bet · GK01UbU2 · 1996-11-28 00:00:00 — Vidare belastas anslaget avutgifter för studiesocialt stöd vidvissa kurser i teckenspråk samt bidragför kostnader för resor och boende fördöva eller hörselskadade elever samtelever vid Rh-anpassad utbildning enligtförordningen (1995:667) om bidrag tillvissa funktionshindrade elever.Regeringen har beräknat det sammanlagdamedelsbehovet under anslaget till149 746 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringensförslag till anslagsbelopp.A 5 Bidrag till vissa studiesocialaändamålFrån anslaget betalas utgifter för stödtill produktion av studielitteratur förhögskolestuderande som är synskadade,rörelsehindrade eller dyslektiker.Anslaget disponeras av Talboks- ochpunktskriftsbiblioteket (TPB) som isamverkan med andra bibliotek skallförse synskadade och andraläshandikappade med litteratur.Regeringen informerar om att anslagetunder har överskridits tillföljd av att antalet utbildningsplatserökat i högskolan och att flerläshandikappade studerande har utnyttjatplatserna. För att bättre kunna bedömabehovet av resurser för kommande årmåste resultatstyrningen förbättras,anser regeringen. Målen för verksamhetenkommer därför att anges tydligare iregleringsbrevet så att verksamheten ochanslagsutvecklingen noga kan följas.Regeringen anser att TPB bör få ettbemyndigande att beställa sådanproduktion av somförfaller till betalning till ett belopp av 6miljoner kronor.Regeringen har beräknat anslaget till22 för år 1997.I motion 1996/97:Ub502 (s) påpekas attantalet högskoleplatser ökar och attdetta naturligtvis även medför att flersynskadade kommer att bli antagna tillhögskoleutbildning. Det finns en riskatt läshandikappade studerande inte fårtillgång till anpassad litteratur pågrund av att TPB saknar tillräckligaresurser. Motionären anser attverksamheten med att försefunktionshindrade högskolestudenter medanpassad studielitteratur bör garanterasi lag.Utskottet hänvisar till vad regeringeni propositionen anfört om bl.a.förutsättningar för att kunna bedömabehovet av resurser under anslaget.Utskottet utgår från att regeringen nogaföljer utvecklingen och anser det intepåkallat med ett särskilt uttalande frånriksdagen i frågan. Utskottet avstyrkerdärmed motionen.Utskottet tillstyrker regeringensförslag till anslagsbelopp.A 6 Särskilt vuxenstudiestöd tillstuderande vid vissa lärarutbildningarDe utgifter som belastar anslaget ärkostnader för vuxenstudiebidrag tillstuderande vid utbildning som leder tillspecialpedagogexamen samt vidpåbyggnadsutbildning till sådan examen.Studerande som antas till utbildning hari princip rätt till stödet.Av regeringens redovisning framgår atten jämförelse mellan budget och /95 visar ettanslagsöverskridande om knappt 17miljoner kronor. Prognosen föranslagsbelastningen under innevarandebudgetår visar att den aktuellapåbyggnadsutbildningen i störreutsträckning än tidigare anordnas genomkortare kurser och på deltid, varförmedelsramen inte beräknas överskridasunder innevarande år.Regeringen konstaterar att det alljämtråder brist på speciallärare. Regeringenberäknar därför att ett oförändrat antalstuderande dvs. ca 1 400 kommer attbeviljas vuxenstudiebidrag år 1997.Medelsbehovet under anslaget harberäknats till 57 409 000 kr.I motion 1996/97:Ub708 (v) yrkande 4(delvis) framhålls attspecialpedagogutbildning i allt störreutsträckning numera anordnas genomkortare kurser och genom deltidsstudier.Motionärerna anser därför att dettaanslag kan utgå.Utskottet vill med anledning avyrkandet anföra följande.Utskottet erinrar om att särskiltvuxenstudiestöd endast beviljas förheltids- och deltidsstudier om minsthalvtid (7 kap. 5 § studiestödslagen).Utskottet konstaterar att regeringen vidsin beräkning av anslaget har tagithänsyn till att påbyggnadsutbildning istörre utsträckning än tidigare anordnasgenom kortare kurser och på deltid.Utskottet konstaterar även i likhet medregeringen att det alljämt råder bristpå