bet · GK01FiU1 · 1996-11-14 00:00:00 — I det revi-derade förslag till inkomstberäkning somutskottet här redovisar för Miljö-partiet blir inkomsterna ca 1,5 miljarderkronor lägre än i budgetpropositio-nen.Förslagen som påverkar statsinkomsterna är huvudsakligen ett led i denskatteväxling och arbetstidsförkortning som partiet förordar.Kristdemokraterna föreslår i motion Fi214 yrkande 4 att godkän-ner beräkningen av statsbudgetens inkomster. Av utskottets genomgång iföregående avsnitt framgår att statsinkomsterna beräknas till 2,6miljarder kronor mindre än i propositionen, vilket innebär att statsinkoms-terna enligt motionen kan beräknas till 619 miljarder kronor.I tabellen redovisas sammanfattningsvis regeringens och oppositionspartier-nas förslag till inkomstberäkning fördelat på inkomstgrupper. Beloppen itabellen är hämtade från de i tabeller tidigare redovisade beloppen föreffek-terna av propositionens och partimotionernas förslag till skatte- ochavgifts- ändringar.Regeringens och oppositionspartiernas förslag till inkomstberäkning för1997Belopp i miljoner kronorInkomsttyp Reg.förslag m fp v mp kd1000 - Skatter m.m. 565 651 -32 590 -12 480 +3 150 +40 -2 6352000 - Inkomster av statens verksamhet37 897+20+400+1 4003000 - Inkomster av försåld egendom814000 - Återbetalning av lån 3 0765000 - Kalkylmässiga in-komster 6 2156000 - Bidrag m.m. från EU 8 670 +507000 - Extraordinära medel från EU636Summa 622 227 -32 590 -12 460 +3 550 +1 490 -2 635Utskottet har ovan behandlat förslag till riktlinjer för den ekonomiskapoliti-ken, riktlinjer för skattepolitiken och budgetpolitiskt saldomål.Utskottets ställningstagande beträffande inkomstberäkningen och skatte- ochavgifts- ändringar görs med de förutsättningar som dessa tidigareställningstaganden givit.Utskottets ställningstagande rörande oppositionspartiernas inkomstförslagVad gäller Moderata samlingspartiets förslag på statsbudgetens inkomstsidavill utskottet anföra följande.Moderata samlingspartiet har i sitt budgetalternativ lagt fram förslag omkraftigt sänkt beskattning. räknar partiet i motionen med mins-kade inkomster om ca . Utskottet befarar emellertid attdetta belopp underskattar inkomstbortfallet för de skatte- ochavgiftsförslag lägger fram. Om man ser på önskarpartiet dessutom ännu kraftigare sänkningar. För den kommandetreårsperioden innebär Mo-deraternas förslag, enligt utskottets bedömning,minskade statsinkomster på i storleksordningen förden konsoliderade offentliga sektorn.De moderata förslagen leder enligt utskottets bedömning, även efter beak-tande av de besparingar som föreslås, till en skev fördelningspolitik. Föratt finansiera skattesänkningarna krävs brutala nedskärningar, vilka kommeratt drabba dem hårt som behöver service och transfereringar från denoffentliga sektorn. I nuvarande situation är det, enligt utskottetsuppfattning, närmast utmanande att föreslå kraftiga skattesänkningar förhöginkomsttagare av det slag för fram. Det gäller såvälförslagen om sänkt inkomstskatt som sänkt eller slopad skatt på egendom.Moderata samlingspartiet vill ge-nomföra skattesänkningar för rika, bl.a.genom slopad förmö-genhetsskatt, i ett läge när det fortfarandeerfordras besparingar i statsfinan-serna som drabbar stora grupper isamhället, såsom arbetslösa, vilka har sämre ekonomiska förhållanden änförmögna och höginkomsttagare. Propo-sitionsförslaget har en rimligfördelningspolitisk inriktning, som de viktiga budgetpolitiskamålen kan nås.Beträffande den moderata kritiken mot företagsbeskattningen vill utskotteterinra om att svensk företagsbeskattning kan betraktas som internatio-nellt konkurrenskraftig. Därutöver vill utskottet erinra om att regeringeni proposition 45, vilken remitterats till skatteutskottet, lägger framförslag vars syfte är att lätta på ägarbeskattningen i små och medelstoraföretag.Skatteutskottet avstyrker i sitt yttrande Moderata samlingspartiets skatte-och avgiftsförslag, och finansutskottet finner från sina utgångspunkteringen anledning att avvika från det ställningstagandet.Vad gäller liberalernas förslag på statsbudgetens inkomstsidavill utskottet anföra följande.