bet · GK01JoU2 · 1996-11-26 00:00:00 — Utgångspunkt förarbetet skall vara det nationellaintresset av att bevara den biologiskamångfalden och att bibehållaförutsättningarna för utnyttjandet avnaturresurserna i sjöar och vattendrag.Inledningsvis skall ett underlag tasfram som innehåller klara kriterierinför prioriteringen på nationell nivå.En prioritering av olika kalkningsobjektskall göras med hänsyn tillförsurningsproblem i olika delar avlandet men också till var problem medåterförsurning är mest överhängande.Planeringen av kalkningsverksamheten börutgå från avrinningsområden.Naturvårdsverket skall också övervägamöjligheten att samordna kalkningen avsjöar och vattendrag medskogskalkningen. Uppdraget skallredovisas senast den 1 september 1997.Utskottet delar regeringens bedömningatt den nationella planen tillsammansmed redovisning omalternativa förslag tillbesparingsåtgärder bör ligga till grundför ett framtida ställningstagande tillkalkningsverksamhetens omfattning ochorganisation.Utskottet instämmer till stora delar ivad som anförts i flera motioner ombehovet av kalkning. Utskottet finneremellertid med hänsyn till vad somanförts ovan och till detstatsfinansiella läget regeringensförslag om medel för kalkning välavvägt. Motionerna Jo249 yrkande 1,Jo714 yrkande 10 delvis, Jo737 yrkande10 delvis, Jo746 yrkande 1, Jo752, Jo759yrkande 32 delvis och Jo793 yrkande 5delvis avstyrks. Motionerna ryms inteinom den beslutade utgiftsramen.Med det anförda avstyrks ävenmotionerna Jo252 yrkande 1 och Jo779yrkande 18.Som framgår av propositionen kommer detatt inför finnasunderlag för fortsatta överväganden iriksdagen om kalkningens omfattning ochfinansiering m.m. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet även motion Jo408yrkande 11.I samband med att fattadebeslut om regeringens proposition1995/96:222 Vissa åtgärder för atthalvera arbetslösheten till år 2000,m.m. anvisade 1 000 miljonerkronor för ett femårigt program medinvesteringsbidrag för omställning tillhållbar utveckling (bet. 1995/96: FiU15,rskr. 1995/96:307). Det femårigaprogrammet skall syfta till att driva påden tekniska utvecklingen och att skapasysselsättning, främst genom kretsloppsanpassning av byggnader och tekniskinfrastruktur (bet. 1995/96: FiU10 s. 82f.). Insatser inom fyra områden nämnssärskilt som stödgrundande, nämligeninom va-sektorn för minskat utsläpp avkväve och fosfor från avloppsvatten,återanvändning av byggnadsmaterial,renovering med hälso- och miljöanpassadematerial samt inom avfallsområdet förbl.a. avskiljning av miljöfarligtavfall. Även åtgärder för en ekologiskthållbar utveckling inom vissa andraområden kan omfattas av stödprogrammet.Utskottet konstaterar att programmetbl.a. skall syfta till att skapasysselsättning främst genomkretsloppsanpassning av byggnader ochteknisk infrastruktur. Utskottet anseratt skäl saknas att utvidgaanvändningsområdet ytterligare ienlighet med motionerna Jo252, Jo704 ochJo727. Mot denna bakgrund och med hänsyntill vad utskottet i övrigt anfört omanslag till kalkning avstyrks motionernaJo252 yrkande 2, Jo704 yrkande 1 ochJo727 yrkande 31 delvis.Kalkningsutredningen har i betänkandetSOU 1996:53 Kalkning av sjöar ochvattendrag undersökt alternativafinansieringsformer för kalkningen ochfunnit att sådana möjligheter är mycketbegränsade (s. 79 f.). Medel från EU:sstrukturfonder kan enligt utredningenendast erhållas för smärre insatser medgeografisk anknytning. Stöd kan utgåfrån enligt olika -geografiskt avgränsade - program på femår. Möjlighet att erhålla stöd tillkalkning rör enligt utredningen främstmålområdena 5b och 6, dvs. i programmensom avser utveckling ochstrukturanpassning av landsbygden (5b)och glesbygden (målområde 6).Utredningen konstaterar att ramarna förEU-stöd till kalkning är blygsamma iförhållande till kalkningens ekonomiskaomfattning. Utredningen anser attfortsatt finansiering via statsbudgetenför närvarande synes vara den endamöjligheten att uppnå stabilitet och enlångsiktig