bet · GJ01TU19 · 1996-05-23 00:00:00 — Bibliotekenskulle kunna arbeta med olikapilotprojekt, t.ex. medkulturinstitutioner och på barnkulturensområde.Enligt motion T52 (kds) yrkande 14 börden statligt ägda och förvaltadekulturskatten betraktas som offentlighandling och därmed göras tillgängligför allmänheten utan kostnad, i de falldet inte skulle strida motupphovsrättsliga regler och avtal.Statens kulturråd bör enligt motion T56(v) yrkande 12 ges ett samlat ansvar förIT-satsningen inom kulturområdet och förfortlöpande information om IT-utvecklingen. Särskilda medel börtillföras för ändamålet.I motion T59 (mp) yrkande 3 framhållsatt det bör understrykas att nyteknologi bör komma museer och andrakulturinstitutioner till del i sådanomfattning att regeringens ambitionerkan tillgodoses. Motionärerna anser attdet har saknats en helhetssyn då ITintroducerades inom den statligakulturvården.I samma motion (yrkande 4) hemställsvidare att som sin meningskall ge regeringen till känna vad somanförts i motionen om public service-företagen och den nya tekniken. Imotionen anförs att de besparingarbeträffande public service-företagen somriksdagen beslutade om våren 1995beräknas kunna medföra ett positivtresultat om pårundradio-kontot. Dessa medel borde ienlighet med en överenskommelse mellanSocialdemokraterna och imaj 1995 användas till att hjälpa publicservice-företagen att utnyttja den nyadigitala sändningstekniken.Frågan om ett införande av digitala TV-sändningar i marknätet behandlas i tvåmotioner.I motion T51 (m) yrkande 13 föreslåsatt avslår regeringens förslagom en utbyggnad av ett digitalt marknätför television till förmån för digitalasändningar med utnyttjande av andradistributionskanaler. I motionen anförsbl.a. att det finns starka principiellaskäl som talar mot den lösningregeringen förordar. Bara det faktum attstaten ger sig själv makten att styravver distributionsmöjligheter som ipraktiken är tekniskt obegränsadestrider enligt motionen motgrundläggande principer förinformationsspridning ochopinionsbildning. Kommunikationsnätenbör enligt motionen utvecklas påmarknadens villkor. Regeringens planerpå ett eget marknät för den digitalatelevisionen undanröjer möjligheten förSveriges Radio och Televisionatt främja en IT-utveckling utöver deegna företagens direkta intressen.I motion T52 (kds) yrkande 15 anförsatt den av regeringen aviseradeutbyggnaden av ett marknät för digitalTV inte bör komma till stånd, bl.a.därför att tekniken enligt motionen ärföråldrad och dyr samt inte gergarantier för tillfredsställandebildkvalitet.3.6.3 ställningstagandeRegeringens handlingsprogram inomkulturområdet har behandlats avkulturutskottet och - vad gällerdigitaliseringen av radio och TV - ävenav konstitutionsutskottet.Beträffande motion T56 (v) yrkande 9 omsvenska språket och IT harkulturutskottet inget att erinra motregeringens förslag att ett av målen förden nationella IT-strategin skall varaatt bevara och utveckla det svenskaspråket och kulturen i en allt mergränslös värld. Mot denna bakgrund anserkulturutskottet att motionen i häraktuell del inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd.När det gäller vuxenutbildning,arbetsmarknadsutbildning ochfolkbildning delar kulturutskottet isitt yttrande regeringens uppfattningatt folkbildning om IT och om frågor somrör informations- och kunskapssamhälletbör prioriteras under de närmaste årenoch att särskilda medel bör avsättas förändamålet. Kvinnors behov och intressenbör därvid ägnas särskild uppmärksamhet.Kulturutskottet anser vidare attkommande förslag om medelsberäkning förinsatser inom folkbildningen på IT-området inte bör föregripas. Motbakgrund av det anförda anserkulturutskottet att motionerna T56 (v)yrkande 13 och T57 (c) yrkande 6 böravstyrkas. Syftet med motionerna bedömsdock bli till väsentlig deltillgodosett.Beträffande motion T56 (v) yrkande 11 ombibliotekens roll i kunskapssamhälletframhåller kulturutskottet att detsvenska biblioteksväsendet har varit enföregångare internationellt när