bet · GK01JuU1 · 1996-11-26 00:00:00 — Vid myndigheten finnsen särskild av vissaärenden om brottsskadeersättning samtett råd för prövning av frågor om bidragfrån brottsofferfonden.Anslaget till BrottsoffermyndighetenRegeringen föreslår attBrottsoffermyndigheten för budgetåret1997 anvisas ett ramanslag på 9 500 000kr.Anslagsyrkandet behandlas ovan iavsnittet Utgiftsramen och anslagen.Finansiering av brottsofferfondenBrottsofferfonden skapades den 1 juli1994 (prop. 1993/94:143, JuU25, rskr.320, SFS 1994:419) för att förbättramöjligheterna att ge stöd tillbrottsoffren. Bidrag från fonden fårlämnas för att stödja ideellaorganisationer som verkar påbrottsofferområdet samt privat ochoffentlig verksamhet som gällerbrottsoffer. Bidrag ur fonden kan ävenlämnas för forskning, utbildning ochinformation i brottsofferfrågor.Brottsofferfondens verksamhetadministreras, som framgått ovan, avBrottsoffermyndigheten.Den grundläggande regleringen avfondens verksamhet finns i lagen(1994:419) om brottsofferfond. Dennakompletteras med en av regeringenutfärdad förordning (1994:426). I lagenanges fondens ändamål i allmänna ordalagså att fondens medel skall användas förverksamhet som gagnar brottsoffer. Detlades på regeringen att ge närmareriktlinjer för användning av fondensmedel (prop. 1993/94:143 s. 32).Finansiering av brottsofferfonden skergenom att den som döms för ett ellerflera brott i normalfallet skall betalaen avgift på tillbrottsofferfonden, om fängelse ingår istraffskalan. Vidare finansieras fondengenom att den som under den särskildaförsöksverksamheten verkställerfängelsestraff i form avintensivövervakning med elektroniskkontroll i normalfallet får betala 50 krper dag , dockfrån högst . Hittillshar försöksverksamheten enbart omfattatsex frivårdsmyndigheter, men från den 1januari 1997 utvidgas den till helalandet. Avgiften tillförsbrottsofferfonden.När fonden inrättades tillfördes denäven en viss del av de medel somfrigjordes genom att ersättningen tillintagna i kriminalvårdsanstalt förarbete och annan sysselsättning sänktesmed . Sistnämnda frigjorda medelskulle, förutom att finansierauppbyggnaden av brottsofferfonden, ocksåanvändas för andra åtgärder till stödför brottsoffer.I motion Ju905 (m) begärs etttillkännagivande om en återgång till denursprungliga finansieringen avbrottsofferfonden. Enligt motionärernaskall finansiering av brottsofferfondenäven fortsättningsvis ske med bl.a. demedel som frigörs genom att ersättningentill intagna i kriminalvårdsanstalt förarbete och sysselsättning har sänkts.I propositionen som låg till grund förinrättandet av brottsofferfonden (prop.1993/94:143) anförde den dåvaranderegeringen att fonden borde finansierasgenom avgifter som tas ut av personersom döms för brott. Enligt regeringensuppfattning skulle man genom enbudgetfinansiering helt förlora denpedagogiska poäng som ligger i att engärningsman får betala en särskildavgift som direkt avsätts förbrottsofferfrämjande åtgärder. Ipropositionen (s. 25 f) anfördes vidareatt det kunde finnas skäl att utöverfondavgifterna även tillföra fondenmedel från annat håll. Detta skullegälla, anfördes det, både iinledningsskedet då fonden byggdes uppoch . Det borde ske genom medelsom kunde finnas disponibla inomJustitiedepartementets ansvarsområde.Det anfördes vidare att viss del av dendå aviserade sänkningen av ersättningentill intagna i kriminalvårdsanstaltskulle tas i anspråk för uppbyggnaden avfonden.I budgetpropositionen för budgetåret1994/95 (prop. 1993/94:100 bil. 140) föreslog regeringen att de genomsänkningen frigjorda medlen bl.a. skullefinansiera uppbyggnaden avbrottsofferfonden, och under anslagettill Kriminalvården avsattes 9,4miljoner kronor till regeringensdisposition för bl.a. detta ändamål. Avdessa medel överfördes enligtregleringsbrevet för kriminalvården fördet nämnda budgetåret 3,3 miljonerkronor till brottsofferfonden.Utskottet hade, i sina av riksdagengodkända betänkanden, ingen erinran motregeringens förslag i frågan(1993/94:JuU17 s. 20 och JuU25).Enligt uppgift i åretsbudgetproposition (utg.omr. 4 avsnitt 9)har brottsofferfondens totala tillgångarunder uppgått till 10 miljonerkronor. I sin anslagsframställning förår 1997 har Brottsoffermyndighetenanfört att harfonden tillförts i genomsnitt ca 750 000kr genom avgifterna, vilketpekar på att fonden skulle ha en årligintäkt på ca perår. Utskottet har inhämtat att fondenunder tillförts ca igenomsnitt , vilket skulle tyda på etttillskott om knappt 11 miljoner kronorunder . Från och med år 1997kommer den utvidgade försöksverksamhetenmed elektronisk övervakning att innebäraen ökad tillströmning av medel tillfonden.Utskottet saknar anledning att förnärvarande göra något särskilt uttalandeom finansiering av brottsofferfonden.Vad som uttrycktes därom i propositionen(1993/94:143 s. 25 f) ombrottsofferfonden, vilket nyssredovisats, tyder närmast på att en delav de medel som frigjordes