bet · GK01FiU3 · 1996-12-05 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommuner (prop. 1996/97:1 och skr. 1996/97:51) behandlar i dettabetänkande förslagen ibudgetpropositionen till anslag inomutgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommuner och regeringens skrivelse1996/97:51 Vissa frågor om den kommunalaekonomin samt de motioner som väckts medanledning av propositionens förslag ochav skrivelsen.Bidragen, som sammanlagt uppgår till , omfattar huvuddelenav statens utgifter till kommuner ochlandsting. Bidragen lämnas dels i formav ett allmänt finanisellt stöd tillkommuner och landsting, dels i form avbidrag för att åstadkomma likvärdigaekonomiska förutsättningar mellankommuner respektive landsting. Dessutomkan bidrag lämnas för särskilda insatseri vissa kommuner och landsting.Utskottet tillstyrker propositionen ochavstyrker motionsyrkandena.Utskottet behandlar i betänkandet ocksåett antal andra kommunalekonomiskafrågor som förts fram i motioner underden allmänna motionstiden. Utskottetavstyrker samtliga motionsyrkanden.Till betänkandet har fogast 15reservationer och 7 särskilda yttranden. I proposition 1996/97:1(budgetpropositionen) utgiftsområde 25föreslår regeringen1. att för budgetåret 1997anvisar anslagen under utgiftsområde 25Allmänna bidrag till kommuner enligtföljande uppställning:Anslag Anslags Anslagsbtyp elopp(tkr)A 1. Generelltstatsbidrag till ramansl 62 227kommuner ag 000och landstingA 2. Bidrag till reservasärskilda insatser i tions 400 000vissa anslagkommuner ochlandstingA 3. Statligt obeteckutjämningsbidrag till nat 20 985kommuner och anslag 000landstingSumma för 83 612utgiftsområdet 000SkrivelsenI regeringens skrivelse 1996/97:51lämnas en redogörelse för vissa åtgärdersom regeringen vidtar för att skapabättre ekonomiska förutsättningar förkommuner och landsting . Motioner från allmänna motionstiden 19961996/97:Fi509 av . (mp) vari yrkas3. att beslutar att påstatsbudgeten fördela anslagenpå utgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommuner i enlighet med vad som anförtsi motionen,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om beräknad fördelning på anslagpå utgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommuner för budgetåren 1998 och 1999.1996/97:Fi601 av m.fl.(s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna attkommunsektorns behov av mer resurserskall prioriteras när det återigen finnsutrymme för reformer.1996/97:Fi602 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den kommunalaskatteutjämningen.1996/97:Fi603 av ochIngvar () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om attgöra en utvärdering av skattebortfalletför landsbygdskommunerna.1996/97:Fi604 av m.fl. (s)vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om den kommunalaskatteutjämningen.1996/97:Fi605 av m.fl. (kd)vari yrkas att med följandeändringar i förhållande till regeringensförslag för anvisaranslagen under utgiftsområdet Allmännabidrag till kommuner enligt följandeuppställning:A 1. Generellt statsbidrag Anslagsförändtill kommuner och ring (tkr):landsting -2 600 0001996/97:Fi606 av m.fl.(mp) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att i större utsträckningrespektera den kommunala demokratin ochdet kommunala självstyret,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att någon form av kommunaltskattestopp, ny begränsning avbeskattningsrätten eller bestraffninggenom minskade statsbidrag till kommunersom väljer att höja skatten inte skallgenomföras ,3. att som sin mening gerregeringen till känna att frågan om attvidga den kommunala skattebasen enligtvad som anförts i motionen börutredas,4. att beslutar att statenmåste ta ett större direkt ansvar förutvecklingen inom kommunsektorn genom enhöjning av statsbidragen.1996/97:Fi607 av ochAnnika () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omflyktingmottagande och ersättning frånden kommunala skatteutjämningen.1996/97:Fi608 av m.fl.