uthållighet i verksamheten.Utskottet har inhämtat att regeringenden till har överlämnat förslag tillprogram med stöd för skogliga åtgärderinom jordbruket i . Som enbidragsberättigad åtgärd föreslås försydvästra gödsling medvitaliseringsmedel på sådana skogsmarkerdär depositionen av försurande ämnenunder överskridit vad markentål och försurningen därmed gått sålångt att obalans mellan olikanäringsämnen har uppstått eller kanbefaras och kalkning bedöms varaotillräcklig. Målet har angivits tillatt under åren 1997-2000vitaliseringsgödsla total kostnad av 60 miljoner kronor.Utskottet konstaterar att deninnevarande femårsperioden för EG:sstrukturfonder löper ut och attvillkoren för användningen av medlenkommer att omförhandlas innan dess.Utskottet delar i väsentliga delar denuppfattning som framförs i motionernaatt eftersom den största delen av deförsurande luftföroreningarna kommerfrån våra grannländer är det rimligt attkalkning i så stor utsträckning sommöjligt finansieras med medel från EU.Utskottet förutsätter mot denna bakgrundatt kalkningen förs fram som ettangeläget ändamål för medfinansiering avEU vid omförhandlingen av villkoren förstrukturfonderna. Med det anfördaföreslår utskottet att motionerna Jo704yrkande 2, Jo734 yrkande 6 och Jo740yrkande 2 lämnas utan någon riksdagensvidare åtgärd.Utskottet har tidigare redovisat attNaturvårdsverket fått i uppdragatt utarbeta en nationell plan förkalkningsverksamheten. Utskottetförutsätter att synpunkter av det slagsom förs fram i motion Jo746 yrkande 2kommer att noga beaktas i detta arbete.Motionen bör mot denna bakgrund lämnasutan någon vidare åtgärd.I uppdrag ingår attöverväga fördelningen avkalkningsinsatserna inom landet.Utskottet förutsätter att de områden somhar stort behov av återkommandekalkningar prioriteras. Motionerna Jo734yrkande 5 och Jo740 yrkande 1 avstyrksmed hänvisning härtill.Utskottet delar de synpunkter somframförts i motion Jo793 yrkande 3 omatt resurserna för bevarande avbiologisk mångfald ochkalkningsverksamhet bör samordnas. Somtidigare har anförts bör det långsiktigamålet med det svenskakalkningsprogrammet vara det nationellaintresset av att bevara den biologiskamångfalden och att bibehållaförutsättningarna för utnyttjandet avnaturresurserna i sjöar och vattendrag.Det anförda innebär att motion Jo793yrkande 3 i allt väsentligt ärtillgodosedd. Motionsyrkandet påkallarinte någon ytterligare åtgärd frånriksdagens sida.Enligt motion Jo793 yrkande 2 böranslagsrubriceringen ändras till Bidragför verksamhet mot försurning av mark,sjöar och vattendrag . Enligtförordningen (1982:840) om statsbidragtill kalkning av sjöar och vattendrag ärbåde kalkning och biologiskåterställning bidragsberättigade.Utskottet utgår från attanslagsrubriceringen kommer att prövaspå nytt när fullgjortsitt uppdrag och regeringen lägger framförslag om kalkningen i kommandebudgetproposition. Motionen avstyrks idenna del.Utskottet delar den syn som anläggs imotion Jo793 yrkande 4 om att det ärangeläget att utreda konsekvenserna avatt avbryta kalkning i ett område.Kalkningsutredningen påtalar (a. bet. s.98-99) att den teoretiska kunskap somfinns tillgänglig om de risker som ärknutna till avbruten kalkning ochåterförsurning är begränsad. En effektav försurningen är att metaller löses uti vattnet. Vid kalkning fälls dessametaller ut och blandas medbottensedimentet. Avbryts kalkningenriskerar de metaller i bottensedimentetsom står i förening med vatten att återlösas ut i vattnet. Det finns enligtutredningen exempel på attmetallhalterna i sådana vatten kan blibetydligt högre än i försurade, okalkadevatten. De fåtaliga studier som finnsrör enbart sjöar och bottensediment isjöar. Hur återförsurningsförloppet serut i vattendrag har enligt utredningeninte analyserats på ett vetenskapligtgodtagbart sätt. Utredningen anför attrådande teorier ändå tyder på att denåterförsurning som följer på avbrutenkalkning kan ge mycket allvarligaföljder. Återförsurningen med