Även räknar i sitt budgetalternativ med lägre inkomster än re-geringen (ca ). lägger fram förslag om bl.a.kraftigt sänkt inkomstbeskattning, även om omfattningen är mindre än iModerata samlingspartiets skattesänkningsförslag. Även förslagskulle leda till fördelningspolitiskt oacceptabla konsekvenser, trots attför-slagen inte är lika långtgående som . Exempelvis fyllervärns-katten, som vill slopa , en viktigfördelningspolitisk funktion i det budgetpolitiska saneringsarbetet, ochdet finns inte skäl att avskaffa den . Enligt utskottet ärFolkpartiets alternativ dessutom svårt att genomföra eftersom det skullekräva besparingar på ytterligare ca för att nå de avregeringen satta budgetpolitiska målen.Skatteutskottet avstyrker i sitt yttrande liberalernas skatte-och avgiftsförslag, och finansutskottet finner från sina utgångspunkteringen anledning att avvika från det ställningstagandet.Beträffande förslag på statsbudgetens inkomstsida vill ut-skottet anföra följande.Konsolideringsprogrammet innehåller inkomstförstärkningar på i storleks-ordningen , vilka utformats så att budgetsaneringenskall få en fördelningsmässigt rimlig profil. Att på det sätt somVänsterpartiet föreslår ytterligare öka skatter och avgifter löser enligtutskottet varken Sve-riges fördelningspolitiska ellersysselsättningspolitiska problem.Skatteutskottet avstyrker i sitt yttrande skatte- ochavgifts-förslag, och finansutskottet finner från sina utgångspunkter ingenanledning att avvika från det ställningstagandet.Vad gäller de grönas förslag på statsbudgetens inkomstsidavill utskottet anföra följande.Miljöpartiets förslag till beskattning ingår som element i dels enarbetstids-förkortningsreform, dels en genomgripande skatteväxling med höj-ning av energiskatterna. Som utskottet kunde konstatera redan iavsnittet om den ekonomiska politikens riktlinjer kan en generellarbetstidsförkortning inte ses som en avgörande lösning påarbetslöshetsproblemet. Betänkandet års arbetstidskommitté (SOU1996:145) skall nu remissbehandlas innan regeringen beslutar om eventuellaförslag till åtgärder inom detta om-råde.Beträffande skatteväxlingsförslagen vill utskottet än en gång erinra omSkatteväxlingskommitténs pågående arbete. Utskottet konstaterar att Miljö-partiet har ett alltför bräckligt underlag för sina skatteväxlingsförslag.Utskottet konstaterar vidare att kritik av regeringens fördel-ningspolitik är onyanserad. Det finns vidare inte anledning att införastatlig skatt på inkomstdelar som ligger över taket föregenavgifter som partiet föreslår. En form av företagsbeskattningsom föreslår är inte heller aktuell.I likhet med skatteutskottet avstyrker finansutskottet från sina utgångs-punkter skatte- och avgiftsförslag.Vad gäller förslag på statsbudgetens inkomstsida villutskottet anföra följande.Det finns anledning ifrågasätta realismen i några av de kristdemokratiskaförslagen. De kan sannolikt inte genomföras på ett sådant sätt att deförvän-tade inkomsteffekterna uppnås . Motionärernas förslagom mervärdesskatt på spel och dobbel måste prövas mot gällande EG-direktiv.Förslaget om en avfallsskatt bygger på ett utredningsförslag som är underremissbehandling. Det förefaller, som utskottet ser det, vanskligt attbygga ett budgetförslag på så ogenomarbetade grunder.Kristdemokraternas övriga inkomstförslag är på flera punkter likartade medModerata samlingspartiets och liberalernas. Förslagen måstesåledes avvisas med anledning av de skeva fördelningseffekter förslagen haroch den försämring av statsinkomsterna de riskerar leda till, med de försvå-rade förutsättningar