bet · GK01SoU5 · 1996-11-14 00:00:00 — För att kunna förebygga ohälsa och sjukdombehövs dock kunskap om orsakssambanden mellan ohälsa och olika riskfaktorer.Genom det s.k. cancer-miljö-registret har det t.ex. varit möjligt att ökakunskapen om vad som orsakar cancer och att kartlägga vilka arbets- ochsamhällsmiljöer som innebär stora risker för hälsan.Kunskap behövs även för att utvärdera effekter av olika behandlingsmetoder ochför att bedöma kvaliteten i hälso- och sjukvården. De långsiktiga effekternaeller komplikationerna av farmakologisk och kirurgisk behandling är i många falokända eller ofullständigt kartlagda. Genom det s.k. slutenvårdsregistret hart.ex. väsentlig kunskap kunnat byggas upp om bl.a. risker med olika former avläkemedelsbehandling. De nationella kvalitetskontrollregistren bidrar också tilatt förbättra kunskaper om olika typer av medicinska åtgärder och ingrepp.Samtidigt grundar sig denna typ av forskning och epidemiologisk bevakning påregisterdata som för den enskilde patienten kan vara av mycket känslig natur.Såvitt gäller det föreslagna receptregistret delar socialutskottet regeringensoch bedömning att det är nödvändigt att användapersonnummer för att läkemedelsförmånskostnaden skall kunna fördelas korrekt.Registrering av patienternas egenavgifter för receptläkemedel är en servicesom kan erbjudas dem som så önskar som hjälp med att hålla rätt på hur storaegenavgifter som erlagts. Utskottet delar regeringens ochkonstitutionsutskottets bedömning i denna fråga.Vad sedan gäller den ekonomiska och medicinska uppföljningen i övrigt delarutskottet även här regeringens bedömning. En restriktiv hållning måste intastill användningen av individdata. Individbunden patientinformation, dvs.registrering av uppgifter på personnummerbasis, skall i dessa fall enligtutskottets mening inte få göras utan patientens samtycke.Utskottet anser att frågan om samtycke till registrering av uppgifterna upp mellan läkaren/förskrivaren och patienten och bekräftas på lämpligt sätvid besöket på . Som framhållit bör patienten taställning i en situation av lugn och ro och som föregås av information omregisterändamål m.m. Patientens inställning - samtycke eller ej - bör kunnaanges genom att förskrivaren/läkaren gör en anteckning på receptblanketten,vilken sedan presenteras på apoteket.Det finns flera nationella medicinska kvalitetskontrollregister ivilka registrering sker av uppgifter som kan hänföras till enskilda patienterefter samtycke från dessa. Information om registerändamål m.m. ges i dessa fallav den behandlande läkaren, och patienten ger i förekommande fall sitt samtycketill registrering till läkaren.Utskottet ser klara fördelar med register för medicinsk uppföljning bl.a.såvitt gäller läkemedelsbiverkningar. Genom redan befintliga register har det pett avgörande sätt varit möjligt att öka kunskapen, mäta kvalitet och värderaeffekter av olika terapier och behandlingsmetoder m.m. Utskottet förordaremellertid att individbunden patientinformation skall kunna registreras förstefter patientens samtycke. Den fråga som tas upp i motion So10 (fp) yrkande 9 ädelvis tillgodosedd och avstyrks.Det planerade förskrivarregistret skall bl.a. användas för attförskrivarinformation skall kunna återföras till förskrivaren själv. Detta ärett viktigt led i kvalitetssäkringen i detta sammanhang. Även yrkande 10 imotion So10 (fp) är delvis tillgodosett och avstyrks.Utskottet tillstyrker förslaget till lag om receptregister.De frågor som tas upp i motionerna So5 (s) och So214 (mp) ryms inom detberedningsarbete som pågår i departementet av frågan om Socialstyrelsensutnyttjande av information från receptregistret för tillsynsändamål. Utskottetanser att inte bör föregripa detta arbete. Motionsyrkandena avstyrks.LäkemedelskommittéernaI propositionen föreslås att läkemedelskommittéerna skall författningsreglerasoch att det skall ske i form av lag. Enligt förslaget skall det i varjelandsting finnas en eller