högametallhalter som följd kan t.o.m. orsakastörre skada i de vatten som kalkats änom inga åtgärder hade vidtagits motförsurningen.Utskottet konstaterar att i uppdragettill att upprätta ennationell plan för kalkning ingår attöverväga frågan om återförsurning.Motion Jo793 yrkande 4 bör i avvaktan påNaturvårdsverkets arbete inte påkallanågon ytterligare åtgärd.Utskottet är inte berett att i dettasammanhang ta ställning tillmedelsbehovet för budgetåren 1998 och1999. Motion Jo737 yrkande 11 delvisavstyrks.A 4 Investeringar inom miljöområdetPropositionenFrån anslaget betalas förvärv av markfrämst i syfte att bevara den biologiskamångfalden genom att skydda särskiltvärdefulla naturområden. Denaturvårdsobjekt i statens ägo somförvärvas med medel från anslagetredovisas på naturvårdsfonden, vilkenförvaltas av Naturvårdsverket.Sverige har genom Naturvårdsverketmöjlighet att ansöka om bidrag från EU:sfond LIFE för naturvårdsåtgärder.Besluten om bidrag fattas avkommissionen med stöd av den s.k.Habitatkommittén. Under budgetåret1995/96 beräknas kommissionen fattabeslut om att bevilja Naturvårdsverket50 från LIFE-fonden förmarkinköp och vård av Natura 2000-områden. uppskattas LIFE-bidragen till uppgåtill . Regeringenberäknar därför medel för dessa bidragunder detta anslag. Motsvarande beloppberäknas under inkomsttiteln 6911 Övrigabidrag från EG. Av anslaget bör 3miljoner kronor som en engångsinsats fådisponeras för inventeringar m.m. avområden som skall ingå i EU:s nät avskyddade områden, Natura 2000. Vidareförs förvaltningskostnader över tillramanslag A 1 Statens naturvårdsverk.Regeringen bör som tidigare bemyndigasatt under löpande budgetperiod iklädastaten ekonomiska förpliktelser förutgifter som skall betalas undernästkommande budgetperiod. Bemyndigandetbör uppgå till förutgifter som skall betalas år 1998.För år 1997 beräknar regeringen ettramanslag till 217 992 000 kronor.MotionernaI motion Jo759 (fp) yrkas att anslagethöjs med utöverregeringens förslag (yrkande 32 delvis).Med rådande system därintrångsersättning måste betalas tillmarkägarna även vid skydd av mindrebiotoper krävs ökade budgetanslag tillmarkinlösen och intrångsersättningar.Effekten av de otillräckliga anslagenblir enligt motionärerna att värdefullabiotoper förstörs.I motion Jo793 (v) yrkas att anslagethöjs utöverregeringens förslag (yrkande 5 delvis).Enligt motionärerna finns endast småspillror kvar av naturmark i Sverige.Det finns ett stort ackumulerat behov avatt snabbt skydda de sista skyddsvärdaområdena genom olika former avreservatsbildning.I motion Jo737 (mp) yrkas att anslagethöjs med utöverregeringens förslag till totalt917 (yrkande 10 delvis). Ävenför budgetåren 1998 och 1999 yrkasmotsvarande höjning på 700 miljonerkronor utöver regeringens preliminäraberäkning (yrkande 11 delvis). Detavsatta beloppet föreslås användas föratt skydda urskogar, naturskogar ochnyckelbiotoper samt för att skyddanaturområden till fullföljande avintentionerna med Natura 2000.I motion Jo714 (kd) yrkas att anslagethöjs med utöverregeringens förslag (yrkande 10 delvis).I dag är endast en procent produktivskogsmark nedanför skogsodlingsgränsenavsatt som reservat. Andelen måsteenligt motionärerna öka tillminst . Vidare yrkas attbemyndigandet att ikläda sigekonomiska förpliktelser för utgiftersom skall betalas under nästkommandebudgetperiod bör uppgå till högst70 för (yrkande 9).I motion Jo727 (c) föreslås att 30miljoner kronor inom ramen förprogrammet för ekologisk omställninganvänds för att förstärka insatserna förmarkförvärv (yrkande 31 delvis).Investeringsanslaget för markförvärv ärenligt motionärerna ett avnaturvårdspolitikens viktigare medel föratt behålla den biologiska mångfalden.Stort behov föreligger av såvälmarkförvärv som annanintrångsersättning av bevarandeskäl.Utskottets övervägandenUtskottet instämmer i regeringensbedömning att investeringsanslaget tillmarkförvärv är ett avnaturvårdspolitikens viktigasteinstrument för att bevara den