som därmed kommer att föreligga för budgetkonsolide-ringen.Skatteutskottet avstyrker i sitt yttrande skatte- och av-giftsförslag, och finansutskottet finner från sina utgångspunkter ingenanled-ning att avvika från det ställningstagandet.Vad utskottet ovan anfört innebär att de samlade förslag till dels skatte-och avgiftsändringar, dels inkomsberäkning som framförs i kommitté- och par-timotioner avstyrks. Utskottet går härefter över till att behandla övrigaför-slag.Utskottets ställningstagande rörande regeringens inkomstförslagRegeringen föreslår en förändrad beskattning av bilförmåner. Förändringen,som beräknas leda till minskade statsinkomster med 270 miljo-nerkronor, finansieras med en justering av skiktgränsen. Båda förslagen hartidigare aviserats (prop. 1995/96:222), och har i det sammanhang-et tagit ställning för förslagen i stort (bet. 1995/96:FiU15, rskr. 307).Mot denna bakgrund kan skatteutskottet i sitt yttrande till finansutskottettillstyr-ka regeringsförslagen, och finansutskottet ser inga skäl attavvika från det ställningstagandet varför propositionerna tillstyrks idessa delar och de mo-tioner som behandlas i anslutning till dessa förslagavstyrks (se bilaga 3).Vad gäller propositionsförslaget om bilförmånerna finner emellertid ut-skottet anledning att göra en smärre justering i lagen (1990:325) om själv-deklaration och kontrolluppgifter. Efter skatteutskottets beredning avfrågan har inkommit en skrivelse till finansutskottet från vari bl.a. före-slås en ändring av informationsskyldigheten i kontrolluppgifternai 7 §. Utskottet anser att det är ändamålsenligt om bilförmånsvärdetexklusive drivmedel specificeras och föreslår därför att paragrafen ändrasi enlighet därmed.Regeringen föreslår i proposition 21 en nedsättning av socialavgifterna.Förslaget innebär att arbetsgivare vid beräkning av arbetsgivaravgiftervarje månad skall få göra ett särskilt avdrag av avgiftsunderlaget,dock högst . Förslaget har tidigare aviserats (prop. 1995/96:222),och finansutskottet ställde sig då bakom förslaget (1995/96:FiU15).Socialför-säkringsutskottet tillstyrker i sitt yttrande (SfU1y) regeringensförslag. Också arbetsmarknadsutskottet ställer sig bakom propositionen idenna del. Även finansutskottet tillstyrker, utifrån de övergripandefinanspolitiska och statsfi-nansiella synpunkter utskottet har att beakta,regeringens förslag. De motio-ner som behandlas i anslutning till dessaförslag avstyrks (se bilaga 3).Höjningen av fastighetsskatten tillsammans med ny taxering har lett tillkraftigt ökad fastighetsskatt i vissa områden. Utskottet har ovanföreslagit ett tillkännagivande rörande utformningen av en teknisk översynav fastig-hetstaxeringen. För att lindra den kraftiga ökningen avfastighetsskatt till-styrker utskottet, i likhet med skatteutskottet,regeringens lagförslag i propo-sition 17 om reducering av fastighetsskatt ivissa fall. De motioner som behandlas i anslutning till detta förslagavstyrks (se bilaga 3).I proposition 29 föreslår regeringen att koldioxidskatten för industrin ochväxthusnäringen höjs från av den generella nivån. Ändringarnaföreslås träda i kraft den 1 januari 1997.Innan fattar beslut om en höjning av koldioxidskatten i enlighetmed propositionens förslag, krävs ett besked från och rådet. Regeringen har anmält den tilltänkta förändringen tillkommissionen och rådet, men något slutgiltigt beslut har ännu inte fattatsav EG-institutionerna. Således kan inte fatta besluti frågan. Utskottet har därför beslutat att bordlägga propositionen. Ävende med anledning av propositionen väckta motionerna 1996/97:Fi18-21 samt deunder allmänna motionstiden väckta motionerna Fi203 yrkande 6 och N269yrkande 15 har bordlagts.Utskottet vill vidare framhålla följande. Förslaget i proposition 29 beräk-nas innebära en inkomstförstärkning med under år 1997.I och med att höjningen med