bet · GK01TU3 · 1996-09-19 00:00:00 — Samma motionärer bedömervidare, yrkande 3, att regeringensförslag till förändringar i postlageninte tillgodoser de synskadades behov aven lag som garanterar dem post- ochkassaservice. är tillgänglighetenav post- och kassaservice ojämn för demsom är synskadade. De synskadade skallha garanti för att kassaservicen ärtillgänglig och användbar. I dagfungerar servicen på ett godtyckligt ochojämnt sätt. Det förhållandet råder ialla geografiska områden, men tenderaratt vara något värre i större orter.I motion T64 (mp) yrkande 1 förordas attpostlagen utvidgas så att den garanteraralla medborgare en grundläggande post-och kassaservice. Detta innebär attingen på grund av sin bostads ellerföretags lokalisering skall ha sämreutdelningsvillkor för den grundläggandepostservicen. Ambitionen bör vara att deca 1 500 hushåll som inte harpostutdelning skallfå det (yrkande 2). Motsvarande krav påhushållstäckning föreslås även gälla förden grundläggande kassaservicen.Enligt samma motion, yrkande 3, börvidare inga extra avgifter få tas utfrån hushållen för grundläggandepostservice. Posten eller andra företagpå marknaden skall sålunda inte kunna fåta ut extra taxor för att leverera posttill ensligt belägna hushåll iglesbygden eller tvinga dem att ställasin brevlåda långt ifrån hushållet om deinte betalar extra.Motionärerna anser vidare, yrkande 4,att brevlådorna bör finnas inom skäligtavstånd, vilket bedöms vara 3 km.Utgångspunkten skall vara att enadressat inte behöver vara bilberoendeför att hämta sin post. Avståndet skalli stället vara sådant att de flestaklarar av att cykla eller promenera.I motion T60 (mp) yrkande 3 framhållsockså att inga extra avgifter skall fåavkrävas hushållen för den grundläggandepostservicen. Enligt motionärerna är ettsådant avgiftsuttag oförenligt med måletom en rikstäckande post- ochkassaservice. Vidare anförs att deorganisationsförändringar som skett inomPosten har lett till klara ochoacceptabla försämringar förlandsbygden. Enligt motionen bör Postenmot bl.a. denna bakgrund åläggas attförändra villkoren så snabbt som möjligtså att skillnader i pris och serviceutjämnas mellan glesbygd och tätort.3.3 Utskottets ställningstagandeAvtal om rikstäckande post- ochkassaserviceUtskottet delar den grundsyn som kommertill uttryck såväl i propositionen som imotionerna om att tillgången till entillfredsställande post- ochkassaservice i hela landet utgör enviktig förutsättning för möjligheternaatt uppnå en positiv regional utvecklingoch de sociala mål som angetts avstatsmakterna. har också vidupprepade tillfällen slagit fast attalla skall ha tillgång till en välfungerande post- och kassaservice.Utskottet har därför ingen erinran motatt ett nytt avtal träffas med Posten omatt upprätthålla post- och kassaservicei hela landet.I det följande behandlar utskottetvissa frågor om avtalets utformning motbakgrund av de motionsförslag somväckts.HandikappserviceNär det gäller motionerna T62 (v)yrkande 3 och T65 (c) yrkande 3 sombegär att postservicen skall varatillgänglig för handikappade villutskottet klargöra att bolaget enligtgällande avtal mellan staten och Postenförbinder sig att i sin verksamhet tahänsyn till de handikappades behov avsärskilda posttjänster genom att motkostnadsbaserad ersättning befordrablindskrift och blindskriftsförsändelsersamt i övrigt svara för handikappservicei samband med postservice.Blindskriftsförsändelser skall förmedlasutan kostnad mellan synskadade samt tilloch från vissa godkända institut somexempelvis bibliotek. Härutöver skall enutökad lantbrevbärarservice tillämpas omen boende i glesbygd har hög ålder, ärsjuk eller har handikapp. I praktikeninnebär detta att lantbrevbärarna delarut post även till ensligt belägnahushåll som normalt skulle få hämta sinpost på annat håll.Genom Post- och försorgupphandlas dessa tjänster från Postenoch i samband därmed prövas kostnaderoch servicenivåer. För det /96 disponerar Post- ochtelestyrelsen drygt 40 miljoner kronorför befordran