bet · GK01SoU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Bidrag kan också utgå tillorganisationer som arbetar med utsattabarn och deras familjer och tillorganisationer som motverkar våld motkvinnor. skall disponeramedlen under anslagsposten och fördeladessa till organisationerna.Utskottet anser att ,liksom flera ideella organisationer somarbetar med missbrukare, utför ettvärdefullt arbete som bör stödjas avsamhället. Utskottet vill ocksåframhålla det värdefulla arbete somKvinnoforum och kvinnojourerna utför närdet gäller utsatta kvinnor. Vilka beloppsom kan beviljas en viss organisationberor inte enbart på tillgången på medeloch den egna ansökan utan även på vilkaandra ansökningar om bidrag som görssamt den utvärdering som Socialstyrelsenårligen genomför. Som tidigare nämntsankommer det på attpröva frågor om fördelning av medelanvisade för bidrag till organisationer.Riksdagen bör, enligt utskottet, inteföregripa styrelsens bedömning av dessafrågor.Utskottet anser inte att någottillkännagivande till regeringen behövsmed anledning av motionerna So642 (fp)yrkandena 4 och 5, So648 (fp, m, c, mp),So655 (mp) yrkandena 3 och 15, So657(kd) yrkande 3, Ju719 (fp) yrkande 8 ochSo813 (s).Utskottet anser att den av regeringenföreslagna medelsanvisningen till Bidragtill organisationer på det socialaområdet (C 2) är välavvägd och delaralltså inte inställningen i motionernaSo616 (kd) och Ju719 (fp) yrkande 9 attytterligare medel bör tillförasanslaget. Utskottet har heller ingenerinran mot fördelningen av medel på deolika anslagsposter som ryms inomanslaget.I två motioner, So807 (mp) yrkandena 1,2 och 4 och So612 (mp) yrkandena 1-3,framförs yrkanden om att ett nytt anslagskall tillskapas under utgiftsområdetför projekt till hemlösa.Utskottet har vid flera tillfällenuttryckt sin oro över situationen med demånga bostadslösa i samhället. Påinitiativ från utskottet harSocialstyrelsen i samråd med Boverketgjort en riksomfattande kartläggning avhemlösa i . I sin rapport tillregeringen har ocksålämnat en rad förslag till hursamhällets insatser kan förbättras isyfte att förebygga eller minskahemlösheten. har detyttersta ansvaret för att stödja ochhjälpa de människor som vistas ikommunen. Utskottet vill ånyounderstryka vikten av att kommunernaägnar de hemlösas problem storuppmärksamhet och att stödinsatsernablir så effektiva som möjligt.Socialstyrelsen och länsstyrelserna börinom ramen för tillsynsansvaret aktivtfölja verksamheten.Utskottet är mot denna bakgrund inteberett att ställa sig bakom krav på ettsärskilt anslag till projekt för hemlösavare sig eller och1999.Utskottet vill betona vikten av attbarnets bästa sätts i främsta rummet vidalla åtgärder som rör barnen och att detsociala arbetet med barn utförs utifrånett sådant perspektiv. Barn och ungaskall också få komma till tals i frågorsom rör dem. (C 3) harhär en viktig funktion när det gälleratt följa och bevaka barns och ungasrättigheter och intressen. Eftersomkommunerna svarar för större delen avomsorgen om barn och ungdomar villutskottet framhålla vikten av attkommunala besparingar genomförs medtillbörlig hänsyn till barnets bästa,särskilt när det gäller de barn som ärmest utsatta. arbete medutsatta barn och deras familjer harunder senare år varit föremål förutvecklingsinsatser, bl.a. inom ramenför de utvecklingsmedel somSocialstyrelsen disponerar. har i sitthuvudbetänkande lämnat förslag till nyastrategier för det allmänt inriktade ochförebyggande barn- och ungdomsarbetet.Socialdepartementet har i rapporten (Ds1996:57) Barn lämnat en utförligredogörelse för hur barn lever i dagenssamhälle. I rapporten analyseras ocksåvad som ger barn förutsättningar för engynnsam utveckling och vad som innebärrisker för sämre livsvillkor. Syftet medrapporten är att ge underlag för enfortsatt diskussion av och engagemangför barnfrågorna samt förändringar inomområdet. På initiativ av utskottet harockså en parlamentarisk kommittétillsatts (S 1996:01) med uppgift att seöver hur svensk lagstiftning och