stor sannolikhet inte kan träda i kraft den 1januari 1997 finns om ingenting annat görs risk för ett inkomstbortfall.Utskottet vill betona att detta bortfall skall täckas. Detta bör ske genomen inkomstförstärkning på den inkomsttitel som berörs, 1428 Energiskatt.Stor-leken på bortfallet kan inte fastställas innan det är klart när och ivilken form förslagen i proposition 29 kan träda i kraft. Det är därför inuläget inte me-ningsfullt att fatta beslut om exakt hur bortfallet skalltäckas. Utskottet vill dock framhålla att om ett positivt besked från EG-institutionerna inte kom-mer i sådan tid att förslaget kan träda i kraftden bör regering-en återkomma med förslag om hur bortfalletskall täckas. Det sagda innebär att regeringens förslag till beräkning avbudgeteffekt av det aktuella förslaget fortfarande kan godkännas. här anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.Beträffande de andra förslag som redovisats tidigare i betänkandet rörandeskatt på varor och tjänster vill utskottet anföra följande.I budgetpropositionen föreslår regeringen att skatten på elektrisk kraftsom produceras i äldre vattenkraftverk omvandlas till en fastighetsskatt.Vidare föreslås vissa ändringar av energiskatterna. harställt sig bakom regeringens förslag, och finansutskottet har utifrån sinautgångs-punkter ingen anledning att göra någon annan bedömning. De motionersom behandlas i anslutning till dessa förslag avstyrks (se bilaga 3).Beträffande växthusnäringen föreslår skatteutskottet i sitt yttrande (SkU1y) att denna bör få behålla möjligheten till nedsättning av koldioxidskattenvid inköp av bränsle i avvaktan på en översyn av reglerna. Finansutskottethar inget att invända mot skatteutskottets ställningstagande i denna del.När det gäller nedsättning av skatten på värmeleveranser tillväxthusnäringen tilläm-pas äldre regler enligt vilka nedsättningmedges genom ett särskilt dispensförfarande. Bakgrunden till denna ordningär att växthusnäringen tidigare tillämpade andra skattesatser än industrin.Eftersom växthusnäringen numera tillämpar samma skattesatser som industrinbör energiskattelagens regler om värmeleveranser till växthusnäringen nukunna träda i kraft. Även reglerna rörande det ansökningsförfarande somgäller för den som är berätti-gad till nedsättning bör kunna sättas i kraft. Lagförslaget har utformats i enlighet härmed. Förslaget föranlederändringar i punkterna 5 och 6 av över-gångsbestämmelserna till lagen (1994:1776) om skatt på energi. Motion Fi417 (c) är därmed tillgodosedd.Vidare föreslås i budgetpropositionen vissa ändringar av alkohol- och to-baksskatten. instämmer i de bedömningar som regeringenredovisat i propositionen och som ligger till grund för de förslag somläggs fram.En detalj i sammanhanget är enligt skatteutskottet den indexuppräkning avalkoholskattesatserna som regeringen föreslår. Sedan regeringen lagt framsitt förslag har konsumentprisindex för september fastställts till en annannivå än vad regeringen uppskattat i propositionen. Enligt skatteutskottetsmening bör skattesatserna räknas om med hänsyn till den verkliga konsu-mentprisutvecklingen under perioden.Finansutskottet delar skatteutskottets uppfattning att skattesatserna börjusteras med anledning av att konsumentprisindex för den aktuella periodenhar fastställts till en annan nivå än den i propositionen uppskattade.Riksda-gen har tidigare beslutat om indexering av vissa punktskatter, ochutskottets förslag i denna del innebär att detta beslut tillämpas.Förslaget föranleder ändringar i 2-6 §§ lagen (1994:1564) om alkoholskattsamt en följdändring i 1 § lagen (1994:1565) om beskattning avprivatinförsel av alkoholdrycker och tobaksvaror från land som är medlem iEuropeiska unionen. I övrigt tillstyrks propositionens förslag i denna del.De motioner som behandlas i anslutning till dessa förslag avstyrks (sebilaga 