av blindskrift och 30miljoner kronor för annanhandikappservice. I sammanhanget kannämnas att Post- och telestyrelsenenligt om uppföljningen avpost- och telepolitiska mål(1995/96:RR10) ännu inte har mottagitnågra klagomål, vare sig från enskildaeller från handikapporganisationer, omatt Posten inte uppfyllt åtagandena påhandikappområdet.Utskottet vill vidare med anledning avmotionerna informera om att Posten istörsta möjliga utsträckning sökerhandikappanpassa postkontoren. Det kangälla trapplösa ramper, tydliga systemmed dörröppnare och liknande. Införförändringar eller nybyggnader avpostkontor förs samtal medhandikapporganisationer. Detta gällerockså vid placeringen av postlådor.Posten har också sedan någon tid införtett system som innebär att synskadadeinte behöver ta en nummerlapp för attbli betjänade utan har möjlighet attdirekt uppsöka närmaste kassa förbetjäning. Postens erfarenhet är attsamtal med handikappade och lyhördhetför deras krav är det bästa sättet attklara en bra servicenivå.Utskottet anser för sin del att det ärav största vikt att funktionshindradeoch äldre garanteras tillgång till engod postservice. Som framhålls ipropositionen har Post- ochtelestyrelsen en viktig uppgift att isin roll som tillsynsmyndighet noggrantfölja utvecklingen av olikasamhällsåtaganden på postområdet.Utskottet förutsätter att resultatet avdetta arbete kommer att redovisas förriksdagen i samband med den fortsattauppföljningen av de postpolitiska målen.Utskottet anser med detta att syftet medmotionsförslagen torde komma atttillgodoses utan initiativ frånriksdagen och avstyrker följaktligenmotionerna T62 (v) yrkande 3 och T65 (c)yrkande 3.Postkvalitet och distributionstiderUtskottet delar den uppfattning som försfram i motion T65 (c) yrkandena 1 och 4om vikten av att befordringen av postgörs med hög kvalitet. Enligt postlagengäller också att postverksamhet skallbedrivas under förhållanden somtillgodoser rimliga krav påtillförlitlighet och att alla skall hamöjlighet att få brev befordrade tillenhetliga och rimliga priser. Av avtaletmellan staten och Posten framgår vidareatt en god grundläggande post- ochkassaservice skall ges till såväl storasom små kunder i hela landet. Kundernasefterfrågan bör vara styrande. Härutöveranges att en daglig service - inormalfallet postutdelning iveckan - skall tillhandahållas allahushåll, företag och organisationer.Med anledning av den kritik som riktatsmot Postens distributionstider kannämnas att kvalitetsmål har satts uppför brevutdelningen inom ramen förPostens interna uppföljningsarbete. Ettsådant mål är att avriksbreven, dvs. brev som befordras frånen region till en annan, skall kommafram i rätt tid. Enligt vad utskotteterfarit från Posten har under hösten1995 samt andelennormalbrev som befordrats över nattenuppgått till . Nivån har docktillfälligt sjunkit något i samband medden största förändringen i Postensbrevnät sedan postnumren infördes år1968 genom övergången till nytransportorganisation och nyasorteringsmaskiner. Posten förväntar attkvaliteten på servicen kommer attförbättras fortsättningsvis.I sammanhanget kan även nämnas attkommunikationsminister iett svar på en riksdagsfråga den 9 juli1996 om Postens service meddelat attregeringen inför förhandlingarna om ettnytt avtal mycket noga följer upp deförändringar som sker i Postens service.Av hennes svar framgår vidare att Postenkommer att göra en översyn av denuvarande rutinerna för brevbefordran.Dessutom framhålls i brevet att detankommer på attlöpande övervaka att Posten uppfylleravtalet.Utskottet vill för sin del framhållaatt det avgörande för Postens utvecklingsom kommunikationsföretag är förmåganatt upprätthålla en hög kvalitet i sinverksamhet. Väl fungerandepostkommunikationer spelar också storroll för samhällsfunktioner av olikaslag liksom för företag och enskildamänniskor. Utskottet förutsätter därföratt Posten vinnlägger sig om attupprätthålla en mycket hög kvalitet ibrevbefordringen. Utskottet förutsätterlikaså att Postens verksamhet