detgäller att utnyttja ny teknik för attförnya och utvecklabiblioteksverksamheten. I yttrandeterinras om att enligt propositionenkrävs insatser som underlättartillgången till information och som gerbreda grupper av människor möjlighet attanvända IT. I detta arbete kommerfolkbiblioteken att spela en viktigroll. betonar vidarevikten av att skolbiblioteken ochfolkbiblioteken samarbetar för att geelever, lärare och andra kommuninvånaretillgång till dessa tjänster.Kulturutskottet anser att regeringensarbete med bibliotekens roll i IT-utvecklingen och förberedandet av enbibliotekslag inte bör föregripas varförmotionsyrkandet inte bör föranleda någonåtgärd av riksdagen.I kulturutskottets yttrande lämnasvidare en redogörelse för det arbete sompågår med att utforma en samlad strategiför kulturinstitutionernas IT-användning. Av redogörelsen framgårbl.a. att användarvänligheten har encentral plats i den IT-strategi somregeringen förbereder. Motion T52 (kds)i här aktuell del föreslås mot dennabakgrund inte föranleda någon riksdagensåtgärd.Av kulturutskottets yttrande framgåräven att frågan om ansvarför IT-satsningarna på kulturområdetbereds i . Mot dennabakgrund framhålls att inte hellermotion T56 (v) yrkande 12 bör föranledanågon åtgärd.Med hänvisning till pågående insatseranser kulturutskottet att det ocksåsaknas anledning för att vidtanågra åtgärder med anledning av motionT59 (mp) yrkande 3 om hur ny teknologiskall komma museer och andrakulturinstitutioner till del.Trafikutskottet delar kulturutskottetsuppfattning och avstyrker följaktligenmotionerna T52 (kds) yrkande 14, T56(v) yrkandena 9 och 11-13, T57 (c)yrkande 6 och T59 (mp) yrkande 3.Utskottet bedömer att syftet med fleramotionsyrkanden torde komma atttillgodoses. Det gäller bl.a.motionsförlagen om hurbildningsförbunden skall bidra till ennationell utbildningsinsats inom IT-området.Digitalisering av TV och radio harbehandlats av ochkulturutskottet.Kulturutskottet erinrar i sitt yttrandeom det betänkande, Från massmedia tillmultimedia (SOU 1996:25), som nyligenlades fram av en särskild utredare. Ibetänkandet föreslås att digitala TV-sändningar i marknät skall byggas ut iSverige. Utredningen remissbehandlas förnärvarande. Vidare redovisas attregeringen har beslutat tillsätta enarbetsgrupp som skall belysa en radfrågor om bl.a. det digitala marknätetsutbyggnad. I sammanhanget nämns även attfrågor om digitalisering av radio- ochTV-sändningar kommer att behandlas ikulturutskottets betänkande1995/96:KrU12 En radio och TV iallmänhetens tjänst 1997-2001. Mot bl.a.denna bakgrund anser kulturutskottet attdet saknas anledning för attnu göra något uttalande i den härbehandlade frågan och avstyrkermotionerna T51 (m) och T52 (kds) i nubehandlad del. Då det fortsattautrednings- och beredningsarbetet - somockså innefattar finansieringsfrågan -inte heller bör föregripas anserkulturutskottet att det saknas anledningför att vidta några åtgärdermed anledning av motion T59 (mp) yrkande4.Konstitutionsutskottet erinrar i sittyttrande om att propositionen inteinnehåller något formellt förslag omutbyggnad av ett marknät för digital TVutan endast redovisar ettutredningsförslag som är föremål förremissbehandling. Det finns därförenligt ingenanledning att nu uttala sig i detifrågavarande ärendet. Med hänvisningtill detta föreslås att motionerna T51(m) yrkande 13 och T52 (kds) yrkande 15avstyrks.Trafikutskottet ansluter sig tillkonstitutionsutskottets ochkulturutskottets uppfattning att detsaknas anledning för att nugöra något uttalande om digitaliseringenav TV och radio. Trafikutskottetavstyrker därför motionerna T51 (m)yrkande 13 och T52 (kds) yrkande 15.Trafikutskottet anser också i likhet medkulturutskottet att motion T59 (mp)yrkande 4 bör avslås av riksdagen.3.7 Den offentliga förvaltningens IT-användning3.7.1 Regeringens redovisningRegeringen anger i propositionenövergripande mål för den offentligaförvaltningens IT-användning. Vidareredovisas ett åtgärdsprogram i syfte attåstadkomma en förnyelse av