarets trovärdighet, såväl utåt mot omvärlden sommot medborgare. Utskottet kommer - inte minst mot bakgrund avförmågans centrala betydelse för försvarspolitiken - att noggrant behöva följaupp och kontrollera vilka åtgärder som regeringen och ansvariga myndighetervidtar och värdera effekterna av dem. Det är därför naturligt att regeringen isamband med beslut om totalförsvaret även behandlar beredskapsläget för såvälden ettåriga uppbyggnaden av försvarsförmågan som behovet av åtgärder förlångsiktig anpassning av totalförsvaret. Utskottet förutsätter att de frågorsom förts fram i motionerna kommer att belysas av regeringen i kommandepropositioner. behov av uppföljnings- och beslutsunderlag ianpassningsfrågor kommer därmed att tillgodoses.Utskottet har inget att invända mot vad regeringen anfört och delar såledesregeringens uppfattning att förmågan till anspassning skall vara styrande förtotalförsvarets framtida utformning. Mot bakgrund av vad utskottet nu haranfört anser utskottet att motionerna Fö201 (m parti) yrkande 4 och Fö42 (mpparti) yrkande 24, Fö23 (kd kommitté) yrkandena 17 och 31, Fö307 (m), Fö31(fp) yrkandena 4 och 5 samt Fö203 (v) yrkande 1 sålunda inte bör bifallas avriksdagen.Ekonomisk ram under försvarsbeslutsperiodenI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen tar upp i totalförsvars-propositionen, avsnitt 20.1 Utgiftsbegränsningar (s. 230-231) samt motionernaFö23 (kd kommitté) yrkandena 47-48, Fö38 (fp parti) yrkande 6, Fö42 (mp parti)yrkande 25, Fö50 (kd) yrkande 1, Fö52 (v parti) yrkande 16 och Fö201 (m parti)yrkande 17.RegeringenRegeringen föreslår att den för sammanlagda ekonomiskaramen för utgiftsområde 6 Totalförsvar skall uppgå till 220,9 miljarderkronor.Som grund för regeringens förslag i detta avseende ligger den serie beslutsom fattat angående utgiftsbegränsningar och försvarsutgifternaslångsiktiga utveckling.Regeringen redovisar vidare att utgifterna inom det civila försvaret börsänkas med . I huvudsak genomförs dettagenom ändrad finansieringsform för utgifterna inom funktionernaTelekommunikationer och Energiförsörjning.Utgiftssänkningar om är planerade från och med år 1998genom effektiviseringar i flertalet myndigheter inom utgiftsområdet. Hur dettanärmare skall ske avser regeringen redovisa för i nästa årsbudgetproposition.Tidigare planerade materielbeställningar för Försvarsmakten om 2 miljarderkronor föreslås senareläggas. 1,2 miljarder bör i stället tillförasår 2000 och 0,8 miljarder tillföras . Regeringen gör för närvarandenbedömningen att den säkerhetspolitiska läget medger att de i den ekonomiskavårpropositionen föreslagna utgiftsbegränsningarna kan fullföljas. Med hänsyntill verksamhetens karaktär anser regeringen att denna bör styras av enlångsiktig ekonomisk inriktning.Regeringen föreslår mot den bakgrunden att den för åren 1997-2001sammanlagda ekonomiska utgiftsramen för utgiftsområde 6 Totalförsvar bör vara207,uttryckt priser och ilöpande priser.MotionernaModerata samlingspartiet framhåller i partimotion Fö201 att regeringensnedrustningspolitik innebär att anslagen till totalförsvaret kontinuerligturholkats. Regeringens förslag till besparingar är enbart kameralt motiverade.Att fullfölja inriktningen försvarsbeslut innebär att Moderaternaförordar (yrkande 17) en planeringsram för 1997-2001 om 240,6 miljarderkronor.Vidare bör anslaget till de internationella fredsbevarande militärainsatserna inordnas i utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. 