biologiskamångfalden. Denna syn framförs också iflera av motionerna under detta avsnitt.Stort behov föreligger av medel försåväl markförvärv som för annanintrångsersättning av bevarandeskäl.Utskottet anser i likhet med regeringenatt det trots det statsfinansiella lägetär angeläget att behålla en högambitionsnivå på detta område. Utskottettillstyrker mot denna bakgrundregeringens förslag om fördelning påanslaget A4 Investeringar inommiljöområdet. Motionerna Jo714 yrkande10 delvis, Jo737 yrkande 10 delvis,Jo759 yrkande 32 delvis och Jo793yrkande 5 delvis avstyrks. Motionernaryms inte inom den beslutadeutgiftsramen.Utskottet finner inte anledning attredan nu ta ställning till enskildaanslag för budgetåren 1998 och 1999.Motion Jo737 yrkande 11 delvis avstyrks.Utskottet anser att regeringen liksomtidigare år bör bemyndigas att underlöpande budgetperiod ikläda statenekonomiska förpliktelser som skallbetalas under nästkommande budgetperiodintill ett belopp om 60 miljoner kronor.Förslaget är enligt utskottets meningväl avvägt. Med det anförda avstyrksmotion Jo714 yrkande 9.Det belopp om förett femårigt program medinvesteringsbidrag för omställning tillhållbar utveckling som anvisades avriksdagen i samband med behandlingen avregeringens proposition 1995/96:222syftar till att skapa sysselsättningfrämst genom kretsloppsanpassning avbyggnader och teknisk infrastruktur. anfört i det föregående finnsdet inte tillräckliga motiv för attutvidga användningsområdet för dettaanslag. Motion Jo727 yrkande 31 delvisavstyrks.A 5 Miljö- och kretsloppsforskningPropositionenNaturvårdsverkets primära uppgift vadgäller miljöforskningen är att delsupptäcka och förebygga nya miljöhot,dels ta fram vetenskapligt underlag somgrund för miljöarbetet inom olikasektorer samt för internationelltkonventionsarbete. Detta skall utgöraunderlag för förslag tillmiljövårdsåtgärder, propositioner ochandra miljöpolitiska åtgärder.Naturvårdsverket skall också samordnamiljöforskningen i och värna omen grundläggande nationell forskningbl.a. för att belysa inhemskafrågeställningar.Det övergripande målet för verksamheteninom avfallsforskningen är att ta framny kunskap för en kretsloppsanpassad,uthållig samhällsutveckling inomvarusektorn och samhälletsmaterialflöden, dvs. att stödjatvärvetenskaplig forskning för eneffektivare hushållning mednaturresurserna och minska mängdenavfall och dess farlighet.Naturvårdsverkets avfallsforskningsnämndbeslutar om fördelning av medel förforskning för en kretsloppsanpassadsamhällsutveckling.Den statligt finansierademiljöforskningen (13 finansiärer) uppgårtotalt sett till ca 400 miljoner kronor.De närmaste åren beräknas den totalafinansieringen för miljöforskning attöka till mellan 500 och 600 miljonerkronor främst via Stiftelsen förmiljöstrategisk forskning (MISTRA) ochEU. Det statliga anslaget minskades med25 under budgetåret1995/96 jämfört med /95mot bakgrund av bildandet av MISTRA samtmed hänsyn till behovet av att minska deoffentliga utgifterna.Medel till den miljöforskning och denkretsloppsanpassade forskning somfinansieras via börfr.o.m. anvisas underett ramanslag benämnt Miljö- ochkretsloppsforskning. Regeringen beräknaranslaget för till 135 492 000kronor varav för denverksamhet som finansieras viaAvfallsforskningsnämnden.I avvaktan på det uppdragNaturvårdsverket fått att redovisaalternativa förslag till besparingarinom sitt ansvarsområde beräknarregeringen preliminärt inga anslag tillden forskningsverksamhet somadministreras via förår 1998 och 1999. Regeringens ambitionär att huvuddelen av de besparingar somgörs inom forskningsområdet skallkompenseras med medel från MISTRA.MotionernaI motion Jo759 (fp) yrkas attforskningsanslaget höjs med 60 miljonerkronor utöver regeringens förslag(yrkande 32 delvis). I motionen anförsatt miljöforskningen redan drabbats avnedskärningar. MISTRA:sforskningsprojekt är till skillnad frånövrig miljöforskning i regel inriktadepå åtgärder och lösningar. Det finnsockså miljöfrågor som är svenska, t.ex.