offentligförvaltning med stöd av IT. Avmålbeskrivningen framgår bl.a. följande.Offentlig förvaltning bör vara ettföredöme som IT-användare. Denoffentliga förvaltningen skall utnyttjaIT för att effektivisera verksamheternaoch ge god service till företag ochmedborgare. Den offentligaförvaltningens IT-användning bör bidratill en öppen och säker elektroniskinfrastruktur för samhälletsinformations- och kunskapsförsörjning.IT skall användas till att utvecklakontakterna med och samspelet mellanallmänhet, företag och offentligförvaltning. IT:s möjligheter att främjaallmänhetens insyn i förvaltningen skalltillvaratas. Alla offentliga organ börkunna ta emot och besvara elektroniskpost och ha möjligheter att söka iinformationsdatabaser, varigenomelektronisk ärendehantering främjas. Deinformationsresurser som finns i denoffentliga förvaltningen skall utnyttjasbättre. Enhetliga principer förprissättning av offentlig informationskall utformas. Elektronisk offentligupphandling skall införas i hela denoffentliga förvaltningen. Elektroniskakommunikationsmöjligheter med organ i EUskall vidare göra det europeiskaförvaltningssamarbetet effektivare.3.7.2 MotionsförslagI motion T50 (m) framhålls att statligaverk och myndigheter bör stimuleras tillökad användning av telefonmöten ochvideokonferenser i sin verksamhet.Enligt motionären kallas ofta tillcentrala möten av slentrian ochtradition när telefonmöte ochvideokonferens hade varit till fyllest.Det gäller enligt motionären att skaparutin och erfarenhet av ett annorlundaarbetssätt som i stor omfattning kanspara resekostnader och arbetstid.I motion T51 (m) yrkande 11 framhållsatt inom EU har den IT-baseradeoffentliga upphandlingen kommit mycketlångt. I databas, (), återfinnsalla offentliga upphandlingar som harett värde . Detinkommer ca 400 nya upphandlingar perdag. Den årliga omsättningen uppgår till5 . Den svenskaandelen är . Försvensk del skulle det vara möjligt attinrätta en informationstjänst som täckersamtliga offentliga upphandlingar somgörs av stat, kommuner och landsting,dvs. även de som har ett lägre värde än1,. En sådaninformationstjänst skulle gynnakonkurrensen, användningen av IT ochleda till betydande effektiviseringarinom den offentliga sektorn.Motionärerna anser att ett initiativ föratt pröva upprättandet av en sådandatabas bör tas.I motion T52 (kds) yrkande 5 anförs attden offentliga sektorn bör göra allupphandling elektronisk. Därmed sparaspengar, nya flexibla arbeten kan skapasoch mindre företag ges bättremöjligheter att komma in på marknaden.Motionärerna understryker att allupphandling måste ske på sådant sätt attäven små företag har goda möjligheteratt ta del av förfrågningar och läggaanbud.Vidare anförs i motionen (yrkande 17)att papperslös ärendehantering bör blinormen inom förvaltningen. Myndigheternalever emellertid i ett regellösttillstånd, vilket på ett oacceptabeltsätt hotar både offentlighet ochrättssäkerhet. Temporära riktlinjer bördärför införas i avvaktan på permanentaregler för elektroniskdokumenthantering.I samma motion (yrkande 18) framhållsatt myndigheter bör agera som lärare ochhandledare i stället för att bara lämnaut uppgifter. Därmed kan myndigheternastimulera intresset för en ökad IT-användning i samhället.3.7.3 ställningstagandeTrafikutskottet delar regeringensuppfattning att den offentligaförvaltningen bör vara ett föredöme somIT-användare. Det statsfinansiella lägetoch målet för den offentliga sektorn attförbättra servicen till företag ochmedborgare är viktiga drivkrafter för enökad IT-användning.Motionsyrkandena om statlig upphandlinghar behandlats av finansutskottet som isitt yttrande redogjort för regelverketpå upphandlingsområdet. Av yttrandetframgår att förslaget till en utvidgaddatabas ställer krav på ändring av lagenom offentlig upphandling (). ser det finns detemellertid inte några skäl att ställaomfattande krav påupphandlingsförfarandet för projekt somunderstiger EU:s tröskelvärde.Möjligheten att genomföra förenkladeller direkt upphandling bör