bet · GK01LU2 · 1996-11-19 00:00:00 — Regeringenanser därför att varken regeringsformenseller bestämmelserom egendomsskydd hindrar den föreslagnaändringen såvitt avser sådana senarebildade stiftelser.Utskottet delar denna bedömning ochbehandlar fortsättningsvis endastegendomsskyddets betydelse för äldrestiftelser.Bestämmelserna i 6 kap. stiftelselagentillämpas för stiftelser som bildats avstaten, en kommun, ett landsting elleren kyrklig kommun först fr.o.m. den 1januari 1997. För dessa stiftelsergäller därför den tidigare ordningen.Permutationslagen har aldrig varitdirekt tillämplig på stiftelser sombildats av offentliga rättssubjekt.Stiftelselagens bestämmelser ompermutation är inte tillämpliga på destiftelser som omfattas av regeringensproposition. Regeringen lämnar såledestillstånd för permutation efter en ickelagbunden prövning. En sådan prövningkan göras då den inte avser upplösningav en stiftelse eller ändrat ändamål förstiftelsen. ellerstiftaren kan ansöka om sådanpermutation.Regeringens redogörelse och vissatillgängliga praxisöversikter ger dockinte stöd för att förslaget inte skulleinnebära någon förändring i förhållandetill gällande ordning. Förslaget måstesåledes prövas mot bestämmelserna omegendomsskydd i regeringsformen ochEuropakonventionen. Även regeringen hargjort denna bedömning (prop. s. 46).Regeringen har framhållit som engrundläggande utgångspunkt vidbedömningen av lagförslagetsgrundlagsenlighet att förslaget inte gördet möjligt att överföra äganderättentill stiftelsernas tillgångar tillstaten eller någon annan, dvs. det blirinte fråga om att avstå egendom påsätt som anges i 2 kap. 18 § förstastycket regeringsformen. Regeringenframhåller att den tillkomnagrundlagsregeln här måste tolkas eftersin ordalydelse. Utskottet delarregeringens bedömning i denna del.Förslaget innebär inte ettegendomsberövande, särskilt som det inteomfattar möjlighet att ändra stiftelsensändamål. Beträffande regeringensmöjlighet att bestämma över ochkontrollera användningen av enstiftelses förmögenhet enligt förslagetanser utskottet, liksom regeringen, attregeringens handlingsfrihet begränsas avstiftelselagens tvingande bestämmelseroch vissa stiftelserättsligagrundsatser.Vad gäller äganderätten ger ocksåEuropakonventionen utrymme förbegränsningar av ägarens rättighetergenom kontroll av användning av egendomi enlighet med det allmänna intresset.När det gäller att bedöma om förslagetinnefattar ett egendomsberövande enligtEuropakonventionen anser regeringen atti allt väsentligt samma omständighetergör sig gällande som vid prövning av omförslaget innebär ett expropriativtförfogande enligt 2 kap. 18 §regeringsformen.Utskottet delar vidare regeringensuppfattning att frågan om ett lagförslagsom det förevarande är grundlagsenligtbör avgöras utifrån en helhetsbedömning,där även andra omständigheter än dengrundläggande utgångspunkten attstiftelsen behåller äganderätten tillsin egendom bör vägas in. Regeringenframhåller att grundlagsenligheten av enmotsvarande reglering beträffandestiftelser som enskilda bildat skullekunna få motsatt utgång. Att förslagethandlar om förhållandet mellan stiftarenoch stiftelsen är även enligt utskottetsmening en sådan omständighet som börvägas in i helhetsbedömningen.Lagrådet ansåg att övervägande skältalade för att det av regeringenremitterade förslaget inte kom ikonflikt med regeringsformensbestämmelser om egendomsskydd. Lagrådethar därefter granskat lagförslagetsådant det nu föreligger och inte funnitanledning att anmärka på hur detförhåller sig till regeringsformens ochEuropakonventionens bestämmelser utanförklarat att dess tidigare kritiskasynpunkter i stor utsträckningtillgodosetts i propositionen.Med hänvisning till det anförda anserutskottet att regeringens förslag intestår i strid med regeringsformens ellerEuropakonventionens bestämmelser omskyddet för äganderätten.Stockholm den 29 oktober 