472 miljonerkronor bör därför föras över till detta utgiftsområde.Det ökade resursutrymme som föreslår bör användas så att likadelar används för att fortsätta moderniseringen av det militära försvaretrespektive för att ge utrymme för ett högre antal förband.Folkpartiet liberalerna föreslår att (Fö38 fp parti yrkande 6)godkänner den av regeringen föreslagna ramen för försvarsbeslutsperioden1997-2001.Vänsterpartiet anser i motion Fö52 att regeringens förslag innehållerinbyggda motsättningar och att den ekonomiska ramen är orealistisk. Pengarnaräcker helt enkelt inte till den organisation och de materielprojekt som manvill genomföra. vill att man tar sig ur detta dilemma genom attgenomföra kraftiga ingrepp i planeringen . Fullföljandet avinriktningen från försvarsbeslutets etapp 1 innebär enligt (yrkande 16) att den ekonomiska ramen bör uppgå till202,6 miljarder kronor.Miljöpartiet de gröna föreslår (Fö42 mp parti yrkande 25) att riksdagenanvisar mindre än vad regeringenföreslår, dvs. sammanlagt 186 miljarder under perioden.Kristdemokraterna menar i motion Fö23 att totalförsvarets utvecklingföljsamt skall anpassas till omvärldsförändringar. En reell handlingsfrihetmåste därför upprätthållas så att den föreslagna omstruktureringen ochbantningen kan avbrytas. Regeringen har enligt mening intetillräckligt beaktat den säkerhetspolitiska osäkerheten, den vidgadetillämpningen av totalförsvarsplikten samt den höjda ambitionsnivån för deinternationella insatserna vilka medför att kostnaderna för dessa kommer atturholka försvarets redan hårt ansträngda ekonomiska ram. Den tidigarebeslutade besparingen om bör inteverkställas (yrkande 48). Därför bör åt myndigheterna uppdras att införkontrollstationen 1998 komma in med ett planeringsunderlag som ekonomisktbygger på att den angivna besparingen inte kommer att verkställas (yrkande47).I motion Fö50 (kd) yrkande 1, förordar motionären att den beslutadebesparingen på inom försvaret under perioden 1997-2001inte skall verkställas.UtskottetRegeringen föreslår en ekonomisk ram för utgiftområde 6 Totalförsvar för om sammanlagt ilöpande priser. liberalerna har i motion Fö38 (yrkande 6) sammauppfattning om ekonomisk nivå som regeringen.Inom det försvarspolitiska området har - -lagt fast ekonomiska planeringsramar. Verksamheten inom stora delar avtotalförsvaret är av en sådan karaktär att det även behövs en långsiktigtekonomisk grund för försvarsplaneringen.Genom den reform som den statliga budgeten nu genomgår kommer ett merlångsiktigt ekonomiskt synsätt att tillämpas även inom övriga politikområden.Utskottet delar regeringens uppfattning att det även fortsättningsvis behövsen ekonomisk ram som planeringsinriktning från sida som utgör grundför regeringens och myndigheternas fortsatta planeringsarbete.Riksdagen har fattat en serie beslut om försvarsutgifternas långsiktigautveckling, (bet. 1996/97:UFöU1) som innebär attde säkerhetspolitiskt motiverade besparingarna alltfort bör gälla. Riksdagenoch regeringen kommer fortlöpande att följa den säkerhetspolitiskautvecklingen. Säkerhetspolitiska kontrollstationer skall genomföras, varvid ensenast år 1998.Utskottet förordar därför att godkänner den av regeringenföreslagna ramen om för försvarsbeslutsperioden samtbifaller motion Fö38 (fp) yrkande 6.Motionerna Fö23 (yrkandena 47-48), Fö42 (yrkande 25), Fö50 (yrkande 1), Fö52(yrkande 16) och Fö201 (yrkande 17) bör inte bifallas av riksdagen.Beredskapsbudget för 1997I detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen föreslagit proposition1996/97:1 Budgetproposition för , utgiftsområde 6 Totalförsvar, avsnitt6 Beredskapsbudget för totalförsvarets civila del. Inga motioner har avgivitsöver detta avsnitt.RegeringenEnligt 9 kap. 3 § regeringsformen skall företa budgetreglering förnärmast följande budgetår eller, om särskilda skäl föranleder det, för annanbudgetperiod. Vid denna budgetreglering skall beakta behovet avmedel för rikets försvar under krig, krigsfara eller andra utomordentligaförhållanden.Regeringen föreslår att den tidigare beredskapsbudgeten på anslagsnivå skallupphöra och ersättas med ett system där bemyndigar regeringen attutnyttja en