ochprissättning sker med beaktande av detregionala ansvar som statsmakterna lagtfast på postområdet. Det betyder attföretag och privatpersoner i hela landetskall erbjudas en tillfredsställandepostservice. Avslutningsvis villutskottet understryka vikten av attregeringen och Post- och telestyrelsenfortlöpande följer utvecklingen påpostområdet och bevakar att dengrundläggande servicen motsvararsamhällets behov. Som utskottet anför iavsnitt 9.3 bör regeringen förriksdagen redovisa resultatet avuppföljningsarbetet.Utskottet anser att med det anfördatorde syftet med motionerna T63 (m, fp,kd) och T65 (c) i nu behandlad deltillgodoses utan att nu tarnågot initiativ. Motionsyrkandernaavstyrks följaktligen.Avgift för lantbrevbärningUtskottet övergår därefter till demotionsyrkanden som väckts om Postensglesbygdsservice och avgifter vidpostutdelning via lantbrevbärare.Enligt vad utskottet inhämtat harPosten alltsedan lantbrevbärningenintroducerats tillämpat vissa riktlinjerför under vilka former utdelningen skallske. Riktlinjerna innebär i huvudsakföljande:- Utdelningen sker i postlådor somplaceras i lådsamlingar efterlantbrevbä-rarnas färdväg.- Enligt överenskommelse mellan Postenoch bör avståndet mel-lan lådsamlingarna/stoppställena intevara mindre än 200 meter.- Avstickare från lantbrevbärarnasfärdväg görs inte om avståndet ärkortareän . För att avstickareskall medges krävs fler än etthushåll(normalt minst två hushåll perkilometer enkel färdväg). Undantaggörsför enskilt hushåll där ingen avde boende på grund av sjukdom eller högålder kan hämta posten.Enligt Posten har förutsättningarna förlandsbygdsservicen förändrats. Posten hartappat merparten avdagstidningsutdelningen. Därtill har demanuella kassatransaktionerna minskattill följd av en ökad användning avkonton och gireringar. Vidare sker enutglesning av hushållstätheten. Dennautveckling har lett till att Postenomprövat och anpassat serviceutbudettill de förändringar som sker i fråga omkundbeteenden och hushållstäthet.Anpassningarna har enligt Posten skettmed varsamhet och med speciellthänsynstagande till äldre ochhandikappade.I sammanhanget kan vidare nämnas attlantbrevbärarna, för att kunnatillhandahålla en bra landsbygdsservicetill rimliga kostnader, i vissa fall haråtagit sig extrauppdrag, exempelvishemleverans av livsmedel och specerier,avläsning av elmätare och hembesök hosäldre och handikappade. Dessa uppgifterfullgörs mot särskild ersättning.Posten i har - som uppmärksammatsi de aktuella motionerna - erbjuditkunderna att avstå från att flyttapostlådan till en placering somöverensstämmer med ovan redovisadeprinciper om de betalar en avgift. Dennamöjlighet har i första hand utnyttjatsav egna företagare och störrejordbrukare.Enligt vad utskottet erfarit har Postenmot bakgrund av den kritik och deändrade förutsättningarna förlandsbygdsservicen tillsatt enutredning som skall göra en totalöversyn av Postens glesbygdsservice. Iutredningsgruppen ingår representanterför , ,Bodens kommun, Post- och telestyrelsenoch Posten. Utredningen skall varafärdig och dess förslag ochslutsatser skall bli föremål för bredadiskussioner och remissbehandling blandalla berörda instanser. I den månutredningens förslag innebärförändringar av nu gällande riktlinjereller i övrigt kräver förändringar iavtalet med staten kommer ochregeringen att besluta i dessa delar. Iavvaktan på resultatet från utredningenhar Posten i en skrivelse tilltrafikutskottet den 31 juli 1996deklarerat att den fortsättningsvis intekommer att ta ut avgifter förutdelningsservice som går utöver deangivna riktlinjerna.Utskottet kan konstatera attlandsbygdsservicen med bilåkandelantbrevbärare successivt har byggts utsedan 1950-talet. betjänas ca600 000 hushåll av lantbrevbärare somtillhandahåller såväl kassaservice somförmedling av brev och paket.Serviceformen är mycket uppskattad avkunderna. Utskottet vill därför medanledning av de nu aktuellamotionsyrkandena understryka dengrundläggande betydelse somlantbrevbärningen har för