3).Propositionerna om moms på kultur m.m. (nr 10), halverat representa-tionsavdrag (nr 12) samt slopad miljöskatt på inrikesflyg (nr 14) harremitte-rats till skatteutskottet. I detta betänkande ingår nämndapropositioner endast såvitt avser budgeteffekterna och inkomstberäkningarnaför . Budget- effekterna av dessa förslag är enligt skatteutskottetbegränsade. Skatteut-skottet anser att det inte finns skäl att avvika frånregeringens beräkningar. har utifrån sina utgångspunkteringen anledning att göra någon annan bedömning och tillstyrker de avregeringen föreslagna beräk-ningarna av budgeteffekterna av nämndapropositioner. De motioner som behandlas i anslutning till dessa förslagavstyrks (se bilaga 3).Beträffande utjämningsavgift vill utskottet anföra följande.I anslutning till vad som anförs i motionerna Fi609 (m) och Fi613 (m) villutskottet understryka att det nuvarande bidrags- och utjämningssystemetingående prövades i samband med införandet fr.o.m. år 1996.Förslaget utformades med ledning av yttrande (1994/95:KU6y) över ett tidigare förslag. Lagrådet fann vid singranskning av det nya förslaget att det väl anslöt till tidigarelagstiftning om skatteutjämning och att förslaget kunde sägas geuttryck för en konstitutionell praxis som utvecklats som utfyllnad avgrundlagsregleringen. I ett yttrande (1995/96:KU10y) medanledning av liknande mo-tionsyrkanden som de nu aktuella konstateradekonstitutionsutskottet sam-manfattningsvis att någon omprövning av detnuvarande statsbidragssystem-et utifrån konstitutionella utgångspunkterinte behöver ske.Finansutskottet delade den syn som kom till uttryck i konstitutionsutskot-tets nämnda yttrande och uttalade att systemets grundlagsenlighet är ställdutom allt tvivel (1995/96:FiU10 s. 147). Utskottet kan nu vidare konstateraatt Kommittén om den kommunala självstyrelsens grundlagsskydd nyligenavlämnat sitt betänkande Den kommunala självstyrelsen och grundlagen (SOU1996:129). Enligt utredningen är det klarlagt att utjämningssystemet kanförenas med regeringsformen. Utredningen föreslår , mot bak-grundav den konstitutionella debatt som förevarit, ändringar som innebär attriksdagens ställningstagande kommer till klart uttryck i regeringsformen.Utredningsförslaget är föremål för remissbehandling.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna rörande utjäm-ningsavgift (se bilaga 3).Beträffande insättningsgarantin vill utskottet inledningsvis erinra om attSverige i enlighet med ett EG-direktiv är skyldigt att ha ett obligatorisktsystem för garanti för insättningar i kreditinstitut. Det nuvarandesystemet finansieras av kreditinstituten gemensamt genom en årlig avgift. Ivårpropo-sitionen föreslog regeringen en avgiftshöjning till från den1 (prop. 1995/96:150, FiU10). En höjning av avgiften medförinte att stadsbudgetens saldo förändras men den statliga upplåningenminskar och det offentliga sparandet påverkas positivt. Om avgiften höjskan också sy- stemets finansiella styrka byggas upp snabbare.Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet regeringens förslag i denna del.De motioner som behandlas i anslutning till förslaget avstyrks (se bilaga 3).Beträffande försäljning av aktier i (prop. 40) delarutskottet regeringens uppfattning att det inte finns något starkareintresse för staten att i ett längre perspektiv ikläda sig rollen somaktieägare i . Utskottet anser att regeringen bör bemyndigasatt genomföra försäljningen. Den motion som behandlas i anslutning tillförslaget avstyrks (se bilaga 3).Beträffande försäljning av statliga företag vill utskottet erinra om attriksda-gen tidigare, bl.a. (prop. 1995/96:141, bet. NU26, rskr.302), behandlat frågor om bemyndiganden för regeringen att sälja statligaföretag.Utskottet finner inte skäl att med anledning av motionerna föreslå riksda-gen något tillkännagivande. Med det anförda avstyrks