kredit i för förstärkning avförsvarsberedskapen. Regeringen föreslår att för budgetåret 1997bemyndigar regeringen att utnyttja en kredit på iRiksgäldskontoret om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållandenföreligger. Detta system bör införas från och med budgetåret 1997.Syftet med en beredskapsbudget är att säkerställa att nödvändigberedskapshöjning inte förhindras - eller fördröjs - därför att regeringeninte disponerar erforderliga betalningsmedel. Det åligger regeringen attanvisa hur utgifter för höjning av försvarsberedskapen skall finansieras.UtskottetTidigare har beslutat om en särskild beredskapsbudget förden civila delen av totalförsvaret för att regeringen vid en beredskapshöjningsnabbt kunna disponera anslagsmedel för det civila försvarets behov.För det militära försvarets behov lämnade regeringen ettbemyndigande att överskrida de militära försvarets anslag om det erfordradesav beredskapsskäl.Numera finansieras utgifterna över s k ramanslag vilka inte får överskridasav regeringen. Ett nytt system behöver därför införas för att regeringen utandröjsmål skall kunna besluta om erforderliga höjningar av försvarsberedskapen.Regeringen föreslår att för bemyndigar regeringenatt utnyttja en kredit om i förändamålet.Utskottet anser emellertid att krediten bör gälla även för att tillgodosedet militära försvarets behov av betalningsmedel i samband med enberedskapshöjning. Krediten i bör därför enligt utskottetsmening utvidgas till 40 miljarder kronor.Utskottet förordar sålunda att - med anledning av regeringensförslag - bemyndigar regeringen att utnyttja en kredit om 40 miljarder kronori , för att tillgodose behovet av medel för rikets försvarunder krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden.Ledningssystem inom totalförsvaretUtskottet behandlar här totalförsvarspropositionens avsnitt om ledning(s. 103-107) och informationskrigföring (s. 174-176) samt över dessa kapitelavgivna motioner, nämligen Fö23 (kd kommitté) yrkande 34, Fö38 (fp parti)yrkandena 22-24, Fö42 (mp parti) yrkande 16, Fö44 (c), Fö50 (kd) yrkande 3,Fö201 (m parti) yrkande 9 samt Fö308 (m) yrkande 2.RegeringenUtgångspunkterRegeringen anger inledningsvis att i försvarsbeslutets första etappi stora delar anslöt sig till de utgångspunkter som regeringen då föreslog fördet fortsatta arbetet med ledningssystemets utveckling. Regeringen betonardels att tillkännagav att underlagsarbetet måste leda fram till enhelhetslösning där skilda delar av de militära och civila ledningsfunktionernaoch ledningssystemen är avstämda mot varandra, dels att pekat påbehovet att ompröva det nuvarande ledningssystemet med hänsyn till förändradevillkor, inte minst den tekniska utvecklingen.InformationskrigföringInformationstekniken tillför nya hot och möjligheter till dagens ochmorgondagens konflikter och kommer, enligt regeringen, sannolikt också attmedföra förändrade säkerhetspolitiska förutsättningar.Regeringen pekar på att det svenska samhället är utomordentligt beroende avväl fungerande IT-system. De samhälleliga strukturomvandlingar som IT-utvecklingen för med sig kan komma att förändra förutsättningarna för Sverigesnationella säkerhet på ett genomgripande sätt. Nätverk för tele- ochdatakommunikation förändrar förutsättningarna för produktion, handel ochdistribution av varor och tjänster, liksom för vitala försörjningssystem sombetalningsväsen, energi, vatten och livsmedel och inte minst förmyndighetsinformation och nyhetsförmedling. Utvecklingen innebär både nyasårbarheter och förbättrade möjligheter att säkra vår försörjning i ettkrisläge.Inom det militära området möjliggör informationstekniken radikalt förändradesätt att bedriva traditionell militär verksamhet såsom inhämtning ochbearbetning av underrättelser, stridsledning och styrning av precisionsvapenmot olika