(s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av enfördjupad analys av de långsiktigaekonomiska förutsättningarna förkommuners och landstings verksamhet.1996/97:Fi611 av m.fl.(v) vari yrkas2. att hos regeringen begären snabbutredning om möjligheten attfinansiera delar avsocialbidragskostnaderna direkt överstatsbudgeten, enligt vad i motionenanförts,3. att med följande ändringari förhållande till regeringens förslaganvisar anslagen under utgiftsområde 25Allmänna bidrag till kommuner enligtuppställning:A 2 Bidrag till särskilda Anslagsförändinsatser i vissa kommuner ring (tkr):och landsting +400 0001996/97:Fi612 av () variyrkas1. att hos regeringen begäratt en andel av de särskilda medel somanvisats för rekonstruktiva åtgärderavsätts för ändamål i enlighet med vadsom anförts i motionen,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att det kommunalautjämningssystemet skall innehålla enfaktor som grundar sig på högtflyktingmottagande under kort tid.1996/97:Fi613 av m.fl. (m)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om avreglering av kommunernasoch landstingens verksamhet,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om konkurrensutsättning avkommunernas och landstingens verksamhet,6. att hos regeringen begärförslag om stimulans till kommunalaskattesänkningar i enlighet med vad somanförts i motionen,8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn avuppgiftsfördelningen mellan stat ochkommun i syfte att åstadkomma enlångsiktigt hållbar lösning,9. att för budgetåret 1997anvisar ett anslag under utgiftsområde25 Allmänna bidrag till kommuner på , i enlighet med vadsom anförts i motionen.1996/97:Ub247 av ()vari yrkas4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om det kommunalaskatteutjämningssystemet.Motioner med anledning av skrivelse1996/97:511996/97:Fi24 av m.fl. (m)vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av strukturellaförändringar för en bättre ekonomi.1996/97:Fi25 av m.fl. (v)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om den kommunalaåterbetalningsskyldigheten av 1997 årsskattemedel vid slutavräkning,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en permanentförstärkning av den kommunala ekonomin.1996/97:Fi26 av m.fl. (kd)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en seriös och långsiktigbehandling av den framtidaresurstilldelningen tillkärnverksamheterna i kommuner ochlandsting,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av regeringensmöjligheter att göra ändringar inomstatsbudgetens intäktssida utan attdetta anmäls till riksdagen.1996/97:Fi27 av m.fl. (mp)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att säkerställa attkommunsektorn får behålla den ekonomiskalättnad som regeringen utlovat iskrivelsen,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ytterligare förbättringar avden kommunala ekonomin.1996/97:Fi28 av m.fl. (fp)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en ny förordningmed samma innebörd som den upphävda(1992:1592),2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om fördelningen av de 400miljoner kronorna,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om statsbidrag till äldreboendeoch en överföring av medel frånförsäkringskassorna till landstingen,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om de legala förutsättningarnaför det s.k. återbetalningsskyddet. InledningI budgetpropositionen (prop. 1996/97:1,utg.omr. 25) föreslår regeringenriksdagen att anvisa anslag för år 1997under utgiftsområde 25 Allmänna bidragtill kommuner. Utskottet återkommersenare till anslagsförslagen och demotionsyrkanden som väckts med anledningdärav.I regeringens skrivelse 1996/97:51,beslutad , harregeringen därefter lämnat enredogörelse för vissa åtgärder somregeringen efter överläggningar medCenterpartiet vidtagit för att skapabättre ekonomiska förutsättningar förkommuner och landsting inför