flera läkemedelskommittéer. Landstingen föreslåsbestämma vilket organ som skall tillsätta dessa. Enligt propositionen skallkommittéarbetet engagera såväl kommunalt anställda och landstingsanställda somprivatpraktiserande läkemedelsförskrivare. Lagen bör enligt förslaget omfattauppgifterna för läkemedelskommittéerna men inte innehålla detaljföreskrifter sobegränsar landstingens handlingsfrihet när det gäller kommittéernas inre arbeteEn annan viktig utgångspunkt är att läkemedelskommittéernas rekommendationer ärjust rådgivande och att de inte binder den enskilde förskrivaren i mötet medpatienten.En väsentlig del av verksamheten är kommittéernas uppföljning avläkemedelsförskrivningen inom sitt ansvarsområde. Varje kommitté bör enligtförslaget ha möjlighet att ta del av sammanställningar av förskrivningarna somgenereras av berörd förskrivarkår, utan hänsyn till om det gäller offentligtanställda eller privatpraktiker. De data som läkemedelskommittéerna bör få tadel av från receptregistret är vilka läkemedel som förskrivs, för vilka orsakerde förskrivs och vilken grupp av förskrivare som står för de olikaläkemedelsterapierna. Informationen skall kunnal ligga till grund föröverläggningar mellan företrädare för kommitténs olika specialistinriktningaroch den grupp av förskrivare som studeras. Kommittéerna bör alltså inte kunnastudera enskilda förskrivare eller enskild patients läkemedelsanvändning.Det övergripande målet för läkemedelskommittéernas verksamhet, att verka fören säker och kostnadseffektiv användning av läkemedel, bör enligt propositionenframgå av lagen. Däremot bör varken organisation, det inre arbetet,sammansättning eller arbetsformerna regleras av staten. I propositionen anförsatt det är en angelägenhet för det berörda att ansvara för atterforderliga resurser för kommittéarbetet avsätts.I motion 1996/97:So9 av m.fl. (mp) begärs att gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att läkemedelskommittéerna måstvara fristående från landstingen (yrkande 6). Motionärerna anser attläkemedelskommittéer kan fylla en viktig uppgift i en förändradläkemedelshantering och vad gäller den läkemedelsrelaterade vården. Det är dockviktigt att de uppfattas som oberoende och objektiva, eftersom de även har engranskande roll.I motion 1996/97:So10 av och () begärs atriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omläkemedelskommittéernas finansiering (yrkande 11). Motionärerna anser att detmåste framgå av lagtexten att kommittéerna garanteras resurser för sitt arbete.Alltför många läkemedelskommittéer har fått bygga på ideellt engagemanheter det i motionen.Utskottets bedömningLäkemedelskommittéerna har varit en frivillig verksamhet inomlandstingen. Ett åttiotal kommittéer har inrättats under en trettioårsperiod.Kommittéerna fångar upp erfarenheter och kunskap om läkemedel ochläkemedelsanvändning från bl.a. centrala förvaltningsmyndigheter ochinstitutioner för att föra ut denna kunskap bland förskrivarna inom såväl öppensom sluten vård. Läkemedelskommittéerna är en mycket viktig länk iläkemedelsinformationskedjan från läkemedelsproducenterna, myndigheter,regionsjukhusens läkemedelscentraler och apoteken till förskrivarna.Utskottet delar regeringens bedömning att det bör finnas en eller fleraläkemedelskommittéer i varje landsting. Läkemedelskommittéernas uppgift skallvara att lämna rekommendationer och på annat sätt verka för en tillförlitlig ocrationell läkemedelsanvändning baserad på vetenskap och beprövad erfarenhet.Kommittéerna är därmed en av hörnstenarna när det gäller att åstadkomma enrationell läkemedelsanvändning. Utskottet delar också reger-ingens bedömning atkommittéernas organisation, sammansättning och arbetsuppgifter inte bördetaljregleras i den föreslagna lagen.Utskottet utgår från att läkemedelskommittéerna i t.ex. mindre landstingkommer att finna det ändamålsenligt att samverka med andra landsting för att fåbästa möjliga underlag för sina ställningstaganden. Utskottet