1996På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), AndersBjörck (m), Axel (), WidarAndersson (s), (m), BarbroHietala (), (), (), (), (), NikosPapadopoulos (s), (),(), (), Elisebeht ()och ().Avvikande meningBirgit (), (),(m), (),(), () och ()anser att utskottets yttrande underrubriken bedömning bort haföljande lydelse:Beträffande stiftelser som bildas avstaten efter det att en bestämmelse avdet föreslagna innehållet trätt i kraftanförs i propositionen att de tillkommerunder de förutsättningar som då angesoch får därmed redan från början en merbegränsad eller villkorad rätt attbestämma över stiftelseegendomen än vadandra stiftelser normalt har. Regeringenanser därför att varken regeringsformenseller bestämmelserom egendomsskydd hindrar den föreslagnaändringen såvitt avser sådana senarebildade stiftelser.Utskottet delar denna uppfattning ochöverlämnar åt lagutskottet att bedömalämpligheten av förslaget i denna delfrån rent stiftelserättsligautgångspunkter.Fortsättningsvis behandlas såledesendast egendomsskyddets betydelse föräldre stiftelser.Det förslag som regeringen lägger frami propositionen bygger i allt väsentligtpå det förslag som tidigare presenteratsi en promemoria och som också återfannsi regeringens lagrådsremiss. Detförslaget mötte stark kritik blandremissinstanserna. Lagrådet ansåg attövervägande skäl talade för att det inteförelåg någon konflikt gentemot 2 kap.18 § regeringsformen men att saken måstebedömas som tveksam. Redan detta kundeenligt Lagrådet åberopas som ett skälmot att förslaget genomfördes.Beträffande förslaget i propositionenhar Lagrådet anfört att det inte villmotsätta sig att det genomförs. Lagrådethar vid denna bedömning inte närmaregått in på hur det nya förslagetförhåller sig till regeringsformen ochEuropakonventionen.Även om förslaget i propositionen inteomfattar en förändring av en stiftelsesändamål, måste det enligt utskottetsuppfattning ge mycket stora möjligheterför regeringen att gå in i enskilda avstaten bildade stiftelser och styraanvändningen av deras tillgångar samtdärigenom i praktiken ändra derasändamål. Av förslag och uttalanden iforsknings- och budgetpropositionernaframgår också att det är regeringensavsikt såvitt avser deforskningsstiftelser som inrättats meds.k. löntagarfondsmedel.Den föreslagna möjligheten förregeringen att ändra föreskrifter i ettstiftelseförordnande avser bestämmelserom placering av stiftelsens förmögenhet,om dess förvaltning, om utseende ochsammansättning av styrelsen, omstyrelsens beslutförhet, om arvoden,räkenskaper, revision och rätt att föratalan om skadestånd till stiftelseneller om entledigande av styrelseledamoteller förvaltare. Enligt utskottetsuppfattning innebär detta att effekternaav förslaget i praktiken kan innebära ensådan förmögenhetsöverföring attegendomsskyddet i 2 kap. 18 §regeringsformen och i Europakonventioneninte upprätthålls. Inte heller kanenligt utskottets mening ett brott motprincipen om stiftelser som varaktigtbestående, självständiga förmögenhetersom stiftaren har avskiljt från sinegendom, i fråga om skyddet föräganderätten, ses radikalt olikaberoende på om stiftelsen eller av annan.Förslaget kan bedömas innebära att desamlade resurserna till forskningenminskas. Rimligheten av att betecknadetta som ett allmänt intresse kan medfog ifrågasättas.Utskottet anser således att regeringensförslag strider mot grundläggandeprinciper till skydd för äganderätten.Lagutskottet föreslås redan av nuangivna skäl avstyrka propositionen.Utbildningsutskottets yttrande1996/97:UbU3yStatliga stiftelserTill lagutskottetLagutskottet har den 24 september 1996berett utbildningsutskottet tillfälleatt avge yttrande över proposition1996/97:22 Statliga stiftelser jämteeventuella motioner.Med anledning av propositionen har sexmotioner väckts med yrkande om avslag påpropositionens förslag, nämligen1996/97:L1 (fp), 1996/97:L2 (fp),1996/97:L3 (mp), 1996/97:L4 (m),1996/97:L5 (kd) och 1996/97:L6 (c).Under den allmänna motionstiden harväckts en motion med samma yrkande,1996/97:L211 (fp). Yrkande 2 i motion1996/97:L5 samt yrkandena 1, 3 och 4 imotion 1996/97:L6 har av lagutskottetöverlämnats till utbildningsutskottet.BakgrundUnder den föregående mandatperiodenbemyndigade regeringen att medde tidigare löntagarfondsmedlen somkapital inrätta sammanlagt elvastiftelser. I och med bildandet av dessastiftelser skedde en utskiftning avkapital som förvaltades av de femlöntagarfondsstyrelserna. Dessastyrelser var statliga myndigheter somingick i Allmänna pensionsfondens (AP-fondens) förvaltningsorganisation.Bildandet av stiftelserna skedde i olikaomgångar.I proposition 1992/93:171 Forskning ifrontlinjen föreslog regeringen att ca10 miljarder kronor av de tidigarelöntagarfondsmedlen skulle avsättas tillforskning. Enligt regeringens förslagskulle huvuddelen av medlen tilldelas enstiftelse som skulle inrättas förstrategisk forskning mednaturvetenskaplig, teknisk och medicinskinriktning. Vidare föreslog regeringenatt en stiftelse skulle inrättas förmiljöstrategisk forskning och en förkulturvetenskaplig forskning.Utbildningsutskottets majoritetbeslutade att tillstyrka regeringensförslag att bilda en stiftelse förstrategisk forskning och en förmiljöstrategisk forskning. Däremot ansågutskottet att de medel som föreslogs fören kulturvetenskaplig stiftelse skulletillföras Stiftelsen för kulturvetenskapligforskning i form av en donation (bet.1992/93:UbU16). beslutade ienlighet med vad utskottet förordat.Regeringen beslutade den 2 december 1993att bilda två stiftelser, forskning . Vid samma tillfälle beslutaderegeringen om en donation tillStiftelsen förkulturvetenskaplig forskning.I proposition 1992/93:231 Högskolor istiftelseform - Mångfald för kvalitetföreslog regeringen att skullebemyndiga regeringen att tillprivaträttslig form överföra tvåhögskolor. Som stiftelsekapital ochreservfond skulle användas medel från detidigare löntagarfonderna om sammanlagthögst 1,7 miljarder kronor.Utbildningsutskottets majoritetbeslutade att tillstyrka regeringensförslag (bet. 1992/93:UbU18) ochriksdagen beslutade i enlighet medutskottets hemställan.Den 26 maj 1994 beslutade regeringenatt upprätta Stiftelsen och StiftelsenHögskolan i proposition 1993/94:177 Utbildningoch forskning, kvalitet ochkonkurrenskraft lade regeringen framförslag om att bilda bl.a. ytterligarefem forskningsstiftelser. Enligtförslaget skulle stiftelser bildas försärskild kompetensutveckling, högreutbildning och forskning i ,projekt med ett internationelltmiljöuniversitet, vårdforskning samtinternationalisering av forskning ochhögre utbildning. Förutom de femforskningsstiftelserna föreslogregeringen att en stiftelse skulleinrättas för att främja ett vitaltkulturliv. Regeringen framhöll ipropositionen att ett antal iförhållande till staten självständigarättssubjekt bildades. Genomstiftelsernas oberoende ställningförenad med stiftelseförvaltningensbundenhet till de av stiftaren givnaändamålen skulle det enligt regeringenuppnås en stabilitet och långsiktighet iverksamheten, av betydelse för attfrämja de angivna ändamålen.Utbildningsutskottets majoritettillstyrkte i allt väsentligtregeringens förslag (bet.1993/94:UbU12). beslutade ijuni 1994 i enlighet med utskottetshemställan.Regeringen beslutade den 23 juni 1994att bilda de fem forskningsstiftelsernasamt Stiftelsen proposition 1993/94:206Innovationsstöd föreslog regeringen atten stiftelse, StiftelsenInnovationscentrum skulle bildas.Stiftelsen skulle tillföras drygt 500miljoner kronor av tidigarelöntagarfondsmedel.Näringsutskottets majoritet tillstyrkteförslaget (bet. 1993/94:NU25) ochriksdagen beslutade ienlighet med utskottets hemställan.Regeringen beslutade den 23 juni 1994att bilda Stiftelsen utformandet avstiftelseförordnandena eftersträvades enordning som skulle säkerställa attriksdag och regering inte har någonfortsatt kontroll