år 1997.För att ge kommuner och landstingpreliminära skatteinkomster somöverensstämmer med regeringens bedömningi budgetpropositionen av densamhällsekonomiska utvecklingen har enändring gjorts av den uppräkning somskall göras av skatteunderlaget.Härigenom tillförs kommuner ochlandsting ytterligare 2,6 miljarderkronor i preliminära skatteinkomster förår 1997. Härutöver anmäler regeringenatt den avser att engångsvis göra vissainsatser för de kommuner som har ensärskilt stor andel flyktingar. Utrymmetför detta ändamål beräknas till totalt400 för år 1997.Riksdagen har påförslag av finansutskottet beslutat omramar för utgiftsområden och beräkningav statsinkomsterna (bet. 1996/97:1,rskr. Ramen för förutgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommuner har därvid i överensstämmelsemed regeringens förslag ibudgetpropositionen fastlagts till . I enlighet med dennya beslutsordningen för riksdagensbehandling av statsbudgeten skallrespektive ansvarigt utskott i steg tvåav budgetprocessen inom av riksdagenfastställda ramar lägga fram förslagtill anslag inom de olikautgiftsområdena. Enligtriksdagsordningen har finansutskottetbl.a. till uppgift att bereda ärenden omanslag inom utgiftsområde 25.Innan utskottet behandlarbudgetpropositionens förslag om anslagtill statsbidrag till kommuner ochlandsting tar utskottet inledningsvisdels upp ett antal motionsyrkanden somväckts under den allmänna motionstidenom den långsiktiga ekonomiskautvecklingen för kommunsektorn, delsnågra yrkanden med liknande inriktning imotioner med anledning av regeringensskrivelse /97:51 Vissa frågor om denkommunala ekonomin. Efter det attutskottet tagit ställning till förslagentill anslag behandlas avslutningsvis ettantal andra kommunalekonomiska frågorsom förts fram i motioner.Den kommunala sektorns utveckling ochekonomiska utrymmeMotionernaEnligt motion Fi25 av . (v) behöver kommunerna enpermanent ekonomisk förstärkning för attkunna motsvara de mest elementära kravenpå verksamheten. Den nuvarande politikenleder i stället till att nedskärningarnaav den kommunala verksamheten kommer attfortsätta. Detta sker bl.a. genom attregeringen fortsätter att mjölka denkommunala ekonomin genom realt minskadestatsbidrag samt höjda egenavgifter ochsänkta ersättningsnivåer isocialförsäkringarna som reducerar detkommunala skatteunderlaget.Under de första åren på 1990-taletminskade den kommunala sysselsättningenmed 45 000 personer. Motionärerna hävdaratt regeringens egna bedömningar tyderpå att utgifterna i kommunsektorn måsteminska med 13 miljarder om kravet påekonomisk balans skall kunna uppfyllas.Det kan leda till en ytterligaresysselsättningsminskning med omkring 30000 personer inom kommunerna och omkring20 000 personer inom landstingen. Dennautveckling måste enligt motionärernabrytas. Det är, sägs det, orimligt attskära mer på kommunala verksamheter föratt i stället lägga pengar påtransfereringar och passivtarbetslöshetsunderstöd.I motion Fi26 av m.fl. (kd)anförs att den ensidiga budgetsaneringenutan tillväxtåtgärder är skadlig för denekonomiska utvecklingen.Kristdemokraternas budgetalternativinnebär att ca 6,5 miljarder ytterligaretillförs kommuner och landsting utöverregeringens alternativ. Ett genomförandeav denna politik skulle betyda att de 30000 personer som annars skulle sägas uppi stället kan ha kvar sina arbeten.Kommunsektorn behöver varaktiga realaförbättringar och inte engångsbelopptill sina kärnverksamheter.Även i motion Fi27 av m.fl.(mp) understryks att det är mycketangeläget att ytterligare och beståendeekonomiska lättnader görs förkommunsektorn. Välfärden behöverutvecklas och förbättras, inte urholkasoch försämras. de grönasbudgetförslag för innebär attkommuner och landsting får 2, 8miljarder mer än med regeringensförslag. innebärMiljöpartiets förslag att kommunsektornfår 4,7 respektive 7,6 miljarder mer änvad regeringen beräknat. Motionärernamenar att dessa förslag bättre motsvararvad staten bör och kan avstå tillkommunsektorn de närmaste åren.I motion Fi606 av m.fl.