motionerna (se bilaga3).Utskottet vill slutligen göra en sammanfattande kommentar om beräkningen avstatsbudgetens inkomster. Utskottet har ovan föreslagit att de i somrasbeslutade förändringarna av arbetslöshetsförsäkringen inte skall träda ikraft . De förändringar utskottet föreslår innebär attinkomsttitlarna 2525 Finansieringsavgift räknas upp med 693 miljoner kronoroch att in-komsttitel Fysiska personers inkomstskatt höjs med 462miljoner kro-nor. Några övriga justeringar i förhållande tillbudgetpropositionen bedömer utskottet inte behöver göras. Vad gällerförslaget om växthusnäringen och förändringarna av skattesatserna föralkoholskatterna bedömer utskottet, i likhet med den bedömning somskatteutskottet gör i sitt yttrande, att försla-gens effekter är såbegränsade att det inte finns anledning att frångå rege-ringensinkomstberäkningar. Även socialförsäkringsutskottet och jordbruks-utskottethar i sina yttranden tillstyrkt regeringens beräkning av inkomsterna i deför respektive utskott aktuella delarna.Utskottet tillstyrker med det anförda de i budgetpropositionen (yrkande 5)redovisade beräkningarna av budgeteffekterna av de föreslagna avgifts- ochskatteändringarna med de förändringar som utskottet redovisat. Utskottetföreslår därmed att inkomsterna på statsbudgeten för medanledning av budgetpropositionen yrkande 4 och med de ändringar somutskottet ovan redovisat beräknas till . Utskottets beräk-ning för respektive inkomsttitel framgår av bilaga 1.Utskottet avstyrker med det anförda de i bilaga 3 under rubriken motionsyrkandena.Budgetpolitikens inriktning i stort - utgiftstak för statenI finansplanen framhåller regeringen att de budgetpolitiska målen liggerfast. Konsolideringsprogrammet på är enligtregering-ens bedömning tillräckligt för att statsskulden mätt som andel avBNP skall kunna stabiliseras 1996, för att underskottet i den offentligasektorn inte skall överstiga av BNP 1997 samt för att de offentligafinanserna skall vara i balans 1998.Regeringen har i sitt konsolideringsprogram kombinerat besparingar ochskattehöjningar på ett sådant sätt att åtgärderna sammantagna fått enrimlig fördelningsprofil. Vid utformningen av besparingarna har imöjligaste mån undantag gjorts för välfärdens kärna - vård, omsorg ochutbildning.Våren 1995 fattade principbeslut om att införa ett tak för de of-fentliga utgifterna (prop. 1994/95:150, bet. FiU20, rskr. Enligtbeslutet skall utgiftstaket vara nominellt, flerårigt och omfatta hela denoffentliga sektorn. Att taket anges i nominella termer innebär att det inteskall justeras med hänsyn till inflationen när det väl lagts fast.Ett år senare redovisade regeringen vårproposition ett första,konkret förslag till utgiftstak som var treårigt och som alltså omfattadeåren 1997, 1998 och 1999. Utgiftstaket skall inte omprövas, såvida intesärskilda omständigheter föranleder annat. Förslaget, som godkändes avriksdagen, innebar att man lade fast en treårig utgiftsram för stateninklusive socialför-säkringssektorn men exklusive statsskuldsräntor. Ramenomfattar också en s.k. budgeteringsmarginal, vilken är avsedd att fånga uppoförutsedda ut-giftsbehov. Eftersom budgeteringsmarginalen är heltofinansierad kan den, om saldomålet inte skall eftersättas, i princip barautnyttjas för sådana till-kommande utgifter som är fullt ut finansieradegenom regeländringar på inkomstsidan.Den kommunala sektorns utgifter omfattas tills vidare inte av det fastställ-da utgiftstaket. I stället har godkänt en beräkning somregeringen redovisat över de förväntade utgifterna inom den kommunalasektorn under åren 1997-1999.Regeringen anser att utgiftstaket bör ligga fast. I sitt budgetförslag harre-geringen gjort vissa omfördelningar i den preliminära fördelningenmellan de 26 utgiftsområden som omfattas av taket inklusivesocialförsäkringssek-torn vid sidan av statsbudgeten.