överstiftelsekapitalet. Valet av stiftelsesom verksamhetsform möttes avprincipiella invändningar från dendåvarande oppositionen, som motsatte sigatt verksamheterna skulle komma attundandras och regeringensinflytande. Medlen borde i ställethanteras i sådana former att offentliginsyn i verksamheten och påverkan frånstatsmakternas sida möjliggjordes istörsta möjliga utsträckning.Stiftelselagen (1994:1220) trädde ikraft . Den innehålleren civilrättslig reglering avstiftelseinstitutet samt bestämmelser omtillsyn. Genom lagen formulerades denförsta legaldefinitionen av begreppetstiftelse. Enligt denna bildas enstiftelse genom att egendom enligtförordnande av en eller flera stiftareavskiljs för att varaktigt förvaltas somen självständig förmögenhet för ettbestämt ändamål. Egendomen skall ansesavskiId när den har tagits om hand avnågon som åtagit sig att förvalta den ienlighet med stiftelseförordnandet.Lagen gör ingen skillnad mellanstiftelser som bildas av enskilda ochsådana som bildas av staten eller annatoffentligt rättssubjekt.I 6 kap. anges förutsättningarna förändring m.m. av föreskrifterna i ettstiftelseförordnande (permutation).Bestämmelserna innebär att dessa fårändras, upphävas eller i ett särskiltfall åsidosättas endast om sådanaändrade förhållanden har inträtt att denaktuella föreskriften kanföljas eller den har blivit uppenbartonyttig eller stridande mot stiftarensavsikter. Permutation kan vidare medgesom det finns andra särskilda skäl.Frågor om permutation prövas avKammarkollegiet på ansökan av styrelseneller förvaltaren. Kammarkollegietsbeslut får överklagas till regeringen.När det gäller stiftelser som harbildats av eller tillsammans med staten,en kommun, ett landsting eller enkyrklig kommun har - enligt ettriksdagsbeslut - reglerna ompermutation inte trätt i kraft. Iproposition 1995/96:61 Former förverksamheter som är beroende av statligtstöd angavs att regeringen övervägde enny ordning för ändring av förordnandenför stiftelser som har bildats avoffentliga rättssubjekt. För att undvikaatt stiftelselagens bestämmelser förstbörjar gälla för sådana stiftelser ochkort tid därefter ändras föreslogregeringen i propositionen attbestämmelserna om ändring m.m. avföreskrifter i ett stiftelseförordnandeinte skall börja tillämpas på stiftelserbildade av offentligrättsligarättssubjekt innan bestämmelserna kanträda i kraft i sin nya lydelse.Lagutskottets majoritet tillstyrkteförslaget (bet. 1995/96:LU7).PropositionenRegeringen föreslår att det - i fråga omstiftelser som har bildats av staten - istiftelselagen införs särskildabestämmelser om ändring m.m. avföreskrifter i ett stiftelseförordnande(permutation). I sådana stiftelser skallregeringen utan styrelsens ellerförvaltarens samtycke kunna ändra ellerupphäva föreskrifter i ettstiftelseförordnande. Föreskrifter omstiftelsens ändamål samt föreskrifter avdetaljnatur vad beträffar den löpandeförvaltningen skall dock inte få ändraseller upphävas. Enligt förslaget fordrasinte några särskilda materiellaförutsättningar för permutation.Regeringen skall kunna pröva frågor omändring eller upphävande utan ansökan.De nya bestämmelserna föreslås träda ikraft den 1 januari 1997.I propositionen framhålls att det är ensedan gammalt grundläggande princip inomsvensk stiftelserätt att ettstiftelseändamål skall vara orubbligtoch att en stiftelses förvaltning inteskall vara beroende av sådana önskemålhos stiftaren som inte kommit tilluttryck i stiftelseförordnandet. Attstiftelserna behandlas som självständigajuridiska personer som ensamma svararför ådragna förpliktelser byggernämligen till stor del på att stiftareninte kan utnyttja denna juridiska formför att löpande tillgodose sina egnaintressen. Rättssäkerheten måste anseskräva att man utan vidare kan förlitasig på stiftelseförordnandet i vart fallsåvitt gäller stiftelsens ändamål ochdess förvaltning. Också hänsyn tilltredje man, framhåller regeringen,motiverar en