(mp) ställs krav på att staten skall taett större ansvar för utvecklingen inomden kommunala sektorn och vidga detekonomiska handlingsutrymmet genom enhöjning av statsbidragen. Kommuner ochlandsting planerar betydandepersonalminskningar för att möta deminskade intäkterna och de ökadekostnaderna. Den kommunala konsumtionenskall enligt budgetpropositionen skärasner som behovet enligt flerabedömningar kommer att öka, bl.a. tillföljd av befolkningsförändringar.Kostnadsneddragningarna enligtmotionärerna leder tillpersonalminskningar i kommuner ochlandsting fram på 20000-50 000 anställda beroende på om manskall tro på regeringen eller på Kommun-och Landstingsförbundens beräkningar.I motionen betonas att det finns mycketstora skillnader i ekonomiskaförutsättningar mellan enskilda kommuneroch landsting. I många fall kan detkrävas kostnadssänkningar på över 10 %för att nå upp till balanskraven islutet av decenniet. Slutsatsen är dockatt läget är prekärt och att något måsteförändras för att rädda välfärden ochundvika att arbetslösheten ökar mycketkraftigt . Motionärernavill också att skall geregeringen till känna att någon form avkommunalt skattestopp, ny begränsning avbeskattningsrätten eller bestraffninggenom minskade statsbidrag till kommunersom höjer skatten inte skall genomförasunder mandatperioden.I motion Fi28 av m.fl. (fp)vidhåller liberalernaförslaget i sitt budgetalternativ om enöverföring av medel frånförsäkringskassorna till landstingen.Enligt motionärerna finns det behov avett mera permanent stöd tillvårdsektorn. Ett statligtstimulansbidrag på 500 miljoner kronortill de kommuner som vill utveckladldreboendet bör också tillskapas.I motion Fi601 av m.fl.(s) konstateras att statens ekonomi harförbättrats som kommunernasfinanser har försämrats. Trots attambitionen har varit att de kommunalaverksamheterna - vården, omsorgen ochutbildningen - skall värnas framförersättningar och bidrag har kommuner ochlandsting påverkats. somekonomin försämras ökar behoven avservice. I takt med att statens ekonomiförbättras ställs nu många krav påförbättringar i de statliga ersättnings-och bidragssystemen. Trots detta måsteregeringen hålla fast vid den fastlagdainriktningen att prioritera verksamhetföre bidrag.Jobben inom den kommunala sektornbehövs enligt motionärerna. Skälet tillatt många arbetstillfällen försvunnit ärinte brist på arbetsuppgifter utan bristpå pengar. Den enda sektor där merpengar med säkerhet leder till flerjobb, hävdas det i motionen, torde varakommunsektorn. Detta i motsats tillbyggsektor, industri och privattjänstesektor där stimulanser harosäkrare effekter. Slutsatsen är därföratt kommunernas och landstingensverksamhet måste ges företräde när detåterigen finns utrymme för reformer. Detkan ske antingen genom att statenöverför mer pengar till kommunsektorneller att staten tar över ansvaret förvissa kommunala uppgifter.Enligt motion Fi608 av . (s) är det angeläget att endjupare analys av den kommunala sektornsfinansiella situation och långsiktigaförutsättningar kommer till stånd ochpresenteras för . Motionärernaanser att utvecklingen inom kommuner ochlandsting ger anledning till oro. Somskäl anges skatteinkomsternasutveckling, de ökade kraven inomäldrevård, socialtjänst och utbildningsamt svårigheterna att genomföraytterligare produktivitetsförbättringar.Den kommunala sektorn har engrundläggande betydelse för välfärd,jämställdhet mellan män och kvinnorliksom för sysselsättningen. Därförkrävs enligt motionärerna engrundläggande diskussion om dessmöjligheter och finansiella utrymmeinför 2000-talet.Utskottets bedömningUtskottet vill inledningsvis erinra omsina uttalanden om detsamhällsekonomiska utrymmet förkommunsektorn i sitt av riksdagennyligen behandlade betänkande1996/97:FiU1 om ramar för utgiftsområdenoch beräkning av statsinkomsterna.Utskottet