praxisförhåller sig till barnkonventionensbestämmelser. Arbetet skall varaslutfört . Utskottetinstämmer i regeringens förslag tillmedelsanvisning men motsätter sigförslaget i motionen So807 (mp) yrkande1 och 2 om att skalltillföras ytterligare medel under1997-1999.Som regeringen anför ibudgetpropositionen skall den vård somges vid Statens institutionsstyrelsers(SiS) (C 5) institutioner vara av godkvalitet samt differentierad utifrånindividuella vårdbehov. Detta innebäratt olika grupper av missbrukare, t.ex.kvinnor med missbruksproblem, narkotika-eller blandmissbrukare, missbrukare medpsykiska störningar samt ungdomar medsärskilda behov skall erhålla för demanpassad vård. Utskottet ser positivt påden pågående utbyggnaden av vårdplatserför ungdomar där efterfrågan är störreän när det gäller missbrukarvården.Utskottet delar regeringens inställningatt det övergripande målet förverksamheten vid SiS skall varaoförändrat under det kommandeverksamhetsåret och att myndighetenskall lägga största vikt vid att uppnåen optimal balans mellan den vård somefterfrågas och de resurser som kanerbjudas utan att vårdens kvaliteteftersätts. har påtilläggsbudget för /96anslagit tillSiS för att täcka ett prognostiseratunderskott i verksamheten. I sambanddärmed framhöll utskottet det angelägnai att utvärderingav det statliga övertagandet avungdomsvården vid de särskildaungdomshemmen och LVM-hemmen bedrivsskyndsamt så att eventuella förändringarför att skapa en bättre balans i SiSverksamhet kan genomföras så snart sommöjligt (1996/97:SoU1y).Utskottet anser att den i propositionenföreslagna medelsanvisningen till SiSför är välavvägd ochavvisar således motionen So652 (v)yrkande 2 och So814 (v).I motion So603 (m) yrkande 10 begärstillkännagivande om attAlkoholinspektionen skall avvecklas.Utskottet anser att Alkoholinspektionenhar en viktig roll på detalkoholpolitiska området. Förutomansvaret för att utfärda tillstånd förtillverkning av sprit samt tillverkningav och partihandel med spritdrycker, vinoch starköl åligger det myndigheten attutöva aktiv tillsyn över att lagar ochbestämmelser avseende alkoholhanteringenefterlevs samt bidra till att de avriksdagen fastställda alkoholpolitiskamålen uppfylls. Inspektionen skall ocksåsvara för en löpande uppföljning ochutvärdering nationellt av effekterna avden förda alkoholpolitiken samt aktivtfölja den internationella utvecklingenpå alkoholområdet. Utskottet avvisardärmed motion So603 (m) yrkande 10.Utskottet anser att den i propositionenföreslagna medelsanvisningen tillAlkoholinspektionen (C 6) för budgetåret1997 är väl avvägd.De i budgetpropositionen föreslagnamedelsanvisningarna till Statens nämndför internationella adoptionsfrågor (C4) och till (C7) har inte mött någon erinran i form avmotioner. Utskottet anser attmedelsanvisningarna är välavvägda.Utskottet anser att den föreslagnamedelsanvisningen till (D 1) är välavvägd. Utskottet delarregeringens inställning att de nuvarandeövergripande målen för Socialstyrelsensverksamhet bör ligga fast under denkommande planeringsperioden och attmyndighetens roll som stabsorgan tillregeringskansliet bör utvecklas ochförtydligas.Motionsyrkanden om att inrätta enstatlig medicinalstyrelse har avslagitsav vid ett flertal tillfällenefter förslag från utskottet. Utskottetvidhåller denna inställning och avvisarsåledes motionerna So207 (m) yrkande 6och So804 (m). Utskottet är heller inteberett att tillmötesgå yrkandet i motionSo805 (fp) om att inrätta en befattningsom överdirektör i psykologi vidSocialstyrelsen.Motion So802 (kd) yrkande 11 omuppföljning av ädelreformen ärtillgodosedd genom det uppdrag somregeringen gett Socialstyrelsenatt fortsattfölja utvecklingen inom äldreomsorgen.Frågor om legitimation och behörighetm.m. för olika grupper inom hälso- ochsjukvården tas upp i motionerna So223(s), So247 (c), So262 (kd), So243 (s),So242 (s, m), So254 (fp), So273 (s),So292 (fp, c), So266 (m), So274 (s),So283 (v), So284 (v) yrkandena 1 och 2,So222 (m) och So276 (mp) yrkande 4.Utskottet