sådan ståndpunkt.När det gäller stiftelser inrättade avdet allmänna bör man enligt regeringendock ta hänsyn också till det starkaoffentliga intresset av attförvaltningen sker enligt riktlinjerutformade med respekt för demokratiskaprinciper och för det allmännas bästa.Särskilt när förvaltningen rör storabelopp och avser väsentliga inslag i denoffentliga verksamheten är det enligtpropositionen otillfredsställande attansvariga demokratiska institutionerskulle sakna möjlighet att påverkabesluten under lång, kanske obegränsadtid framåt. I de fall där det ärstyrelsens uppgift att utse ochentlediga styrelseledamöter, kan den vidvarje tillfälle rådande politiskaledningen inte heller påverka styrelsenssammansättning. Eftersom ändamålet -även när detta ligger fast - enligtregeringen kan uppnås på olika sätt, kandet vara av stor vikt vilka allmännavärderingar som de enskilda beslutengrundas på.De frågor som behandlas i propositionenhar aktualiserats genom de stiftelsersom staten har bildat med medel somhärrör från avvecklingen avlöntagarfonderna. Enligt regeringenillustrerar dessa stiftelsebildningarväl de nackdelar som stiftelselagensbestämmelser om permutation kan kommaatt medföra i fråga om sådanastiftelser. Genom stiftelsebildningarnahar stora medel för forsknings- ochutbildningsverksamheten undandragitsordinär kontroll och budgetbehandling iett läge där det av statsfinansiellaskäl är särskilt viktigt att löpandepröva resursernas användning.I anslutning till den nära föreståendebehandlingen av proposition 1996/97:5Forskning och samhälle, forskningspropositionen , harutbildningsutskottet att ta ställningtill regeringens däri framlagda förslagom hur den avser att efter den 1 januari1997 utnyttja den befogenhet att ändraföreskrifter i vissastiftelseförordnanden som en lagändringi enlighet med det nu diskuteradeförslaget erbjuder. Iforskningspropositionen anges attriktlinjen skall vara attstiftelseförordnandena ändras så attregeringen utser och entledigarledamöterna i stiftelsernas styrelser.Detta gäller dock inte Stiftelsenframtidens kultur, i vilken regeringengenom stiftelseförordnandet äger attutse styrelsens ledamöter. Avsikten medatt regeringen skall utse ledamöternaäven i de övriga nu ifrågavarandestiftelserna anges vara att främja ensamordning mellan stiftelsernas insatseroch andra statliga insatser på främstforskningens område, en samordning somenligt regeringen är angelägen för attde samlade statliga insatserna skall gestörsta möjliga utbyte. Enligt vad somvidare framhålls iforskningspropositionen innebär en sådansamordning att resurser kan frigörasinom ramen för statens budget förangelägna nysatsningar eller förförstärkning av budgeten (prop.1996/97:5 s. 45 ff.). Ibudgetpropositionen för redogörregeringen närmare för vilkaöverväganden som gjorts i det avseendet.MotionernaI samtliga motioner yrkas avslag påpropositionens förslag. I 1996/97:L1 och1996/97:L211 (båda fp) anförs att det ärangeläget att de bådastiftelsehögskolorna, och utanstörningar får verka i sina nyaarbetsformer. I motion 1996/97:L2 (fp)framhålls att redan de civilrättsligtgrundade invändningar som kan riktas motförslaget utgör tillräckliga skäl föravslag. Motionärerna anser att förslagetinnebär en uppenbar risk för attstiftelsernas ändamålsbestämmelserkringgås. I motion 1996/97:L3 (mp)anförs att man bör eftersträva en vissinsyn i och inflytande överstiftelserna. Dock bör inte regeringendirekt kunna styra anslagen frånstiftelserna. Tydliga garantier måsteges om att stiftelsernas verksamhetskall skötas i enlighet med svenskforskningspolitisk tradition, dvs.förändringar i forskningspolitiken skallske genom riksdagsbeslut och inte genomdirekta ingripanden från regeringen. Imotionen yrkas avslag på propositionen(yrkande 1) samt att regeringenåterkommer med ett nytt förslag ienlighet med vad som anförs i motionen(yrkande 2). I motion 1996/97:L4 (m)hävdas att förslaget i praktiken