underströk därvid attriksdagens och regeringens ambition isamband med saneringen avstatsfinanserna bl.a. har varit attkärnverksamheterna i kommuner ochlandsting, dvs. skola, vård och omsorg,skall prioriteras framför statligatransfereringar. dåstora besparingar har gjorts i destatliga utgifterna har statsbidragentill kommuner och landsting i principhållits nominellt oförändrade. Utskottetdelade regeringens bedömningatt det även under de närmaste årenkrävs en restriktivitet när det gällerutvecklingen av de offentliga utgifternaoch att kommunsektorn måste lämna sittbidrag därtill. Utskottet pekade ocksåpå betydelsen av den överenskommelse somslutits mellan regeringen och de tvåkommunförbunden om den kommunalaekonomin i syfteatt skapa stabila spelregler.I flera av de här aktuella motionernauttrycks en allvarlig oro för denlångsiktiga utvecklingen inom denkommunala sektorn. Det gäller inte minstdet vidgade gapet mellan resurser ochbehov. Bland orsakerna pekas på en svagökning av intäkterna, ett ökat behov avkommunala tjänster till följd avdemografiska förändringar liksom detkommande kravet på balans i denkommunala ekonomin. Riskerna för att detill följd av det kärvaarbetsmarknadsläget kraftigt ökandesocialbidragskostnaderna skall trängaundan ordinarie verksamhetunderstryks också. I flera av motionernareses krav på bestående ekonomiskaförstärkningar för kommunsektorn för attsäkerställa kvaliteten i de kommunalatjänsterna och stödja sysselsättningen ikommuner och landsting. I motion Fi608(s) framhålls särskilt behovet av enfördjupad, samlad och långsiktig analysav den kommunala sektorns ekonomiskasituation.Utskottet anser i likhet med flera avmotionärerna att kommuner och landstingstår inför stora utmaningar de närmasteåren för att upprätthålla en rimligkvalitet på verksamheten inom ramen fören ekonomisk balans. Detta understryksinte minst av Svenska Kommunförbundetsnyligen avgivna rapport om kommunernasekonomiska läge och av Hälso- ochsjukvårdsutredningens analys av behoveninom sjukvården och äldreomsorgen. Detär också av omsorg om verksamheten ikommuner och landsting som regeringenmed stöd av Socialdemokraterna ochCenterns riksdagsgrupper den 24 oktober1996 har beslutat om en justering av denuppräkning som skall göras avskatteunderlaget. De 2,6 miljarder somdärigenom tillförs kommuner ochlandsting ger givetvis bättreförutsättningar att värna de kommunalakärnverksamheterna och den kommunalasysselsättningen. Utskottet villsamtidigt framhålla att den bästagarantin för en permanent förbättring avkommunsektorns finansiella situation ären god ekonomisk tillväxt med ökadsysselsättning och förbättratskatteunderlag. För att detta skalluppnås måste saneringen av statensfinanser fullföljas.Inom ramen för den nya ordningen förberedningen av statsbudgeten skallregeringen avlämnaen ekonomisk vårproposition medriktlinjer för vilket utrymme som underde närmaste åren finns tillgängligt föroffentlig verksamhet. Utskottet utgårfrån att regeringen i detta sammanhangför redovisar en bedömning avde långsiktiga förutsättningarna förkommunsektorns ekonomi.Med vad här anförts avstyrker utskottetmotionerna Fi25 (v) yrkande 2, Fi26 (kd)yrkande 1, Fi27 (mp) yrkande 2, Fi28(fp) yrkande 3, Fi601 (s), Fi606 (mp)yrkandena 2 och 4 och Fi608 (s).Anslagen under utgiftsområde 25 Allmännabidrag till kommunerBudgetpropositionenAllmäntUtgiftsområde 25 omfattar merparten avstatens utgifter för bidrag tillkommuner och landsting. Bidragen lämnasdels i form av allmänt finansiellt stödtill kommuner och landsting, dels i formav bidrag för att åstadkomma likvärdigaekonomiska förutsättningar mellankommuner respektive landsting. Dessutomkan bidrag lämnas för särskilda insatseri vissa kommuner och landsting.- De generella bidragen fördelas tillkommuner respektive landsting irelation till antalet invånare ochutgör ett allmänt finansiellt stöd tillderas verksamhet.