konstaterar att flertalet avde frågeställningar som aktualiseras imotionerna behandlas avBehörighetskommittén i betänkandet, Nybehörighetsreglering på hälso- ochsjukvårdens område m.m. (SOU 1996:138),som överlämnats till regeringen.Utskottet anser att regeringens kommandeförslag bör avvaktas innan tarnågot initiativ i dessa frågor.De riktlinjer som anges i proposition1996/97:5 Forskning och samhälle omprioriterade forskningsområden skallenligt utskottet beaktas avSocialvetenskapliga forskningsrådetunder . forskning om de socialatrygghetssystemen, försörjningsfrågor,arbetslöshet, folkhälsa, alkohol,socialtjänst, handikapp m.m. Utskottetser också positivt på att SFR skall fåen förstärkt samordnande roll när detgäller forskningsfrågor inomSocialdepartementets ansvarsområde.Utskottet anser att de av regeringenföreslagna medelsanvisningarna tillforskningsmedel respektive förvaltning(E 1 och E 2) är välavvägda och att deövergripande målen för SFR:s verksamhetskall ligga fast.I motionerna So276 (mp) yrkande 5 och 7samt So807 (mp) yrkande 5 begärstillkännagivande om behovet av ökadeforskningsinsatser inom detalternativmedicinska området.Utskottet konstaterar att attitydentill många s.k. alternativabehandlingsformer och metoder harförändrats under de senaste decennierna.Flera av de behandlingsmetoder somtidigare räknats som kvacksalveri fallernumera inom behörighetslagens ram, t.ex.kiropraktik och naprapati. Forskningenom alternativa behandlingsmetoder ärmycket begränsad.Alternativmedicinkommittén förde i sitthuvudbetänkande fram olika förklaringarhärtill, bl.a. bristande vilja ochintresse hos såväl de etableradeforskarna som hos alternativbehandlarna,otillräcklig utbildning hos densistnämnda kategorin samt att de gängseforskningsmetoderna inom hälso- ochsjukvården inte alltid går att tillämpainom alternativmedicinen.Kunskaper om alternativmedicin behövsenligt utskottet både för att kunnabedöma effekter och vinster och för attutröna eventuella skador ochbiverkningar. Utskottet förutsätter attansökningar om medel till forskning påområdet behandlas i en positiv anda.Något initiativ från i dennafråga behövs inte.Utskottet tillstyrker förslaget till lagom ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring (bilaga 1).Utskottet har ingen erinran mot atttidsperioden för försöksverksamheterna iGöteborgs och ochGöteborgs kommun med alternativaersättningssystem inom vuxentandvårdenförlängs till utgången av år 1997.Utskottet har heller inte någon erinranmot de övergripande målen förSocialstyrelsens ansvarsområde.Utskottet har inget att erinra mot attden statliga garantin förpensionsförpliktelser vid SystembolagetAB även skall omfatta helägdadotterbolag.Med hänvisning till det anförda föreslårutskottet att bifallerregeringens förslag och anvisar anslagför enligt Utskottetsförslag i bilaga 2. Samtliga motionerförtecknade i bilaga 3 avstyrks. Utskottet hemställeratt riksdagena) antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring,b) godkänner det som regeringenförordat angåendeförsöksverksamheterna med alternativaersättningssystem inom tandvården,c) godkänner att de övergripandemålen för an-svarsområde skall vara i enlighet medvad regeringen förordat underanslaget D 1 ,d) godkänner att den statligagarantin för pensionsförpliktelservid även skallomfatta helägda dotterbolag,e) med bifall till regeringensförslag anvisar anslagen underutgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvårdoch social omsorg för budgetåret 1997enligt uppställningen i bilaga 2,f) avslår de motionsyrkanden somförtecknats i bilaga 3.Stockholm den 3 december 1996På socialutskottets vägnarSten SvenssonNärvarande: ()* , IngridAndersson (s), (),(), () *,(), (), (), ()*, () *, MariannYtterberg (s), () *,(), () *, () *, ChatrinePålsson (kd) * och Elisebeht ()Särskilda yttranden1. , , och (alla m)anför:Den 22 november 1996 fastställderiksdagens majoritet bestående avledamöterna för Socialdemokraterna ochCenterpartiet ekonomiska ramar för deolika utgiftsområdena i den