älgsjukan, laxsjukdomen M 74 ochförsurning och kalkning av skog ochsjöar.I motion Jo793 (v) yrkas attforskningsanslaget utökas med 4 miljonerkronor utöver regeringens förslag(yrkande 5 delvis). Framtidsforskning ommiljöutrymme saknas, dvs. hur mycket varoch en kan konsumera för att vitillsammans skall kunna leva i ettekologiskt hållbart samhälle.I motion Jo714 (kd) yrkas att anslagethöjs med utöverregeringens förslag (yrkande 10 delvis).Motionärerna anser att det är av storvikt att grundläggande miljöforskningsäkerställs. Vi saknar kunskap inomstora områden som är väsentliga för attställa om samhället i en ekologiskthållbar riktning. Vidare yrkastillkännagivande av att fokus ikretsloppsdiskussionen bör ändras(yrkande 8). Alltför mycket av debattenoch problemlösningar handlar om vad somhänder i slutänden av en produkts liv,t.ex. Vi böri stället fokusera på hur produktionen isin helhet skall miljöanpassas och hurvi kan hushålla med resurserna.I motion Ub7 (v) yrkas tillkännagivandeom behovet av ökad samordning avmiljöforskningen (yrkande 9).Motionärerna anför att utöverForskningsrådsnämnden ochAvfallsforskningsnämnden kommerstyrelsen för MISTRA att utses avstaten. Det är enligt motionärerna intemöjligt att direkt sammanföraForskningsrådsnämnden,och isamma styrelse eftersom MISTRA är enfristående stiftelse. Dessa tre organbör dock sammanföras i ensamverkansgrupp för att tydligt markeravikten av en samordning. Härutöver börenligt motionärerna möjligheten ochfördelarna med att slå ihopForskningsrådsnämnden ochAvfallsforskningsrådet att övervägas.I motion Ub514 (mp) förordas attregeringen i förslaget till omfördelningav medel för sektorsforskning specielltuppmärksammar behovet av stöd till ökadforskning inom miljöskydd, miljöbetingathälsoskydd, miljövänlig produktion samtmiljövänligare varuhantering (yrkande37).I motion Jo606 (v) föreslås att ettcentrum för avancerad miljöforskning böretableras i . ochSveriges harnyligen inrättat Miljöhögskolan i ochLantbruksuniversitetet som bas. Enforskarskola, , skulletillgodose behovet avfakultetsövergripandekompetensutveckling inommiljövetenskapen. Även i motion Jo607(fp) föreslås att ett centrum förmiljöforskning inrättas i Umeå.I motionerna Ub514 yrkande 38 ochJo608 (båda mp) föreslås att ettmiljötekniskt centrum med inriktning påforskning och utveckling avmiljöanpassad teknik och teknik inommiljöskyddsområdet och naturvårdsområdetinrättas och förläggs till Stockholm.I motion Jo605 (m) anförs att det ärrimligt att staten tar sig an att satsapå ett forskningsprojekt avseenderecirkulerande vattensystem för attförbättra förutsättningarna för nyainvesteringar och volymökningar. En avlandets största ålodlingar drivs enligtmotionärerna i ett recirkulerandevattensystem på ett miljövänligt sättdär avfallet utnyttjas som gödselmedel ijordbruket.I motion Kr238 (kd, s, c, fp) yrkas att5 anvisas urforskningsanslaget till Kolmårdensdjurpark för forskning och utbildningsom syftar till att rädda och bevarautrotningshotade svenska och utländskadjurarter (yrkande 2). Stiftelsen - Ark i Bohuslänhar tidigare fått stöd för att stärkaförutsättningarna för att rädda ochbevara utrotningshotade svenska ochutländska djurarter och samma synsättbör kunna läggas på djurparksom har en mer omfattande verksamhet.Utskottets övervägandenUtskottet instämmer i vad regeringenanfört i sin forskningspolitiskaproposition Forskning och samhälle(prop. 1996/97:5 s. 300) att denmiljöforskning som finansieras viaNaturvårdsverket har som främsta syfteatt ta fram vetenskapligt underlag somkan ligga till grund för miljöpolitikenoch miljöarbetet inom olika sektorer, såatt miljöhoten kan upptäckas, mätas ochförebyggas. Forskningsresultaten skallockså ge underlag för arbetet inom deolika internationella konventionerna.Regeringen redovisar i denforskningspolitiska propositionenöverväganden om inriktningen av miljö-och kretsloppsforskningen under denkommande perioden. Regeringen anför