speciallärare. Det är därför enligtutskottets bedömning angeläget attsystemet med särskilt vuxenstudiestödfinns kvar för studerande vidspecialpedagogutbildning.Utskottet tillstyrker regeringensförslag till anslagsberäkning ochavstyrker därmed motion 1996/97:Ub708yrkande 4 i denna del.A 7 Särskilt vuxenstudiestöd tillstuderande vid vissa naturvetenskapligaoch tekniska utbildningarDe utgifter som belastar anslaget ärkostnader för vuxenstudiestöd enligtförordningen (1995:819) om vissanaturvetenskapliga och tekniskahögskoleutbildningar med särskiltvuxenstudiestöd m.m. Studerande som ärbehöriga att antas kan beviljas stöd.För att stimulera intresset förnaturvetenskap och teknik beslötriksdagen (prop. 1994/95:139, bet.UbU15, rskr. 353) atten särskild utbildningssatsning skullegöras inom högskolan om totalt 9 000platser. De studerande som antas tilldessa platser erbjuds studiestöd enligtreglerna för särskilt vuxenstudiestöd(svux), som normalt är en förmånligarestödform än vanliga studiemedel (bet.1994/95:SfU15, rskr. Insatsen ärtillfällig och antagningen tillutbildningsplatserna avser endast tretillfällen med början . Vidförsta antagningstillfället antogs ca1 900 personer. Preliminära uppgifterför visar att drygt 2 800studenter har antagits. Enligtregeringens bedömning kommer resterandeplatser att kunna fyllas vid nästaantagningstillfälle dvs. hösten 1997.Regeringen har beräknat utgifternaunder anslaget till förår 1997.I motion 1996/97:Ub708 (v) yrkande 3hänvisas till vad regeringen ipropositionen anfört om att den noggrantföljer utbildningssatsningen och att deninhämtat erfarenheter frånantagningsmyndigheterna och CSN.Motionärerna anser att det finns ettallmänt intresse att ta del av dessakunskaper och att regeringen snarastöppet bör redovisa materialet pålämpligt sätt.Utskottet utgår från att regeringenredovisar erfarenheterna av densärskilda utbildningssatsningen avseendeN/T-utbildningar. Utskottet anser dettavara rimligt och delar såledesmotionärernas uppfattning. Utskottetanser emellertid inte att något särskiltuttalande från i frågan ärpåkallat. bör därför avslåmotionen.Enligt motion 1996/97:Ub703 (s) börriksdagen hos regeringen begära förslagsom öppnar möjligheterna till dispensfrån 48-årsgränsen för erhållande av N/T-svux. Motionärerna anser att rigidaåldersgränser, som helt utestänger äldrearbetslösa från angelägna studier,rimmar illa med det uttalade målet om livslång utbildning . En möjlighet tilldispens bör öppnas i de fall CSN eftersamråd med den enskilde ocharbetsmarknadsmyndigheterna finner attdet föreligger särskilda skäl (yrkande1). CSN bör också ges möjlighet att, omdet finns särskilda skäl, ge dispensfrån kravet på minst fem årsyrkesverksamhet i för erhållandeav stödet (yrkande 2).Utskottet har förståelse för vad somframförts i motionen om dispens frångällande regler för erhållande av N/T-svux. Utskottet överblickar emellertidinte de praktiska möjligheterna attinför den sista antagningsomgången närdet gäller denna särskildautbildningssatsning uttryckligen förordaändringar i reglerna. Det bör ankomma påregeringen att göra den bedömningen.Utskottet avstyrker bifall till motion1996/97:Ub703.I motionerna 1996/97:Ub705 (fp) yrkande7 (delvis) och 1996/97:Ub706 (kd)yrkande 8 föreslås avslag på regeringensförslag om medel under detta anslag.Motionärerna framhåller att sammastudiefinansiella villkor måste gällaför alla som studerar vid högskolan. Detär djupt orättvist att ha ettdifferentierat studiestödssystem inomN/T-området, med utgångspunkt från ålderoch arbetslivserfarenhet, inte minst vidjämförelse med dem som läser eller harläst naturvetenskap och teknik medvanliga studiemedel. Även i motion1996/97:Ub707 (m) yrkande 3 föreslås enminskning av bl.a. detta anslag iförhållande till regeringens förslag.Motionärerna har föreslagit ensammanlagd besparing på anslaget A 2Studiemedel m.m. och detta anslag på 618miljoner kronor.Utskottet vill