mål.Enligt regeringen måste vi i dels studera och successivt vidtaåtgärder för att motstå informationskrigföring, dels - som en del imöjligheterna att öka kunskaperna om skydd mot informationskrigföring -studera aktiva åtgärder för informationskrigföring och utarbeta ennationell policy. Regeringen avser därför att uppdra åt berörda myndigheteratt studera sådana aktiva möjligheter.Regeringen erinrar om att den i den s.k. IT-propositionen (prop.1995/96:125) aviserat tillsättning av en gemensam civil och militärarbetsgrupp med uppdrag att följa utvecklingen av hot och risker inom IT-området. Regeringen erinrar vidare om att i sin behandling av IT-propositionen (bet. 1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282) ansett den föreslagnaarbetsgruppen otillräcklig och att regeringen borde organisera ett mer samlatoch samordnat ansvar för IT-säkerhetsfrågor. Regeringen borde, enligt nämndariksdagsbeslut, återkomma till med en utvecklad strategi förifrågavarande område där regeringen preciserar statens ansvar och hursäkerhetsarbetet inordnas i ett nationellt handlingsprogram.Regeringen anser att det inom området informationskrigföring, som omfattarbetydligt mer än bara IT-säkerhetsfrågor, finns ett stort behov att samla,organisera och sprida kunskap för att kunna utveckla en strategi. Inomdetta område sägs mycket litet vara gjort. Regeringen avser att tillsätta enarbetsgrupp med uppdraget att följa utvecklingen av hot och risker inominformationskrigföring, sprida kunskap om informationskrigföring samt lämnaförslag till hur ansvar inom området skall preciseras och hur riktlinjerna fören strategi bör se ut.Regeringen avser vidare att tillsätta en arbetsgrupp för forskning kring nyahot och risker inom ramen för det vidgade säkerhetsbegreppet.Ledning och samordning inom totalförsvaretRegeringen slår inledningsvis fast att totalförsvarets ledningssystem måstekunna fungera effektivt och smidigt i många olikartade situationer; i fred,vid svåra påfrestningar på samhället i fred, vid kriser och under krig. Trotsatt varje situation har sina speciella krav kommer krigets krav att varadimensionerande eller starkt styrande.Ledningssystemet skall, enligt regeringen, medge ett framgångsrikt försvarmot en kvantitativt begränsad men kvalificerad angripare. Ett angrepp kansättas in överraskande, med stor kraft och mot många mål. Det kan pågå dygnetrunt och under alla väderförhållanden. Inledningsvis kommer alltid enangripare att ha initiativet och kunna välja tid, plats, medel och metoder.Sannolikt kommer en betydande del av de inledande insatserna att riktas motvårt ledningssystem.Dessa förhållanden medför att vi måste kunna reagera och agera snabbt. Enväl känd samsyn eller gemensam doktrin, som utvecklas och förmedlas genomövningar och andra förberedelser, anser regeringen vara en nödvändigförutsättning för att kunna ta initiativet utan krav på omfattande åtgärderför samordning.Regeringen menar att vi måste kunna motstå och överleva deninformationskrigföring som en angripare sannolikt tillgriper. Alternativaförfaringssätt som kräver att lägre nivåer handlar självständigt måste finnas.Regeringen anmäler att det inom Försvarsmakten utvecklas metoderoch materiel för såväl aktiv som passiv telekrigföring. Dessa verksamheter börutvidgas till att även omfatta andra aspekter av informationskrigföring.Regeringen bedömer utvecklingen av informationstekniken vara av storbetydelse. torde denna utveckling medge en betydande ökning avflexibiliteten och anpassbarheten i ledningssystemet inom totalförsvaret.Regeringen anser att ett grundläggande mål vid utvecklingen avledningssystemet är att åstadkomma ett sammanhållet system - en homogenledningskedja. Kommunikations- och informationssystemen måste kunna samverkatekniskt och vara i balans inom hela ledningssystemet.