enligtutskottet även fortsättningsvis gällaför sådana projekt. Finansutskottetdelar mot denna bakgrund intemotionärernas uppfattning att samtligaupphandlingar skall ingå i den databassom enligt propositionen bör upprättasav konstaterar att enligtpropositionen skall elektroniskoffentlig upphandling införas i hela denoffentliga sektorn. Målet är att avupphandlingsvolymen för frekventa varoroch tjänster och avupphandlingsvolymen för övriga generellavaror och tjänster upphandlas ochbeställs elektroniskt inom tre år.Utskottet delar regeringens uppfattningatt genom utveckling av s.k. elektroniskhandel och elektroniska marknadsplatserkan väsentliga effektivitets- ochproduktivitetsvinster göras. Regeringenshandlingsprogram på detta insatsområdehar därför stor betydelse.Som finansutskottet klargjort i sittyttrande föreligger det dock inte någraskäl att ställa omfattande krav påupphandlingsförfarandet genom attinrätta en särskild informationstjänstför projekt som understiger EU:ströskelvärden. avstyrkerdärför motionerna T51 (m) yrkande 11och T52 (kds) yrkande 5.Beträffande övriga motionsförslag om denoffentliga förvaltningens IT-användninghar i sittyttrande behandlat motion T50 (m) somanser att statliga verk och myndigheterbör stimuleras till ökad användning avtelefonmöten och videokonferenser i sinverksamhet. Konstitutionsutskottetavstyrker yrkandet med hänvisning tillatt det bör vara statliga myndighetersensak att bestämma om formerna för sinasammanträden.Trafikutskottet anser, i likhet medkonstitutionsutskottet, att i statligamyndigheters resultatansvar ingår attsjälvständigt bestämma om formerna försina sammanträden. Trafikutskottetinstämmer i motionärensuppfattning att genom att ta i anspråkmodern informationsteknik skapasmöjligheter att uppnå väsentligabesparingar. Geografiskt spriddamyndigheter kan exempelvis lättarehållas samman med IT. Kontakter medandra offentliga organ eller olikaintressenter kan likaså underlättas ocheffektiviseras genom att moderninformationsteknik utnyttjas.Enligt vad trafikutskottet erfaritarbetar , teleoperatörer ocholika offentliga organ med att främja enökad användning av modern i syfte attersätta resor med exempelvis videomöten.I sammanhanget kan nämnas att såvälriksdagen som regeringskanslietutnyttjar videomötesteknik för att bl.a.främja en effektivare kontaktverksamhetoch för att spara reskostnader.Utskottet förutsätter att myndighetersom ett led i att effektivisera i sinverksamhet aktivt söker utnyttja moderninformationsteknik. Med det anfördatorde önskemålet i motion T50 (m) blitillgodosett. Det påkallar därför ingenåtgärd från sida och avstyrksföljaktligen.Beträffande motion T52 (kds) yrkande 17som anser att papperslös ärendehanteringbör bli inom förvaltningen, harkonstitutionsutskottet i sitt yttrandehänvisat till nyligenavlämnade betänkande Elektroniskdokumenthantering (SOU 1996:40).Konstitutionsutskottet har mot dennabakgrund bedömt att yrkandet bör kommaatt tillgodoses. Det påkallar därföringen åtgärd från sida.Trafikutskottet delarkonstitutionsutskottets uppfattning ochavstyrker det aktuella motionsyrkandet.Trafikutskottet delar den uppfattningsom kommer till uttryck i motion T52(kds) yrkande 18 att myndigheter böragera som lärare och handledare istället för att bara lämna ut uppgifter.Utvecklingen på IT-området innebär ocksåatt myndigheter och företag inte endastpresenterar obearbetade uppgifter utan iökad utsträckning, i syfte att uppnå enökad kundanpassning och servicenivå,söker ta fram informationssystem som gördet möjligt för intressenter att självvälja specialanpassade uppgifter.Trafikutskottet anser att motionen i nubehandlad del inte påkallar något åtgärdfrån sida och avstyrkerföljaktligen yrkandet.3.8 Hälso- och sjukvård3.8.1 Regeringens redovisningRegeringen anför i propositionen attförutsättningarna för att utforma ettsärskilt IT-program för att stödja detpågående förändrings- ochförnyelsearbetet inom hälso- ochsjukvården skall prövas. Programmetskall vara ett led ikompetensutvecklingen