den regionalautvecklingen och för möjligheterna attuppnå de postpolitiska målen. Utskottetanser därför att det är bra att fråganom Postens landsbygdsservice blirföremål för ett brett och noggrantutredningsförfarande och att, i avvaktanpå resultatet härav, inga nya avtal omavgifter för service som går utöver nugällande riktlinjer kommer att träffas.Utskottet förutsätter att regeringenkommer att redovisa för riksdagenresultatet av utredningsarbetet och sinaöverväganden med anledning härav innannu gällande regler för lantbrevbärningenförändras.Med hänvisning till vad som ovananförts om att Posten inte längreträffar avtal om någon särskild avgiftför lantbrevbärning och till detberedningsarbete som inletts konstaterarutskottet att syftet med de aktuellamotionsyrkandena får anses varauppfyllt. Något initiativ frånriksdagens sida är därför inte nuerforderligt. Utskottet avstyrkerföljaktligen motionerna T60 (mp) yrkande3, T62 (v) yrkande 1 delvis, T63 (m, fp,kd) yrkande 5 i denna del, T64 (mp)yrkande 3 och T65 (c) yrkande 2.Ersättning för upprätthållande avgrundläggande postserviceAv propositionen framgår att det ärregeringens mening att Posten i det nyaavtalet bör åta sig att tillhandahålladen grundläggande postservicen utanersättning. Utskottet konstaterar attpostmarknaden är stadd under snabbutveckling. Det är därför svårt attförutsäga strukturen på den framtidapostmarknaden. Utskottet delar mot dennabakgrund regeringens uppfattning attbolaget, om förhållandena påpostmarknaden förändras så att Posteninte längre förmår upprätthålla dennaservice, bör kunna befrias från dennaförpliktelse i avtalet eller fåersättning för denna. Enligt utskottetsmening är det således naturligt att Post-och , om så blir aktuellt,upphandlar den grundläggandepostservicen. Utskottet har inget atterinra mot att regeringen i ett sådantfall föreslår att detillståndspliktiga postföretagen åläggsatt betala en avgift som finansierardenna service. Självfallet bör det ståregeringen fritt att i detta sammanhangäven överväga andra lösningar för atttrygga en fortsatt grundläggandepostservice. Något tillkännagivandehärom synes inte nödvändigt. Utskottetavstyrker följaktligen motion T63 (m,fp, kd) yrkande 2.Hushållstäckning m.m.Utskottet övergår därefter till motionT64 (mp) om bl.a. att målet bör vara attsamtliga hushåll i landet skall fåpostservice i veckan.Utskottet konstaterar att det i detnuvarande avtalet mellan staten ochPosten anges att ca 1 800 fasta hushållsaknar daglig post- och kassaservice.Enligt en noggrann kartläggning somPosten gjort saknar 1 529 hushåll dagligpostservice och 1 907 hushåll dagligkassaservice.Utskottet anser i likhet medmotionärerna att statsmakterna bör ha enhög ambitionsnivå när det gäller attformulera kravet på en god post- ochkassaservice för alla. finnsdet dock gränser för vad som får ansesvara möjligt och rimligt att klara meden solidarisk och gemensam finansiering.För att belysa de kostnader som kanuppstå för lantbrevbärning kan nämnas enservicelinje för sex hushåll som får sinpost genom gående,bil- och båtåkande lantbrevbärare.Kostnaden för denna service är ca per år.Utskottet har med hänvisning till detanförda ingen erinran mot regeringensbedömning att det nu redovisade antaletfasta hushåll utan daglig post- ochkassaservice inte bör öka. Motion T64(mp) i nu behandlad del avstyrksföljaktligen.Av det anförda följer vidare att syftetmed motion T62 (v) om att servicen iglesbygden inte får försämrastillgodoses. Motionen påkallar därföringen åtgärd från sida ochavstyrks följaktligen i nu behandladdel.4 Upphandling av kassaservice4.1 Regeringens förslagStaten ersätter Posten för denrikstäckande betalnings- ochkassaservice som bolaget förbundit sigatt tillhandahålla enligt det avtal somupprättats med staten. För det /96 uppgår ersättningentill 300 miljoner kronor.Av propositionen framgår att regeringenanser att även det nya avtalet som avsestecknas med Posten bör tillförsäkra attbolaget mot kostnadsbaserad ersättningförbinder sig