tillstyrkerförslaget till lag om läkemedelskommittéer.Utskottet delar inte bedömningen i motion So9 (mp) yrkande 6 attläkemedelskommittéerna skall vara fristående. Motionen avstyrks.När det gäller finansieringen av kommittéernas arbete delar utskottet reger-ingens bedömning och inställningen i motion So10 (fp) yrkande 11 att landstingemåste avsätta erforderliga ekonomiska och personella resurser förläkemedelskommittéernas verksamhet. Att besluta härom måste dock ankomma på detenskilda . Motionsyrkandet avstyrks därmed.Särskilt om alkoholhaltiga läkemedelI propositionen föreslås att de särskilda bestämmelserna om alkoholhaltigaläkemedel i sak skall överföras från lagen (1961:181) om försäljning av teknisksprit m.m. till läkemedelslagen. Enligt regeringens mening är det framför alltav redaktionella skäl påkallat att bestämmelserna om alkoholhaltiga läkemedelåterfinns i läkemedelslagen eftersom de naturligen sammanhänger medläkemedelskontrollen i övrigt. I huvudsak föreslås bestämmelserna inte ändras imateriellt hänseende på annat sätt än att en möjlighet införs att medge undantafrån kravet att alkoholhaltigt läkemedel endast får utlämnas från apotek.Undantaget gäller det fall att alkoholhaltigt läkemedel inte kan antas varaägnat att missbrukas i berusningssyfte. Enligt propositionen avsesundantagsmöjligheten i första hand tillämpas på vissa s.k. naturläkemedel.Vidare föreslås att vissa alkoholhaltiga läkemedel och teknisk sprit skallkunna förordnas och beställas av den som enligt vad regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, föreskriver är behörig därtill.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker förslaget till ändringar i 22 a-22 c §§ och 26 a §läkemedelslagen samt förslaget till ändringar i lagen i övrigt. Utskottettillstyrker också förslaget till lag om ändring i lagen om försäljning avteknisk sprit m.m.Ytterligare följdändringar i anledning av proposition 1996/97:27Utskottet föreslår, som komplettering till vad regeringen föreslår ipropositionen, följdändringar i fyra lagrum där hänvisning till lagen (1981:49)om begränsning av läkemedelskostnader, m.m. finns.Ifrågavarande lagrum är 19 kap. 2 § tredje stycket lagen (1962:381) om allmänförsäkring, 4 kap. 1 § första stycket 3 lagen (1981:691) om socialavgifter, 24lagen (1993:1651) om läkarvårdsersättning och 23 § lagen (1993:1652) omersättning för sjukgymnastik.Utskottets förslag framgår av bilaga 2. beträffande avslag på propositionen m.m.att avslår motionerna 1996/97:So6 yrkandena 1, 3 och 6,1996/97:So7 yrkande 1 och 1996/97:So9 yrkandena 1 och 2,res. 1 (m)res. 2 (mp)res. 3 (kd)2. beträffande 10-12 §§ samt övergångsbestämmelserna i förslaget tilllag om högkostnadsskydd vid köp av läkemedel m.m.att med avslag på motion 1996/97:So6 yrkande 2 antar 10-12 §§samt övergångsbestämmelserna i förslaget till lag om högkostnadsskydd vidköp av läkemedel m.m.,res. 4 (m)3. beträffande fördelningen av kostnaderna för preparat förblödarsjuka m.m.att avslår motion 1996/97:So6 yrkande 7,res. 5 (m)4. beträffande fördelningen av kostnader för läkemedelsbehandling avpatienter med hiv/aidsatt avslår motion 1996/97:So10 yrkande 2,res. 6 (fp, mp)5. beträffande 3 c, 18, 18 b och 26 §§ samt punkt 2 iövergångsbestämmelserna förslaget till lag om ändring i hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763)att med avslag på motion 1996/97:So10 yrkande 3 antar 3 c, 18, 18b och 26 §§ samt punkt 2 i övergångsbestämmelserna förslaget till lag omändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763),6. beträffande 1, 2 och 4 §§ förslaget till lag om högkostnadsskyddvid köp av läkemedel m.m.att med avslag på motionerna 1996/97:So6 yrkande 4, 1996/97:So9yrkande 3 delvis, 1996/97:So10 yrkande 1 delvis, 1996/97:So11 yrkande 1delvis, 1996/97:So277 yrkande 4 delvis och 1996/97:Sf241 yrkande 10 delvisantar 1, 2 och 4 §§ förslaget till lag om högkostnadsskydd vid köp avläkemedel m.m.,res. 7 (m)res. 8 (fp, v, mp)7. beträffande den s.k. fria listanatt avslår motionerna 1996/97:So7 yrkande 2, 1996/97:So9 yrkande5 och 1996/97:So11 yrkande 2,res. 9 (v)res. 10 (mp)res. 11 (kd)8. beträffande egenavgifter i vissa fallatt avslår motion 1996/97:So10 yrkande 4,res. 12 (fp, kd)9. beträffande utformningen av ett delbetalningssystematt avslår motionerna 1996/97:So8 yrkande 1, 1996/97:So9 yrkande4 och 1996/97:So10 yrkande 5,res. 13 (mp)10. beträffande 26 a § förslaget till lag om ändring i hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763)att med avslag på motionerna 1996/97:So9 yrkande 3 delvis,1996/97:So10 yrkande 1 delvis, 1996/97:So11 yrkande 1 delvis, 1996/97:So277yrkande 4 delvis, 1996/97:Sf241 yrkande 10 delvis och 1996/97:So236 antar26 a § förslaget till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen(1982:763),res. 14 (m)res. 15 (fp, v, mp)11. beträffande förslaget till lag om ändring i hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763) i övrigtatt antar regeringens förslag till lag om ändring i hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763) i övrigt i den mån det inte omfattas av vadutskottet hemställer under mom. 5 och 10,12. beträffande omfattningen av högkostnadsskyddetatt avslår motion 1996/97:So802 yrkande 12,res. 16 (kd)13. beträffande 3 och 7 §§ förslaget till lag om högkostnadsskydd vidköp av läkemedel m.m.att antar 3 § förslaget till lag om högkostnadsskydd vid köp avläkemedel m.m. samt 7 § med tillägget "För sådana förbrukningsartiklartillämpas 3 §",14. beträffande förslaget till lag om högkostnadsskydd vid köp avläkemedel m.m. i övrigtatt antar regeringens förslag till lag om högkostnadsskydd vidköp av läkemedel m.m. i övrigt i den mån det inte omfattas av vad utskottethemställer under mom. 2, 6 och 13,15. beträffande 1-4 §§ förslaget till lag om handel med läkemedel och18, 20 och 26 §§ förslaget till lag om ändring i läkemedelslagen(1992:859)att med avslag på motionerna 1996/97:So6 yrkande 5 och1996/97:So8 yrkandena 2 och 3 antar 1-4 §§ förslaget till lag om handel medläkemedel och 18, 20 och 26 §§ förslaget till lag om ändring iläkemedelslagen (1992:859),res. 17 (m)res. 18 (c)16. beträffande omfattningen av direktiven om översyn av den framtidaläkemedelsdistributionenatt avslår motionerna 1996/97:N251 yrkande 8 och 1996/97:So10yrkande 6,res. 19 (fp)17. beträffande förslaget till lag om handel med läkemedel i övrigt,förslaget till lag om ändring i lagen (1992:860) om kontroll av narkotikaoch förslaget till lag om ändring i förordningen (1968:70) med vissabestämmelser om injektionssprutor och kanyleratt med avslag på motion 1996/97:So10 yrkande 8 antar regeringensförslag till lag om handel med läkemedel i övrigt, lag om ändring i lagen(1992:860) om kontroll av narkotika och lag om ändring i förordningen(1968:70) med vissa bestämmelser om injektionssprutor och kanyler,18. beträffande konsumentinflytandeatt avslår motion 1996/97:So281,19. beträffande producentobunden informationatt avslår motion 1996/97:So10 yrkande 7,res. 20 (fp)20. beträffande smart cardsatt avslår motion 1996/97:So245,res. 21 (mp)21. beträffande bemyndigandet att träffa avtalatt bemyndigar regeringen att träffa avtal mellan staten ochApoteksbolaget om bolagets verksamhet enligt de riktlinjer somregeringen förordar i avsnitten 5.5.4, 5.5.6 och 5.5.7 i propositionen,22. beträffande förslaget till lag om receptregisteratt med avslag på motion 1996/97:So10 yrkandena 9 och 10 antarregeringens förslag till lag om receptregister,res. 22 (fp)23. beträffande frågan om användning av receptregistret förtillsynsändamålatt avslår motionerna 1996/97:So5 och 1996/97:So214,res. 23 (mp)24. beträffande förslaget till lag om läkemedelskommittéeratt med avslag på motion 1996/97:So9 yrkande 6 antar regeringensförslag till lag om läkemedelskommittéer,res. 24 (m, mp)25. beträffande finansieringen av läkemedelskommittéernaatt avslår motion 1996/97:So10 yrkande 11,26. beträffande förslaget