innebären sådan förmögenhetsöverföring avstiftelsemedel att regeringsformensregler om egendomsskydd åsidosätts.Därmed är förslaget oförenligt med såvälsvensk grundlag som Europakonventionen.Därtill kommer enligt motionärerna attförslaget strider mot grundläggandestiftelserättsliga principer. I motion1996/97:L5 (kd) anförs att det ärorimligt att regeringen skall kunna utanstyrelsens eller förvaltarens samtyckeändra föreskrifter i ettstiftelseförordnande. Det strider mot deprinciper som bär uppstiftelsebegreppet. I motion 1996/97:L6(c) anförs att det saknas anledning attlåta statens inflytande överstiftelserna omfatta även frågor omförmögenhetsplacering, beslutsförhet ochomröstning i styrelsen, arvode,räkenskaper, revision m.m., vilket alltomfattas av regeringens förslag. Forskningen är en verksamhet av långsiktignatur, vars inriktning inte bör kunnaändras vid varje regeringsskifte.Regeringen bör därför ha rätt att utseendast en minoritet avstyrelseledamöterna. Motionärerna begärdärför att , med avslag påpropositionens förslag, skall besluta omändring i stiftelselagen som innebär attstaten, oberoende av andra bestämmelseri stiftelselagen, skall kunna besluta omsådan ändring i ett stiftelseförordnandeatt högst en tredjedel av styrelsensledamöter får utses och entledigas avregeringen eller förvaltningsmyndighetunder regeringen (yrkande 2).UtbildningsutskottetSom tidigare nämnts kommer utskottet vidbehandlingen av forskningspropositionenatt ta ställning till regeringensförslag till riktlinjer vid ändringar avstiftelseförordnanden beträffande destiftelser som inrättats medlöntagarfondsmedel. Utbildningsutskottettar därför i detta yttrande ställningendast i de frågor som från utskottetsutgångspunkter direkt aktualiseras avförslaget till ändring i stiftelselagen.Enligt utbildningsutskottets mening ärdet från skilda utgångspunkter angelägetatt så långt som möjligt upprätthållaprinciperna att ett stiftelseändamålskall vara orubbligt och attförvaltningen inte skall vara beroendeav sådana önskemål från stiftaren sominte har kommit till uttryck istiftelseförordnandet.Trots att de nämnda principerna harstarka skäl för sig, är det utskottetsuppfattning att dessa inte rimligen kanupprätthållas om de kommer i konfliktmed det starka offentliga intresset avatt förvaltningen sker enligt riktlinjerutformade med respekt för grundläggandedemokratiska principer. Detta haruppenbarligen skett i vissa fall ochutskottet delar härvidlag regeringenssyn på stiftelser, som har inrättats avstaten.Staten har medverkat till bildandet avett stort antal stiftelser, och i deflesta fall är stiftelseförordnandenautformade så att förvaltningen sker medrespekt för demokratiska principer ochför det allmännas bästa. För dessastiftelser är stiftelselagens allmännapermutationsregler tillfyllest. Behovetav särskilda permutationsregler gör sigdäremot gällande i fråga om stiftelserdär rimliga krav på demokratisktinflytande och demokratisk kontroll haråsidosatts. När förvaltningen rör storabelopp och utgör väsentliga inslag i denoffentliga verksamheten bör inte enstiftelses beslut under en lång, ochkanske obegränsad, tid framåt varaundandragna och regeringensinflytande. De statligastiftelsebildningar som har ägt rum medmedel från löntagarfonderna är exempelpå detta. Det förslag som regeringen nulägger fram om ändring i stiftelselagenär enligt utskottets mening väl ägnatatt tillgodose intresset av offentliginsyn och demokratiskt inflytande.Med stöd av det anförda förordarutbildningsutskottet att lagutskottettillstyrker regeringens förslag ochsåledes avstyrker bifall till motionerna1996/97:L1, 1996/97:L2, 1996/97:L3,1996/97:L4, 1996/97:L5 yrkande 1,1996/97:L6 yrkande 2 och 1996/97:L211.Stockholm den 24 oktober 1996På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), IngegerdWärnersson (s), (),(), (), (), (),(),(), GunnarGoude (mp), (), (), (), (),() och ().Avvikande meningar1.