av hälso- ochsjukvårdens personal. Enligtpropositionen ger IT stora möjligheteratt stärka förändrings- ochförnyelsearbetet inom hälso- ochsjukvården. Spri, som är hälso- ochsjukvårdens utvecklingsinstitut, börenligt propositionen utveckla ochsamordna insatserna samt lämna förslagtill finansiering.För programmets genomförande krävsenligt propositionen en resursram på ca100 under entreårsperiod. Regeringen framhåller attprogrammet kommer att genomföras endastom det blir möjligt att få fram medelgenom en omprioritering av de medel somanslås för övriga IT-satsningar eller omen finansiering kan ske med medelutanför statsbudgeten. Regeringen avseratt uppdra till Spri att lämna förslagtill finansiering genom medel från olikautvecklingsprojekt inom hälso- ochsjukvården, forskningsfinansierade organm.m. samt från EU. bör IT-satsningarna inom hälso- och sjukvårdenkunna finansieras genom deproduktivitetsvinster som satsningarnaförutsätts ge.3.8.2 MotionsförslagI motion T52 (kds) yrkande 20 betecknasdet som självklart att IT skall användasinom hälso- och sjukvården för att sparapengar som kan användas till bättre vårdoch omsorg och för att ge utrymme förpersonlig utveckling bland personalen.IT-satsningarna inom detta område skalldärför enligt motionen bekostas avrespektive huvudman eftersom de i ettlängre perspektiv sparar pengar. Statenkan stödja forskning och utveckling avIT. Enligt motionärerna behövs dock intestatliga medel för att utbilda hälso-och sjukvårdspersonalen i användningenav IT. Det åligger arbetsgivaren att setill att personalen kontinuerligt fårvidareutbildning, allra helst vad gällerny utrustning och arbetsmetodik.3.8.3 ställningstagandeSocialutskottet har i sitt yttrandeframhållit att man instämmer med vad somanförs i propositionen och i motion T52(kds) om betydelsen av att utnyttjainformationstekniken för att stödja detpågående förändrings- ochförnyelsearbetet inom hälso- ochsjukvården. Användningen av IT kanförbättra kvaliteten och effektiviteteninom hälso- och sjukvården. börIT-satsningarna kunna finansieras genomde produktivitetsvinster somsatsningarna förutsätts ge.Socialutskottet har mot denna bakgrundingen erinran mot det IT-program somanges i propositionen inom hälso- ochsjukvården varför yrkande 20 i motionT52 (kds) bör avstyrkas.Trafikutskottet delar socialutskottetsuppfattning och avstyrker motion T52(kds) i nu behandlad del.3.9 Miljöpolitiken3.9.1 Regeringens redovisningRegeringen framhåller att den nyamiljöpolitiken bygger pådecentralisering och sektorsansvar, dvs.att omsorgen om miljön skall genomsyrahela samhället. Ansvaret för attgenomföra de miljöpolitiska målen skallföras ut och integreras i deverksamheter och samhällssektorer därmiljöproblemen uppstår. I propositionenklargörs att en väl fungerandeinformationsförsörjning och avancerad ITär en av grundförutsättningarna för attgenomföra denna politik.3.9.2 MotionsförslagI motion T56 (v) yrkande 17 påtalassvårigheten för konsumenterna att väljamiljömedvetet som en följd av det storainformationsflöde som finns påmarknaden. Motionärerna föreslår därföratt ges i uppdrag attkvalitetsdeklarera miljödata och geförslag om hur miljöinformation snabbtskall kunna nå ut till marknadensaktörer.3.9.3 ställningstagandeTrafikutskottet delar regeringensuppfattning att IT är ett viktigt stödför miljöarbetet. För att nåmiljöpolitikens mål om en långsiktigthållbar utveckling krävs att alla tarett ökat ansvar för miljön. Ett sådantansvar förutsätter ett växandemiljöengagemang och välinformeradekonsumenter. Den fråga som väckts imotionen om kvalitetsdeklaration ochspridning av miljödata är därför av storbetydelse.Av propositionen framgår att regeringenkommer att ge i uppdragatt i samverkan med Kommunförbundetutarbeta ett förslag till utformning aven kvalitetsdeklaration av miljödata ochmiljödatabaser. Syftet med en sådankvalitetsdeklaration är enligtregeringen att säkerställa att data ärinsamlade, bearbetade och presenteradeenligt fastställda rutiner för attundvika att