med anledning avmotionerna anföra följande.I samband med att särskilt studiestödtill studerande vid vissanaturvetenskapliga och tekniskautbildningar infördes anfördeutskottet i sitt yttrande(1994/95:UbU6y) tillsocialförsäkringsutskottet bl.a. attförslaget om en satsning på N/T-utbildning utgjorde ett välkommet bidragtill de ansträngningar som görs för attöka kompetensen på detta område. Deregler som regeringen avsåg att utformaför studiestödet var väl anpassade tillde grupper som borde komma i fråga fördenna utbildning. Utskottet har ingenannan uppfattning nu och avstyrkeryrkandena om besparingar på anslaget.Riksdagen bör godkänna regeringensförslag om medel under anslaget.Utskottet behandlar slutligen yrkande 47i motion 1996/97:Ub514 vari Miljöpartietredovisar sitt ställningstagandebeträffande samtliga anslag under dettautgiftsområde avseende budgetåret 1997.Miljöpartiet föreslår inga förändringari förhållande till regeringens förslag.Yrkandet är tillgodosett medregeringens förslag, varför det böravslås.ÖvrigtI motion 1996/97:Ub514 yrkande 48redovisas uppfattning omanslagen avseende budgetåren 1998 och1999. Inte heller i fråga om dessa årföreslås några förändringar iförhållande till de av regeringenberäknade sammanlagda beloppen förutgiftsområdet avseende åren 1998 och1999.Utskottet anser att regeringensberedning av budgetförslag för åren 1998och 1999 bör avvaktas, varför yrkandetavstyrks.3. Sammanfattande förslag till inom utgiftsområde 15StudiestödMed hänvisning till vad utskottet haranfört i det föregående föreslårutskottet att med bifall tillregeringens förslag anvisar anslagenunder utgiftsområde 15 Studiestöd enligtuppställningen i bilaga 1, spaltenUtskottets förslag. I bilaga 2 redovisasregeringens och oppositionspartiernasförslag till anslag.4. Förslag om förändrat studiestöd m.m.Studiestödsutredningen har i juni 1996till regeringen överlämnat betänkandetSammanhållet studiestöd (SOU 1996:90).Betänkandet remissbehandlas under hösten1996. Regeringen redovisar ibudgetpropositionen att den avser attåterkomma till under år 1997med ett ställningstagande tillutredningens förslag.I flera motioner aktualiseras frågormed anknytning till utformningen av ettnytt studiestödssystem.I motion 1996/97:Ub701 (m) redovisarmoderaterna sina synpunkter på ettframtida studiestödssystem. Deframhåller att ett studiestödssystemskall kunna fungera i livets olikaskeden och för människor i olikasituationer. Ett studiestödssystem måstevara långsiktigt och präglas avtydlighet, flexibilitet och respekt förenskilda människors behov och önskemål.Yngre studenter behöver ett välfungerande, överblickbart system förstudielån som uppmuntrar till lågskuldsättning och snabb avbetalning.Vuxna med försörjningsansvar som äretablerade i yrkeslivet kommer attbehöva ett helt nyttfinansieringssystem. Motionärernaföreslår en modell med personligakompetenskonton. För personer som saknargrundläggande utbildning och behöverkompetenshöjningar i för arbetslivetviktiga kärnämnen kan finansieringendelvis lösas inom ramen förkompetenskonton, delvis krävs enberedskap att studera parallellt medordinarie arbete. Social snedrekryteringkan till viss del lösas genomförändringar i studiestödssystemet, sommåste utformas så att det blir tydligtatt utbildning och rimliga lån inte ärnågot att rädas för. Ett mer renodlatannuitetsbaserat återbetalningssystemförordas. Motionärerna begär förslagtill ett nytt studiestödssystem ienlighet med det i motionen redovisade.