till lag om ändring i läkemedelslagen(1992:859) i övrigt och förslaget till lag om ändring i lagen (1961:181) omförsäljning av teknisk sprit m.m.att antar regeringens förslag till lag om ändring iläkemedelslagen (1992:859) i den mån det inte omfattas av vad utskottethemställer under mom. 15 samt förslaget till lag om ändring i lagen(1961:181) om försäljning av teknisk sprit m.m.,27. beträffande lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen(1981:691) om socialavgifter, lagen (1993:1651) om läkarvårdsersättning ochlagen (1993:1652) om ersättning för sjukgymnastikatt antar av utskottet utarbetat förslag till lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, lag om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter, lag om ändring i lagen (1993:1651) om läkarvårdsersättningoch lag om ändring i lagen (1993:1652) om ersättning för sjukgymnastik medi bilaga 2 som Utskottets förslag betecknad lydelse.Stockholm den 14 november 1996På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), RinaldoKarlsson (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), (), (), () och Elisebeht (). Avslag på propositionen m.m. (mom. 1), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 13 börjar med?Läkemedelskostnaderna som? och på s. 14 slutar med ?inköp av läkemedel? bort hföljande lydelse:Utskottet yrkar avslag på propositionen. Det finns flera olika svagheter iregeringens förslag. Utskottet delar den bedömning som görs av m-ledamöterna iden avvikande meningen i socialförsäkringsutskottets yttrande 1996/97:SfU2y.Vidare anser utskottet att propositionens förslag till lag om receptregister soinnebär att ett privaträttsligt företag, , skall svara för ettoffentligt register är förvånande. Utskottet konstaterar att Lagrådet harpåpekat att området är okänd mark. Utskottet delar även den bedömning som görsden avvikande meningen i yttrande 1996/97:KU5y.Utformningen av läkemedelsförmånen är inte heller godtagbar. Utskottet föreslåri enlighet med motion So6 (m) en annan modell.Att lägga finansieringsansvaret på landstingen innebär enligt utskottet mycketstora nackdelar från den enskildes perspektiv. Den offentliga finansieringen avsjukvården har sedan motiverats i och internationellmed att den enskilde inte kan klara den finansiella planeringen för sin sjukvåröver livscykeln. Kostnaderna kan vara svåra att överblicka och riskerna mycketojämnt fördelade. Finansieringen av vården borde därför enligt utskottetantingen ske genom försäkringslösningar eller genom en statligsjukvårdsförsäkring och/eller genom utfästelser att det offentliga står förvården och att vården bekostas löpande via skattekollektivet.Om sjukvården skall finansieras genom skatt, är ett grundläggande krav, enligtutskottet, att uttaget sker på nationell nivå och att trenden att skjuta överfinansieringen till lägre skattenivåer därför inte bör få fortsätta.Utskottet anser att regeringen inte på ett tillfredsställande sätt har belystde konsekvenser ett överförande av kostnadsansvaret för läkemedel från statentill landstingen kommer att få på läkemedelsindustrin och dess fortsattalokalisering till . Detta är enligt utskottet en allvarlig brist medtanke på industrins stora betydelse för svensk export och sysselsättning. Densvenska läkemedelsindustrin tillhör de verkligt innovativa, högteknologiskaindustrierna i vårt land. Den svenska industrin har mer än 10 000 personeranställda. Exporten uppgår till ca . De svenskaföretagens internationella handel med läkemedel omsluter ca 60 miljarder per årFörsäljningen på hemmamarknaden utgör en mycket begränsad andel av den totalaomsättningen. Trots detta spelar hemmamarknaden en betydelsefull roll för dentotala verksamhetens utveckling. har den svenskaläkemedelsindustrin varit mycket investeringsintensiv och därmed bidragit tillökad sysselsättning inom byggsektorn.Läkemedelsverkets godkännande och kontrollerande verksamhet ochRiksförsäkringsverkets prissättning gällande