att tillhandahålla enrikstäckande kassaservice. Dengrundläggande kassaservicen börfinansieras via statsbudgeten.Regeringen föreslår dock attersättningen fortsättningsvis bör utgåefter ett upphandlingsförfarande.Regeringen anser att även om detinledningsvis saknas alternativ tillPosten så kan en upphandling komma attskapa bättre förutsättningar att till enrimlig kostnad få del av denkassaservice som inte är kommersielltmotiverad. bördärför med verkan fr.o.m. år 1998upphandla den del av den rikstäckandekassaservicen som ersätts avstaten via anslag. I avvaktan härpåanges att det nuvarande avtalet i dennadel bör förlängas att gälla ytterligareett år.4.2 MotionsförslagI motion T63 (m, fp, kd) yrkande 4instämmer motionärerna i regeringensbedömning att den grundläggandekassaservicen bör tryggas genom att detnuvarande avtalet förlängs till utgångenav . Motionärerna framhåller dockatt en fördjupad analys inför tecknandetav det nya avtalet bör göras av hurmarknadsförutsättningarna förändrasgenom den snabba utvecklingen inom IT-området, t.ex. genom tillkomsten avtelefonbanker och betalningssystem överInternet. Enligt motionärerna bör motdenna bakgrund övervägas om dessaförändringar påverkar behovet av enrikstäckande kassaservice.4.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att harslagit fast att alla skall ha tillgångtill en väl fungerande kassaservice.Utskottet anser att detta krav bör liggafast. För att erbjuda ett rikstäckandekassaservicenät till rimliga kostnaderär det nödvändigt med enfortsatt utveckling och effektiviseringav . Avsamma skäl är det angeläget attersättning för tjänster av icke-kommersiell karaktär upphandlas.Utskottet har därför ingen erinran motregeringens förslag att den nuvarandeordningen därKommunikationsdepartementet direktbetalar ut ersättning till Posten förkassaservicen ersätts med ettupphandlingsförfarande.Beträffande vad som anförs i motion T63(m, fp, kd) vill utskottet erinra om attdet av propositionen framgår att depraktiska förutsättningarna för den nyaordningen måste klargöras närmare.Regeringen kommer därför under tidenfram , i samråd med Post-och , ,m.fl., att utarbetarutiner för den kommande upphandlingen.Enligt vad utskottet erfarit kommer inomramen för detta beredningsarbete ävenkonsekvenserna av den ökade användningenav informationsteknik i samhället attbehandlas. Utskottet kan därmedkonstatera att den av motionärernaefterlysta analysen avmarknadsförutsättningarna synes kommaatt göras. Mot denna bakgrund anserutskottet att motionen i denna del intebör föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida varför yrkandetavstyrks.Utskottet vill vidare i sammanhangetframhålla att utvecklingen under desenaste åren inom Posten har medfört enrelativt stor påverkan på antaletsysselsatta och deras regionalafördelning. Inte minst harförändringarna påverkat kvinnornassysselsättning. Den ökade användningenav informationsteknik förutses vidarepåverka det framtida personalbehovet.Genom tjänsteutveckling och förändringarav verksamheten ökar behovetav kompetenta medarbetare. mening har därför personalenskompetensutveckling inom Postkoncernenstor betydelse i arbetet att trygga enväl fungerande arbetsmiljö för deanställda. Utskottet anser det såledesangeläget att Postens rationaliseringaroch organiationsförändringar genomförspå ett så socialt ansvarsfullt sätt sommöjligt. Utskottet vill vidareunderstyrka betydelsen av vad som anförsi propositionen om att Posten, förutomden information som lämnas tilllänsstyrelserna vid förändringar avservicenivå, i så stor utsträckning sommöjligt försöker att lokalt ochregionalt förankra beslut omförändringar i kontorsnätet.5 Prisreglering av posttjänster5.1 Regeringens förslagRegeringen anger att det för närvarandeinte finns något som tyder på att enfungerande konkurrens för normalbrevkommer att uppstå inom en överskådligframtid. Det är därför nödvändigt attgarantera att portokostnaderna förprivatpersoner hålls på en rimlig nivå.Regeringen anser mot denna