statligabudgeten och en beräkning av statensinkomster avseende budgetåret 1997.Samtidigt godkändes den preliminärafördelningen av statens utgifter påutgiftsområden för budgetåren 1998 och1999.Moderata samlingspartiet har i parti-och kommittémotioner förordat en annaninriktning av den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken. Våra förslag syftartill att skapa förutsättningar för ettekonomiskt, kulturellt och socialtväxande . Genom en större enskildsektor och ett starkare civilt samhällekan både företag och människor växa.Massarbetslösheten kan steg för stegpressas tillbaka som densociala tryggheten också i andrabemärkelser kan öka genom att hushållenfår en större ekonomisk självständighet.Vi har föreslagit en långtgåendeväxling från subventioner och bidragtill kraftiga skattesänkningar för alla,främst låg- och medelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi de människor som äri störst behov av gemensamma insatseroch som har små eller inga möjligheteratt påverka sin egen situation. Vi slårockså fast att det allmänna skalltillföras resurser för att på etttillfredsställande sätt kunna genomförade uppgifter som skall vara gemensamma.Rättsväsendet måste fungeratillfredsställande och försvaret skallvara så starkt att kanförsvaras.Det finns enligt vår uppfattning storaresurser i hälso- och sjukvården som detnuvarande landstingssystemetuppenbarligen inte förmår frigöra. Inteheller förmår systemet samordnaresurserna på ett optimalt sätt ellertillvarata den enskildes ellerpersonalens valfrihet. Det frialäkarvalet och den fria etableringsrättför sjukgymnaster och specialistläkaresom den borgerliga regeringens infördehar i praktiken tagits bort. Vi anseratt konkurrens ökar effektiviteten ochatt rätten för alternativa vårdgivaredärför skall lagregleras. Landstingensoklara rollfördelning är ett annatproblem. Landstingens dubbla roll delssom finansiär av sjukvården, dels somproducent av sjukvård leder, enligt våruppfattning, till att pengarna inteanvänds på det mest effektiva sättet.Vi anser att en allmän hälsoförsäkringbör införas för att bl.a. undvikapolitisk detaljstyrning och åstadkommaen bättre resursanvändning samtgarantera människor en god hälsa ochsjukvård. Hälsoförsäkringen skall varaobligatorisk och omfatta alla medborgareoavsett betalningsförmåga,hälsotillstånd eller annat.Försäkringsavgiften för den enskildeskall fastställas av . Genomförsäkringen sätts den enskildes val icentrum i och med att pengarna följerden enskildes val av vårdgivare.Inom tandvården föreslog vi etthögkostnadsskydd som inträder vid enkostnad på vid ettbehandlingstillfälle med en subventionpå för kostnader därutöver.Godkännande av behandling skall meddelaspå förhand av , ombehandlingskostnaden beräknas uppgå till7 eller mer. För att stimuleratill förebyggande tandvård föreslog viatt subventionen av behandlingskostnadenhöjs för de patienter som kanvisa att de regelbundet erhållitförebyggande tandvård.Vid behandlingen av propositionen omläkemedelsförmåner ochläkemedelsförsörjning m.m. föreslog viett nytt betalningssystem för läkemedeldär medborgarna kan välja mellan tvåalternativ. Det ena alternativet byggerpå att den enskilde väljer att betala enfast egenavgift - per kvartaleller . Det andra attden enskilde betalar vad medicinenkostar vid inköpet. För att intepåfrestande likviditetsproblem skalluppkomma för den som väljer att inte gåin i betalningssystemet kompletterasdetta med ett allmänt likviditetsskyddsom omfattar alla medborgare. Den somhar så höga kostnader attlikviditetsskyddet träder in erbjudsanslutning till betalningssystemet.För att kunna genomföra nödvändigabesparingar och ändå, i högre grad änvad som sker med regeringens förslag,skydda dem som har störst behov av vård,tandvård och läkemedel måste de reformersom vi föreslagit om en allmänhälsoförsäkring, om tandvård och om enfrivillig läkemedelsförsäkringgenomföras i kombination med enavveckling av Apoteksbolagets monopol.Detta bedöms sammantaget leda tillminskade utgifter för