idenna proposition (s. 301) att de totalamedlen till miljöforskning på senare århar ökat främst genom tillkomsten avMISTRA och EU. har detstatsfinansiella läget varit sådant attstaten tvingats göra besparingar påanslaget till miljöforskning (prop.1994/95:100). Regeringen påpekar attdetta i dagens situation innebär enförskjutning mot forskning kringåtgärder och lösningar och också enbegränsning av samhällets inflytandeöver de medel som används förmiljöforskning.Som regeringen har anfört finansierarNaturvårdsverket via sin forskningsnämndi huvudsak forskning om miljöproblem ochdess effekter. Denna forskning bedrivstill vid universitet och högskolor.Beträffande yrkandet i motion Kr238yrkande 2 om medel till Kolmårdensdjurpark har utskottet inhämtat attbland Världsnaturfondensnaturvårdsprojekt för ingår tvåprojekt vid . Iproposition 1996/97:5 anförs (s. 306)att en ökad inriktning mottvärdisciplinära insatser behövs inomforskning kring biologisk mångfald isyfte att öka våra kunskaper om hur debiologiska systemen fungerar och debiologiska resurserna skall kunnanyttjas hållbart. Det bör i första handankomma på att bedömaangelägenheten av sådana konkretaprojekt som avses i motion Kr238 yrkande2.Utskottet finner regeringens förslagtill forskningsanslag för budgetåret1997 väl avvägt och tillstyrkerförslaget. Motionerna Jo714 yrkande 10delvis, Jo759 yrkande 32 delvis, Jo793yrkande 5 delvis och Kr238 yrkande 2avstyrks.Utskottet delar de synpunkter somframförs i motion Ub7 yrkande 9 omvikten av samordning inommiljöforskningen. Detta synsätt framförsäven i proposition 1996/97:5 (s. 303)där regeringen anför attNaturvårdsverket även i fortsättningenbör verka för ett ökat samarbete mellanmiljöforskare och övriga aktörer inommiljöområdet och också för en ökadspridning av forskningsresultat. Tillstöd för detta bör lokala och regionalamyndigheter samt andra aktörer inommiljöområdet bidra genom att formulerasina problem och identifieraforskningsbehoven. I propositionenanförs vidare att ocksåi fortsättningen bör följa uppmiljöforskningen i alla miljörelateradesärprogram och övriga aktiviteter.Utskottet instämmer även i desynpunkter som framförts i motionen omvikten av samordning mellan de treorganen ,samt MISTRA.Den 1 juli 1995 sammanfördesAvfallsforskningsrådet medNaturvårdsverket och en nyAvfallsforskningsnämnd inrättades vidverket (SFS 1995:824). Nämndenfinansierar i första hand tillämpadforskning och utvecklingsprojekt för enkretsloppsanpassning av samhället, medett tvärvetenskapligt helhetsperspektivsom utgångspunkt. Regeringen föreslår iden nu aktuella budgetpropositionen attde båda anslagen A 5 Miljöforskning ochA 7 Forskning för en kretsloppsanpassadsamhällsutveckling förs samman till ettanslag benämnt A 5 Miljö- ochkretsloppsforskning med Naturvårdsverketsom ansvarig myndighet. Sammanslagningenbör enligt utskottets mening underlättasamordningen mellan de tvåforskningsnämnderna,, på Naturvårdsverket.Utskottet anser att frågor omsamordning och samverkan mellan olikaforskningsprojekt bör ägnas storuppmärksamhet. Forskningsresultat bör istörre utsträckning än spridasför att kunna utnyttjas både avmiljöforskare och andra aktörer inommiljöområdet. Rutiner bör utarbetas föratt möjliggöra att forskningsresultatkan föras ut till en större allmänhet.Utskottet delar därför regeringensbedömning att det är en angelägenarbetsuppgift för att isamverkan med berörda myndigheter föraut forskningsresultaten till operativafunktioner i samhället (prop. 1996/97:5s. Utskottet förutsätter att dessasynpunkter beaktas i det fortsattaarbetet inom miljöforskningen. Med detanförda anser utskottet att syftet medmotion Ub7 yrkande 9 i allt väsentligtär tillgodosett. Motionen bör intepåkalla någon ytterligare riksdagensåtgärd.Utskottet delar i stort de synpunktersom framförts i motion Ub514 yrkande 37om behovet av stöd till ökad forskninginom miljöskydd, miljöbetingathälsoskydd, miljövänlig produktion samtmiljövänligare varuhantering.