bakgrund attdet nuvarande pristaket förprivatpersoners inrikes befordran avbrevförsändelser bör kvarstå med ihuvudsak samma utformning som ochregleras i det nya avtalet mellan statenoch Posten. Vissa förtydliganden bördock göras vad gäller pristaketsberäkning och hur prisregleringen börtillämpas.I propositionen behandlas vidare fråganom en prisreglering av tidningar ochtidskrifter. Regeringen anger att Post-och skall, för attsäkerställa rikstäckande befordran avadresserade tidningar och tidskriftertill ett rimligt pris, särskilt följaprisutvecklingen och bevaka att servicenmot kunderna inte försämras. I det fallpriserna ökar i en orimlig takt angesatt myndigheten bör uppmärksammaregeringen på förhållandena. Regeringenfår i så fall bedöma om det finnsanledning att i avtalet mellan statenoch Posten införa en prisreglering ävenavseende befordran av tidningar ochtidskrifter. I propositionen föreslåsdärför att regeringen bemyndigas attträffa avtal med om avgiftenför befordran av vissa tidningar ochtidskrifter.5.2 MotionsförslagEnligt motion T63 (m, fp och kd) yrkande3 är prisregleringar på postområdetomotiverade. Som motiv hänvisas till denkritik som ()fört fram i samband medremissbehandlingen av utredningen kassaservice för alla. Deinvändningar mot prisregleringar som RRVfört fram gäller bl.a. att Posten i sinprissättning har lagt sig underpristaket , att prisregleringär ett främmande inslag på en avregleradmarknad och att pristaket inriktas på ensådan liten del av hushållsutgifternaatt det inte innebär något större skyddför konsumenterna. Motionärerna finnerdet vidare synnerligen omotiverat attbemyndiga regeringen att införa enytterligare prisreglering inom enmarknad som fungerar utanreglering. bör istället följa prisutvecklingen.Regeringen bör vidare återkomma tillriksdagen men en redogörelse förprisutvecklingen på området.Motionärerna avvisar mot denna bakgrund(yrkande 1 delvis) regeringens förslagatt den skall bemyndigas att träffaavtal med om ytterligareprisregleringar.I motion T65 (c) yrkande 6 framhålls attdet inte finns någonanledning för att bemyndigaregeringen att införa en prisregleringför befordran av tidningar ochtidskrifter. Enligt motionärerna börPost- och i stället nogafölja utvecklingen inom området.Regeringen bör vidare få i uppdrag atttill återkomma med enredogörelse för utvecklingen.5.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att när det gällerpristak för brevbefordran gäller enligtpostlagen att brevbefordran skall sketill enhetliga och rimliga priser. Motdenna bakgrund har i avtalet mellanstaten och Posten ett pristakdefinierats som innebär att avgiften förprivatpersoners inrikes befordran avbrevförsändelser inte får stiga fortareän den allmänna prisnivån.Utskottet delar regeringens uppfattningatt det är viktigt att garantera attportokostnaderna i enlighet medpostlagen hålls på en rimlig nivå. Isyfte att skydda de konsumenter som intehar något alternativ till Postensbrevbefordran från alltför kraftigaprishöjningar kan därför enprisreglering motiveras. Dessutom kan enprisreglering ses ur ett vidareperspektiv genom att den har enåterhållande indirekt effekt på övrigabrevporton.Utskottet har därför för sin del ingenerinran mot att det nuvarande pristaketför befordran av brev består. Utskottettillstyrker således regeringens förslagoch avstyrker motion T63 (m, fp, kd)yrkandena 1 och 3 i nu behandlad del. Isammanhanget vill utskottet erinra omatt enligt 1993 årsriksdagsbeslut skall informerasom prisutvecklingen och om pristaket.Utskottet övergår därefter till fråganom prisreglering av tidningar ochtidskrifter.Utskottet anser att det är viktigt attföretag och enskilda på landsbygden hartillgång till tidningar och tidskrifterpå rimliga villkor. Utskottet har motdenna bakgrund tidigare förutsatt attfrågor om distributionen av tidningaroch tidskrifter på glesbygden ochbehovet av ett prismål kommer attbeaktas så att tidningar och tidskrifterkan erbjudas på tillfredsställandevillkor (bet. 1994/95:TU25, rskr.