staten med närmare6 miljarder kronor per år.Välfärdspolitiken skall utformas medhänsyn tagen till enskilda människorsval och resurserna skall följa det valsom den enskilde träffar. Det allmännasviktigaste uppgift blir att säkerställaatt även de som av olika skäl inte kanföra sin talan eller fatta meningsfullabeslut garanteras jämbördigaförhållanden med andra. En gammalmänniska som vill flytta till ettäldreboende i en annan kommun för attkomma närmare barn och barnbarn skallinte förvägras detta. Äldres rätt attflytta måste därför skrivas in isocialtjänstlagen.Trots det ekonomiskt allvarliga lägetanser vi att funktionshindrade imöjligaste mån skall undantas frånbesparingar. Stödet till defunktionshindrade skall vara mångsidigtoch anpassat till de fuktionshindradessärskilda förutsättningar. Denfunktionshindrade skall ha möjlighet attpåverka sin egen situation genom att fåvälja vård, assistans och omsorgsform.Alla funktionshindrade skall gesmöjlighet till eget boende avpassat tillde egna behoven. Vi anser att frivilligtsocialt arbete med handikappade skallstödjas och uppmuntras. Medmänniskorspersonliga engagemang gör denfunktionhindrades liv rikare och ökartryggheten.Vi motsätter oss besparingen påassistansersättningen till dehandikappade och anser att denlagändring som gjordes den 1 juli 1996bör upphävas. Vi hade i vårtbudgetförslag föreslagit en förstärkningav anslaget med 222 miljoner kronor.Riksdagen borde enligt vår mening hosregeringen begära en utredning averfarenheterna av den amerikanskaAmericans With Disabilities Act ()och av ansvars- ochfinansieringsprincipen.Vi anser också att enhjälpmedelsgaranti borde införas som endel i socialförsäkringen. Garantinskulle leda till ökad valfrihet för denenskilde. Den skulle också leda tillbättre informationsspridning kring nyahjälpmedel då en uppluckring avmonopolet skulle innebära en press förhjälpmedelsproducenterna attmarknadsföra sina produkter.Handikapporganisationerna skullehärigenom komma att stärkas dåhjälpmedelsproducenterna kommer attanvända handikapporganisationerna sominformationskanaler.När majoritet nu genomriksdagsbeslutet den 22 november 1996valt en annan inriktning av politiken,deltar vi inte i utskottets detaljbeslutom anslagen under utgiftsområdet.2. () anför:Centerpartiet står bakom riksdagensbeslut om denekonomiska ramen för utgiftsområde 9Hälsovård, sjukvård och social omsorgför liksom beslutet ompreliminär ram för budgetåren 1998 och1999.En stark ekonomi är en förutsättningför välfärdssamhället. GenomCenterpartiets medverkan har regeringenlyckats skapa bättre balans i svenskekonomi och därmed också en tryggaregrund för den sociala välfärden.I det svenska välfärdssystemet skallvården och omsorgen ha högsta prioritet.Den enskilde skall alltid kunna varaförvissad om att i utsatta situationervid sjukdom, skada och ålderdom få denvård, omsorg, bemötande och respekt somkännetecknar ett välfärdssamhälle. Hälso-och sjukvården skall vara tillgängligför alla på lika villkor - oavsettålder, bostadsort och betalningsförmåga.Vården och omsorgen har varit och kommeratt vara föremål för betydandeförändringar. Ökad samverkan mellanolika vårdgivare är nödvändig för attmöta medborgarnas krav på tillgänglighetoch kvalitet, de ekonomiska kraven påbalans och effektiviseringar samtförändringarna i samhället.Hälso- och sjukvården är det områdeinom vilket det finns störst behov avgemensam och solidarisk finansiering.Sjukvård som baseras påmarknadslösningar ger inte alla en godvård på lika villkor. Enligt min meningskall hälso- och sjukvården finansierasmed gemensamma medel via skatter och iviss mån avgifter. Däremot avvisar jagförslag som förs fram i olika sammanhangom att den vård och omsorg som i dagsolidariskt finansieras med skattemedel,skall finansieras genom försäkringar.Internationella erfarenheter tyder påatt försäkringsfinansierade system avdetta slag ger högre kostnader och merojämlikt fördelad sjukvård. Jag anseratt försäkringslösningar, obligatoriskaoch frivilliga bör användas