Även i motionerna 1996/97:Ub705 (fp)yrkandena 1-5 och 1996/97: Ub478 (fp)yrkande 3 behandlas frågor medanknytning till ett nytt studie-stödssystem. I den sist nämnda motionenbegärs förslag som stärker de ekonomiskavillkoren för föräldrar som villstudera. Barntillägget i svux och svuxavar ofta avgörande för att arbetslösaoch/eller ensamstående kvinnor skullekunna studera. Motionärerna utgår frånatt regeringens kommande förslag tillnytt studiestödssystem får en acceptabeloch socialt värdig utformning. I denförst nämnda motionen framförs förslagom ett system med studiemedel iproportion till antal avklarade poäng(yrkande 5). Motionärerna anser att detär viktigt att varje student själv gesmöjlighet att ange önskat lånebelopp upptill maximinivån. En grundliginformation om återbetalningsvillkorenmåste ges till varje student (yrkande4). En huvuduppgift förstudiemedelsreformerna harvarit att komma till rätta med densociala snedrekryteringen till högreutbildning. Motionärerna anser attmycket talar för att reformer för attkomma till rätta med den socialasnedrekryteringen i första hand börinriktas på grund- och gymnasieskolan.Den sociala snedrekryteringen grundläggstidigt (yrkande 1). Motionärerna pekarockså på att en grundläggande orsak tillden låga andel av befolkningen som gårvidare till en eftergymnasial utbildningär att högre studier inte lönar sigtillräckligt. Det är inte alla som villskuldsätta sig utan att veta att deninvestering som görs med lånade pengaräven ger en hygglig ekonomisk utdelning(yrkande 2). Motionärerna anser vidareatt det bör öppnas en möjlighet för flerän CSN, t.ex. banker ochförsäkringsbolag, att hanterautbetalning av studiemedel (yrkande 3).Enligt motion 1996/97:Ub706 (kd) börett av de viktigaste målen för enstudiestödsreform vara att minskaskuldsättningen och öka bidragets andelav totalbeloppet (yrkande 1).Motionärerna anser vidare attinkomstprövningen borde avskaffas heltför att ge studenterna möjlighet attpåverka sin ekonomi genom sidoinkomster(yrkande 2). Återbetalningen avstudielån bör ske efter förmåga, t.ex.genom att höginkomsttagare betalar enhögre andel av sin årsinkomst änlåginkomsttagare (yrkande 4). Principenatt alla som studerar på en viss nivåinom utbildningsväsendet bör ha rätttill ett likvärdigt studiestöd framhållsi yrkande 5. Vidare anser motionärernaatt de som kompletterar sin utbildningpå grundskole- eller gymnasienivå bör fåett särskilt förmånligt studiestöd(yrkande 6). Motionärerna tar också uppfrågor om studenternas sociala trygghet.Studenter måste ha rätt till i principsamma grundtrygghet somförvärvsarbetande. Det finns också andrafrågor som är viktiga under studietidenoch som, framhålls det i motionen,förtjänar en översyn, t.ex. frågan omförsäkring för arbetsskada (yrkande 11).Enligt motion 1996/97:Ub708 (v) yrkande1 bör de olika studiestödsformernasamordnas i ett enda samlat enhetligtstudiestöd. Motionärerna pekar på attstudiestödets utformning har storbetydelse för att motverka den socialasnedrekryteringen till högre utbildningoch för kvinnors möjlighet till studier.Enligt motion 1996/97:Ub702 (m) bördagens system för studielån avskaffas.En modell där bankerna tillåts ochuppmuntras att ta över utlåning avstudiemedel bör utredas. Banklånen börliksom andra banklån vara avdragsgilla.Med ett sådant system skulle det skapasincitament för studenterna att begränsaskuldens storlek, anser motionären.I motion 1996/97:Ub513 (s) begärs enöversyn av de ekonomiska villkoren föratt möjliggöra för barn ur arbetarklassen att studera. De nyareglerna för studielån ökaravbetalningstrycket. Enligt motionärernakan utbildningssatsningen med 30 000 nyahögskoleplatser, tvärt emot sitt syfte,komma att vidga kunskapsklyftan om deninte kompletteras med en ekonomisk plan.Enligt motion 1996/97:So426 (c) yrkande6 måste det nya studiestödssy-stemet tahänsyn till de speciella problem ochförutsättningar somfunktionshandikappade har. De bör påsamma sätt som övriga studenter kunnabedriva studier inom ramen för ettsammanhållet studiestödssystem.Enligt utskottets uppfattning börriksdagen inte föregripa den beredningav studiestödsfrågorna som pågår inomregeringskansliet. Utskottet ansersåledes att bör avslåmotionerna 1996/97:Ub478 yrkande 3,1996/97:Ub513, 1996/97:Ub701,1996/97:Ub702, 1996/97:Ub705 yrkandena1-5, 1996/97:Ub706 yrkandena 1, 2, 4, 5,6 och 11, 1996/97:Ub708 yrkande 