- Bidraget för särskilda insatser syftari första hand till att tillfälligtstödja kommuner och landsting som haren särskilt svår ekonomisk situationoch som kan få problem vid införandetav det nya utjämningssystemet förkommuner och landsting.- Det statliga utjämningsbidraget tillkommuner och landsting syftar till attge alla kommuner och landstinglikvärdiga förutsättningar att bedrivasin verksamhet. Anslaget motsvaras aven lika stor inkomst på statsbudgetensinkomstsida, vilken består av deavgifter som kommuner och landstingerlägger i det nya utjämningssystemet.Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde25 framgår av följande sammanställning(mkr):Utg Anv Förs Beräk Beräkift isa Utgiftspr lag nat nat199 t ognos 1997 1998 19994/9 199 1995/965 5/9 därav61996Allmänna 45 102 102 77 83 83 83bidrag 627 657 005 780 612 662 762tillkommunerEkonomiska regleringarRamen 1997föreslås i propositionen höjas med , i huvudsak för attkompensera för statliga åtgärder sompåverkar den kommunala ekonomin. Dettahar skett mot bakgrund av denöverenskommelse som träffadesmellan regeringen och de tvåkommunförbunden. En del av dennaöverenskommelse bestod i att regeringenåtog sig att ekonomiskt reglera nya ochändrade regler som påverkar detkommunala skatteunderlaget och detkommunala skattetrycket. Regeringenanmäler i propositionen att den har haftöverläggningar med och Landstingsförbundetom de ekonomiska regleringar som skallgöras med hänsyn till överenskommelsen.Följande regleringar föreslås.Den i proposition 1996/97:19 föreslagnaförändringen i beskattningen avbilförmåner beräknas leda till enminskning av de kommunalaskatteinkomsterna med 533 miljonerkronor . Regeringen ochkommunförbunden är överens om att dettabör föranleda en höjning av de generellastatsbidragen med motsvarande belopp.Den 1 januari 1996 infördes ett nyttsystem för återbetalning avmervärdesskatt till kommuner ochlandsting. Den ekonomiska regleringen avdenna förändring uppgick till . Beloppet baserades dockpå ett osäkert underlag. Utgångspunktenför regleringen var att den skulle varastatsfinansiellt neutral vid övergångentill det nya systemet. I propositionenanges att ett mer aktuellt underlagvisar att den sammantagna regleringen påhelårsbasis skall uppgå till . Regeringen ochförbunden är mot denna bakgrund överensom en permanent reglering, vilkeninnebär att nivån på det generellastatsbidraget skallhöjas med 3 482 miljoner kronor.År 1997 föreslås dessutom vissaytterligare förändringar, vilkaföranleder en ekonomisk reglering mellanstaten och kommunsektorn enligtfinansieringsprincipen. Förslagen, somgäller att landstingen skall erbjudakostnadsfritt insulin till patienter ochändrad ersättning till specialskolor ochresurscenter (utgiftsområde 16, anslag A7), innebär ett tillskott om 24 miljonerkronor till kommuner och landsting.Vid införandet av det nya bidrags- ochutjämningssystemet för kommuner ochlandsting höjdes de generellastatsbidragen för att ge kompensationför höjda arbetsgivaravgifter m.m. förfinansieringen av medlemskap iEU. Medlen fördelades så att landstingenfick en relativt sett större andel tillföljd av högre kostnader för bl.a.landstingens införanderegler i det nyasy- stemet. Dessa kostnader beräknassuccessivt minska, varför regeringen ipropositionen föreslår att 200 miljonerkronor flyttas från landstingensgenerella bidrag till kommunernasgenerella bidrag år 1997.AnslagRiksdagen har efter förslag ibudgetpropositionen fastställt ramen förutgiftsområde 25 för till (bet. 1996/97:FiU1,rskr. Vid beräkningen av de totalautgifterna för utgiftsområdet har hänsyntagits till de justeringar som föreslåstill följd av finansieringsprincipen.Till anslaget A 1 Generellt statsbidragtill kommuner och landsting föreslås attriksdagen skall anvisa ett ramanslag om62 . Regeringenföreslår att ett gemensamt ramanslagbildas av de nuvarande två anslagenGenerellt statsbidrag till kommuner ochGenerellt statsbidrag till landsting.