undermålig informationsprids och används eller attinformationen förvanskas eller användspå ett missvisande sätt.Mot bakgrund av det anförda ansertrafikutskottet att önskemålen i motionT56 (v) yrkande 17 är tillgodosedda.Någon åtgärd från sida ärinte erforderlig. Yrkandet avstyrksdärför.3.10 Transportområdet3.10.1 Regeringens redovisningEnligt regeringen kan en ökad användningav IT i transportsektorn på siktpåtagligt komma att underlättagenomförandet av de trafikpolitiska målsom lagt fast, bidra till eneffektivare användning avinfrastrukturen och övrigatransportresurser samt höja kvalitetenpå de tjänster som erbjuds trafikanternaoch näringslivet. anges ha godaförutsättningar att behålla enframskjuten position när det gällerutvecklingen och användningen avtransportinformatik.Regeringen framhåller vidare att ennationell digital vägdatabas börupprättas. Databasen bör betraktas somen av samhällets grunddatabaser och varaetablerad . Vägverketskall vara huvudman. kommeratt få i uppdrag att i samverkan medLantmäteriverket, och företrädare förskogsnäringen påbörja uppbyggnaden av ennationell digital vägdatabas. Databasenskall finansieras inom ramen förVägverkets ordinarie anslag.Regeringen bedömer att vägtrafikledningkommer att bli en allt viktigarefunktion i det framtidavägtrafiksystemet och bilda basen förmånga IT-tillämpningar. För att främjautvecklingen av IT inom vägtrafikområdetanges att organisationen avvägtrafikledningen bör ges en fastareform och att samverkansformer ochansvarsförhållanden mellan olika berördamyndigheter och organisationer börpreciseras.3.10.2 MotionsförslagI motion T56 (v) yrkande 14 anges attforskningen har visat att det finnsmöjligheter att minska belastningen påvägnätet framför allt i rusningstid medhjälp av IT. Om avtrafikanterna i rusningstid gesmöjlighet och väljer att arbeta hemma entill med hjälp av ITså försvinner trängselproblemen ivägnätet. Regeringen bör därför radikaltpåskynda arbetet med forskningen kringsambandet mellan IT och resandet. Enligtmotionärerna bör uttala attinga beslut skall tas om statligainvesteringar i nya vägar innan enseriös analys har gjorts av IT:sinverkan på behovet av nya vägar.Motionärerna behandlar vidare frågan omen nationell digital vägdatabas (yrkande15). Enligt motionen är det viktigt attdatabasen inte inskränks till att barabehandla vägar utan att den ocksåinrymmer information om järnväg,sjöfart, flyg, andra kollektivafärdmedel, cykelbanor etc. Det bör medandra ord vara en kommunikationsdatabas- inte minst för att underlätta för deallt mer miljömedvetna företagen ochkonsumenterna. Enligt motionärerna ärdet mot denna bakgrund tveksamt omVägverket bör vara huvudman för dennaverksamhet. förkommunikationsanalys () bedöms varaett lämpligare alternativ.Huvudmannaskapsfrågan bör därför enligtmotionen beredas vidare.3.10.3 ansluter sig tillregeringens uppfattning att en ökadanvändning av IT i transportsektorn påsikt påtagligt kan komma att underlättagenomförandet av trafikpolitiken, bidratill en effektivare användning avinfrastrukturen och övrigatransportresurser samt höja kvalitetenpå de tjänster som erbjuds trafikanternaoch näringslivet. gäller attden nya tekniken kan medföra risker ochkomplikationer exempelvis för denpersonliga integriteten. Mot bakgrund avden betydelse som informationsteknikenhar för transportområdet sertrafikutskottet därför positivt på deforsknings- och utvecklingsinsatser sompågår inom området transportinformatikoch den uppmärksamhet somtransportfrågan ägnas i regeringenshandlingsprogram för anser i likhet medmotion T56 (v) att sambandet mellan IToch transportbehovet i samhället är avstort intresse. Enligt vad utskotteterfarit pågår såväl nationellt sominternationellt omfattandeforskningsinsatser i syfte att belysaeffekterna av IT-utvecklingen och hurresmönstren kommer att påverkas ochförändras. Enligt en genomfördlitteraturgenomgång avtelekommunikationernas betydelse förresandet visar de undersökningar somhittills gjorts att IT ger ett minskatresande.