1 och1996/97:So426 yrkande 6.Frågan om tidpunkt för genomförande avett nytt studiestödssystem tas upp imotion 1996/97:Ub708 (v) yrkande 2.Motionärerna pekar på att det särskildautbildningsbidraget, som är av temporärkaraktär och som införs ,föreslås lämnas under längst ettstudieår. Tidsbegränsningen omöjliggörför många kortutbildade och studieovanaatt uppnå avsedd kompetens. Motionärernabegär att som sin mening gerregeringen till känna att ett nyttstudiestöd bör genomföras från den 1juli 1998. De avstår från atthemställa om en utökning av tiden försärskilt utbildningsbidrag.Utskottet anser inte heller attriksdagen bör föregripaberedningsarbetet av studiestödsfrågornamed ett uttalande om tidpunkt förgenomförande av ett nyttstudiestödssystem. Utskottet anser attmotion 1996/97:Ub708 yrkande 2 böravslås av riksdagen.I motion 1996/97:Ub704 (mp) begärs atten utredning om studiehjälp tillsättssnarast. har nulämnat sitt betänkande. I regeringensuppdrag till utredningen saknas ettviktigt område, studiehjälpen. Det finnsmånga frågor kring studiehjälpen sombehöver ses över t.ex. konstruktion avbidraget, bidragsbelopp ochåldersgränser.Utskottet vill med anledning avmotionen anföra följande.Studiehjälp lämnas för studier igymnasieskolan eller annan gymnasialutbildning t.o.m. vårterminen det år dåden studerande fyller . Studiehjälpbestår av studiebidrag, extra tilläggoch inackorderingstillägg.Studiebidraget är lika stort som detallmänna barnbidraget, dvs. Utskottet kankonstatera att Studiestödsutredningendelvis har berört frågor i anslutningtill studiehjälpen. Bl.a. föreslås envidgad möjlighet för ungdomar som harslutfört en gymnasieutbildning att fåstudiemedel . Utskottetär inte berett att tillstyrka yrkandetom en särskild utredning omstudiehjälpen. bör avvaktaregeringens förslag om nyttstudiestödssystem även i den här frågan.Ett system med kompetens- ochutbildningskonton för ett livslångtlärande föreslås i motion 1996/97:Ub705(fp) yrkande 6. Motionärerna framhålleratt det behövs ett helt nytt system föratt människor skall kunna finansierabl.a. Det nuvarandeavdragsgilla pensionssparandet bordekunna breddas till ett pensions- ochutvecklingssparande . Även i motion1996/97:Ub504 (c) yrkande 1 begärs ettnytt system för finansiering avutbildning, kompetensutveckling ochkontinuerligt lärande. Motionärernapekar på att en modell kan vara ettsystem med ett delat ansvar mellanarbetstagare, arbetsgivare och samhälle.Utskottet har tidigare behandlatmotionsyrkanden med förslag om kompetens-och utbildningskonton (bet.1995/96:UbU8, yttr. 1995/96:UbU2y,UbU6y, UbU7y) och då avstyrkt dem.Utskottet anser att regeringensöverväganden och förslag med anledningav förslag böravvaktas. Utskottet vill också hänvisatill att frågor om vuxnas möjlighet tillkompetenshöjning utreds av kommittén Ettnationellt kunskapslyft för vuxna (dir.1995:67). Kommittén skall bl.a. taställning till vilken ansvarsfördelningsom skall gälla mellan den offentligtfinansierade utbildningen ocharbetslivet för olika typer avutbildningsinsatser. Kommitténs uppdragskall vara slutfört senast den 1 mars1997. Med hänvisning till vad utskottetanfört bör yrkandena avslås.I motion 1996/97:Ub709 (c) framhållsatt det i regel tar upp emot en månadinnan studenterna får sina förstastudiemedel. För många studenter ärdetta ett stort problem. Motionärenanser att den första utbetalningen avstudiemedel skulle kunna förskotterast.ex. direkt hos utbildningsanordnareneller att någon form av lånemöjlighet iavvaktan på studiemedel öppnas.Utskottet hänvisar till att regeringenunder anslaget till (utgiftsområde 16)föreslagit en permanentning av entillfällig resursförstärkning tillmyndigheten med hänvisning till attkraven på studiestödsadministrationenförväntas öka under de närmaste åren.Regeringen utgår från att CSNytterligare kommer att kunna förbättraservicen och tillgängligheten förallmänheten . Utskottetanser att motionen