för att gemänniskor försörjnings- ochinkomsttrygghet. Ett exempel på det ärCenterns förslag tillarbetslivsförsäkring för inkomsttrygghetvid ofrivillig frånvaro frånarbetslivet, vid sjukdom, olycksfall ocharbetslöshet. Det finns enligt, minmening, fortfarande möjligheter tilleffektiviseringar inom vissa delar avvårdens organisation och administration.Utrymmet för ytterligare besparingarinom omvårdnadssdelen bedömer jag docksom mycket små. Jag anser också att vibör söka finna kompletterandefinansieringsformer för att finansieradelar av sjukvården och för att minskavissa riskbeteenden. En konstruktion somCenterpartiet förordar är en modell medavgifter på produkter som är direktskadliga för hälsan, t.ex. tobak. Genomsådana avgifter kan ökade resurser kommavården till del somkonsumtionen av skadliga produkterminskar och därmed ävensjukvårdskostnaderna.Valfriheten och mångfalden måste värnasockså för de äldre. Jag anser därför attäldre bör ges samma lagstadgade rätttill valfrihet för hemtjänst,dagverksamhet och särskilda boendeformersom finns inom barnomsorgen. När behovetav insatsen är fastställd bör denenskilde själv kunna välja vem som skallge servicen.Makar och sambor skall ha rätt att botillsammans om de så önskar även inomäldreomsorgen. Även äldre måste ha rättatt flytta. Då kommunernasöverenskommelse om detta inte fungeraröverallt anser jag att frågan omlagstiftning bör aktualiseras.Socialtjänsten är mycketrestriktiv i beviljandet av hemtjänst.Jag anser att de äldres behov avvardaglig service skulle kunnatillgodoses genom att staten, medarbetsmarknadsmedel, stimulerartjänstesektorn för äldre. Ett system medhemservicecheckar för pensionärer börinföras. Den utredning som har attanalysera vilken roll privatpersonersköp av tjänster har för samhällsekonominoch ge förslag om regeländringar bör,enligt min mening även se över deäldres behov av ett förmånssystem förhemservice.Handikappolitiken måste utformas sågenerellt som möjligt utan onödigbehovsprövning och detaljstyrning.Förslag i denna riktning finns iHandikapputredningens slutbetänkande.Jag anser att det nu behövs en plan förgenomförandet av lagförslagen och övrigaförslag i utredningens slutbetänkande.Slutligen måste arbetslivet på ett heltannat sätt än görastillgängligt för personer medfunktionshinder.3. () anför:Riksdagens majoritet bestående avledamöterna för Socialdemokraterna ochCenterpartiet fastställde den 22november 1996 ekonomiska ramar för deolika utgiftsområdena i den statligabudgeten och en beräkning av statensinkomster avseende budgetåret 1997.Samtidigt godkändes den preliminärafördelningen av statens utgifter påutgiftsområden för budgetåren 1998 och1999.Folkpartiet liberalerna har i parti-och kommittémotioner förordat en annaninriktning av den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken. Tilltron tillvälfärdssystemen måste återupprättas.Det faktum att samhällsförändringarnagår allt snabbare gör paradoxalt nog attlångsiktigheten i beslut som rör deinstitutionella ramarna blir alltviktigare. Återställare ochytterkantspolitik måste bytas mot enstabiliseringspolitik. Stabilitetenskapas genom sunda statsfinanser, låginflation, fasta spelregler för såvällöntagare som företagare samt stabilasjälvfinansierade socialförsäkringar.Detta innebär en politik som bejakarföretagsamhet och marknadsekonomi iförening med långtgående ambitioner ifråga om rättvisa och välfärd.Alla människor har rätt till sjukvårdefter behov. Detta uppnås, enligt minmening, bäst om sjukvården ärsolidariskt skattefinansierad. I ettvälfärdssamhälle måste vården få tabetydande resurser i anspråk. Jag anseratt vården bör prioriteras på flerasätt. En politik för fler arbeten genomföretagande måste prioriteras. Kampenmot arbetslöshet är nödvändig för attklara välfärden. Jag anser att ingalöften om stora generellaskattesänkningar bör ges. I stället börvården prioriteras. Jag anser vidare attresurser skall överföras till sjukvårdenfrån och att ettstatlig stimulansbidrag till äldreboendeskall införas.