läkemedelsförmånen har väsentligbetydelse för de bedömningar av svenska läkemedel som godkännande myndighetergör i andra länder. Om läkemedelsindustrin även skall ha sinursprungsbas i fordras att kvaliteten, inte minst inom den meravancerade vården, upprätthålls. Industrin måste genomföra en rad kliniskaprövningar av sina produkter. För denna verksamhet fordras ett gott ochutvecklat samarbete mellan sjukvården och industrin. Vidare behöver industrintillgång till högt utbildade och kvalificerade forskare inom medicin ochnärliggande vetenskaper. Här fordras en form av infrastruktur, som består av etkvalitativt högtstående undervisningsväsende, resurser för bl.a. den medicinskaforskningen samt en kvalificerad specialistsjukvård som har möjlighet attutnyttja senaste rön vad gäller medicinska framsteg. Industrin fruktar med rättatt landstingens totala kostnadsansvar för sjukvården kommer att leda till enuttunning och minskad satsning på den kvalificerade specialistsjukvården. Dettakan äventyra läkemedelsindustrins lokalisering, framför allt av dessforskningsavdelningar, till . I förlängningen betyder detta att också deproducerande enheterna i ökande utsträckning kommer att få en lokaliseringutanför gränser. Varje enskilt landsting nödgas var för sig bygga uppen egen kompetens för att kunna upphandla läkemedel.Utskottet anser vidare att det finns rationaliseringsmöjligheter inom dagensläkemedelsförsörjning som innebär ytterligare kostnadsbesparingar istorleksordningen 1,6-1,. De sammanlagda effekterna av enavreglering av apoteksrörelsen, förenklade men ändå säkrare hanteringsmetoder,en striktare marginalsättning gällande apotekens tjänster, konkurrens frånpostorderdistribution beräknas leda till sammanlagda rationaliseringseffekter pcirka . Ytterligare besparingar kan därutöver åstadkommas genoförskrivning av mindre förpackningar i ökad utsträckning. En icke oväsentligrisk är att landstingens behov av kortsiktiga besparingar på läkemedelsnotan kaleda till ökad användning av mindre effektiva läkemedel med den därtillsammanhängande risken för ökade kostnader i andra delar av försäkringssystemet.Riksförsäkringsverket borde i stället aktivt genomföra en prisanpassning. Vidarbör statskassan hämta in de avsedda kostnadsövervältringar som primärkommunernagjorde i samband med ÄDEL-reformen och som kommunerna fick betalt för vidskatteväxlingen med . Landstingens rationaliseringseffekter genomläkemedelsterapi som underlättar övergången från sluten till öppen vård på flerområden ger också rationaliseringseffekter.Vad utskottet nu anfört bör med bifall till motion 1996/97:So6 (m) yrkandena1, 3 och 6 ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande avslag på propositionen m.m.att med bifall till motion 1996/97:So6 yrkandena 1, 3 och 6 ochmed anledning av motionerna 1996/97:So7 yrkande 1 och 1996/97:So9 yrkandena1 och 2dels avslår propositionen,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Avslag på propositionen m.m. (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 13 börjar med?Läkemedelskostnaderna som? och på s. 14 slutar med ?inköp av läkemedel? bort hföljande lydelse:Utskottet yrkar avslag på propositionen. Utskottet anser att regeringen böråterkomma med ett nytt förslag som präglas av solidaritet med dem som harlivslånga behov av läkemedel och hjälpmedel. Redan nu är det många, främst ungaoch ensamstående pensionärer, som avstår från att ta ut den medicin de fåttrecept på eller vissa delar av den. Den grupp som avstår kommer medregeringens förslag att öka.Utskottet anser det vara en brist i propositionen att det saknas en tydligkonsekvensbeskrivning som ekonomiskt och socialt redogör för hur de ekonomisktsvaga grupperna i samhället påverkas av de i propositionen framlagda förslagen.De grupper som redan har det ekonomiskt besvärligt kommer åter att drabbas.Kostnadsförändringarna måste enligt utskottet ses tillsammans med alla övrigaförändringar i trygghetssystemen.