bör avslås. beträffande anslag underutgiftsområde 15att dels godkänner vadregeringen förordat om riktlinjer fördet särskilda utbildningsbidraget,dels anvisar medel i enlighet medutskottets förslag i bilaga 1, delsock avslår motionerna 1996/97: Ub502,1996/97:Ub514 yrkande 47,1996/97:Ub703, 1996/97:Ub705 yrkande7, 1996/97:Ub706 yrkandena 3, 7, 8,9, 10 och 12, 1996/97: Ub707,1996/97:Ub708 yrkande 4 samt1996/97:Kr604 yrkandena 3 och 4,2. beträffandestudiestödslagenatt antar regeringensförslag till lag om ändring i stu-diestödslagen (1973:349),3. beträffandekommunalskattelagenatt antar regeringensförslag till lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370),4. beträffande lagen om allmänförsäkringatt med anledning avpropositionen i denna del antarregeringens förslag till lag omändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring i lydelse enligt bilaga 5,5. beträffande semesterlagenatt antar regeringensförslag till lag om ändring isemesterlagen (1977:480),6. beträffande redovisning avden särskilda N/T-satsningenatt avslår motion1996/97:Ub708 yrkande 3,7. beträffande anslagen avseendebudgetåren 1998 och 1999att avslår motion1996/97:Ub514 yrkande 48,8. beträffande utformningen avett nytt studiestödssystematt avslår motionerna1996/97:Ub478 yrkande 3, 1996/97:Ub513, 1996/97:Ub701, 1996/97:Ub702,1996/97:Ub705 yrkandena 1-5,1996/97:Ub706 yrkandena 1, 2, 4, 5, 6och 11, 1996/97:Ub708 yrkande 1 och1996/97:So426 yrkande 6,res. 1 (m)res. 2 (fp) -delvisres. 3 (v) - delvisres. 4 (kd)9. beträffande tidpunkt förgenomförande av ett nyttstudiestödssy-stematt avslår motion1996/97:Ub708 yrkande 2,res. 3 (v) - delvis10. beträffande utredning omstudiehjälpatt avslår motion1996/97:Ub704,res. 5 (mp)11. beträffande kompetens- ochutbildningskontonatt avslår motionerna1996/97:Ub504 yrkande 1 och1996/97:Ub705 yrkande 6,res. 2 (fp) -delvisres. 6 (c)12. beträffande utbetalning avstudiemedelatt avslår motion1996/97:Ub709.Stockholm den 28 november 1996På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), EvaJohansson (s), (),()1, (),(), (), ()1, (),()1,(), ()1, (), ()1, UlfKristersson (m)1 och ()1.1 Har ej deltagit i beslutet undermoment 1 Utformningen av ett nyttstudiestödssystem (mom. 8), , och (alla m)anför:Vi hänvisar till vår partimotion1996/97:Ub701, där vi för fram ett antalförslag som enligt vår mening leder tillökad studiemotivation, mer dynamik iutbildningsinsatserna och högre kvaliteti studieresultaten. Vi anser att dessaförändringar bör genomföras snarast.Mot bakgrund av det anförda anser vi attutskottet under moment 8 bort hemställa:8. beträffande utformningen av ettnytt studiestödssystematt med bifall till motion1996/97:Ub701 och med avslag påmotionerna 1996/97:Ub478 yrkande 3,1996/97:Ub513, 1996/97: Ub702,1996/97:Ub705 yrkandena 1-5,1996/97:Ub706 yrkandena 1, 2, 4, 5, 6och 11, 1996/97:Ub708 yrkande 1 och1996/97:So426 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,2. Utformningen av ett nyttstudiestödssystem, m.m. (mom. 8 och 11)() anför:Folkpartiet liberalerna har i motionerna1996/97:Ub478 och 1996/97:Ub705redovisat synpunkter med anknytning tillhur studiestödssystemet bör utformas. Vihar bl.a. pekat på att barntillägget isvux och svuxa ofta var avgörande föratt arbetslösa och/eller ensamståendekvinnor skulle kunna studera, och viutgår från att regeringens kommandeförslag till nytt studiestödssy- stemfår en acceptabel och socialt värdigutformning. Jag hänvisar i övrigt tillvåra motioner.Jag anser att det behövs en ny form avfinansiering av bl.a. vidareutbildning.Ett system med kompetens- ochutbildningskonton, där människor ges enmöjlighet att på gynnsamma villkor sparaoch låna pengar för att vidareutbildasig bör införas. Jag anser att detnuvarande avdragsgilla pensionssparandetborde kunna breddas till ett pensions-och utvecklingssparande , med möjlighetatt delvis kunna ta ut pengar förepensioneringen för att möjliggöra bl.a.utbildning.