genomsänkningen av ersättningen till deintagna skulle användas som enengångssatsning för en uppbyggnad avfonden och inte var tänkt som ett årligttillskott. Regeringen har i åretsbudgetproposition inte avsattytterligare medel för uppbyggnad avfonden. Det är Kriminalvårdsstyrelsensom beslutar om ersättningen till deintagna. Utskottet anser med hänsyn tillde besparingskrav som åvilarkriminalvården att det för närvarandeinte finns utrymme att använda någramedel därifrån för ytterligareuppbyggnad av fonden. Utskottetavstyrker bifall till motion Ju905.Resurser till kvinno- ochbrottsofferjourerBrott medför ingripande verkningar avolika slag för den som drabbas. Oftainnebär ett brott en omskakandepersonlig upplevelse och kan vålla bådefysiska och psykiska skador samt orsakaförluster av ekonomisk och annan art.För ett brottsoffer kan det också varapåfrestande att medverka i det rättsligaförfarandet hos polis, åklagare ochdomstol.Betydelsefulla åtgärder för att bättretillgodose brottsoffrens intressenbörjade på allvar vidtas i mitten av1980-talet och arbetet med att stärkabrottsoffrens ställning har alltsedandess fortgått med bl.a. fleralagstiftningsåtgärder. Utskottet villhär hänvisa till den redogörelse somutskottet gjorde i samband medbehandlingen av budgeten (1994/95:JuU13s. I årets budgetproposition anförregeringen att arbetet med att stärkabrottsoffrens ställning skall fortsätta.Detta gäller inte minst, anförs det, ifråga om kvinnor som utsatts för våldoch andra övergrepp.Regeringen har vidare på riksdagensuppdrag tillsatt en kommitté (dir.1995:94) som skall utvärdera åtgärder påbrottsofferområdet. En rapport om dethittillsvarande arbetet inom kommitténhar i enlighet med önskemåltagits in i budgetpropositionen(1994/95:JuU13, rskr. 261).Brottsoffrens behov av bl.a. personligtstöd kan inte alltid tillgodoses genomåtgärder av polis, åklagare ochdomstolar och de frivilliga insatsernabehövs kanske mer . Härfyller kvinno- och brottsjourerna enviktig funktion. Det övergripandeansvaret för jourernas verksamhet kan, iden mån det handlar om stöd tillenskilda personer, sägas åvilasocialtjänsten. Jourerna utgör såledesett värdefullt komplement tillsamhällets sociala nätverk.Brottsofferjourernas riksförbund ()bildades . Förbundet har haftmålsättningen att det skall finnas enbrottsofferjour i varje polisdistriktoch detta mål uppfylldes i princip underår 1995. finns 103 lokalajourer som är medlemmar i förbundet.Dessa är organiserade som ideellaföreningar och finns runt om i landet iförbundet. Förbundet är uppdelat i elvaregioner och i varje region finns en avföreningarna utsedd ideellt arbetanderegionsamordnare, som skall utgöra ensamordningsfunktion mellanbrottsofferjourerna och förbundet.En brottsofferjour består av ett antalideellt arbetande stödpersoner samt enbrottsofferassistent/samordnare.Stödpersonerna är noggrant utvalda ochfår speciell utbildning. Undervägledning och samordning av en utbildadbrottsofferassistent ger de brottsoffrenhjälp. Stödpersonernas huvudsakligauppgift är att lyssna och gemedmänskligt stöd och att upprätthållakontakten med brottsoffret så längedetta bedöms erforderligt.Stödpersonerna förklarar hurrättsprocessen går till och fungerarockså som moraliskt stöd förbrottsoffret vid rättegången. På varjebrottsofferjour finns det mellan 10 och15 stödpersoner, vilket utgör ca 1 500totalt i landet. Grundutbildningen avstödpersonerna sker i form av lokalastudiecirklar och i BOJ:s regi kanfortbildning ske genom studiecirklar,seminarier och studiebesök m.m.Brottsofferassistenten, som bör varaanställd på minst halvtid, utgör ensamordningsfunktion på jouren.Assistenten har till uppgift att tillseatt brottsoffret får kontakt med enstödperson. Målet är att en kontakt böretableras från det atthjälpbehovet uppmärksammats ellerönskemål om kontakt framställts.Brottsofferassistenten skall också svaraför kontakten med allmänheten,polismyndigheten och andra resursorgansamt att vid behov slussa hårt drabbadebrottsoffer vidare till rättprofessionell instans, t.ex. kommunenssocialtjänst, kuratorer, psykiatriskamottagningar, försäkringsbolag, polisen,lås- och larmrådgivare m.fl. De flestabrottsofferjourerna (ca 90) har dockinte möjlighet att anställa någonbrottsofferassistent och vid dessautförs uppgifterna av en ideelltarbetande samordnare. Vid debrottsofferjourer där det för närvarandefinns en sådan assistent (ca 15 st.)sker finansieringen genom kommunalabidrag. har som målsättning att fåett statligt bidrag som möjliggöranställning av en halv- eller heltidsan-ställd brottsofferassistent vid varjejour.Brottsofferjourerna ger främst stödtill dem som blivit utsatta för inbrotti bostaden, rån, hot eller misshandel.BOJ har en övergripande och samordnanderoll och svarar bl.a. för utbildning avmedlemmarna i allmän föreningstekniksamt vidareutbildning av stödpersonerna.En annan uppgift är att stödjalokalföreningarna i deras utveckling.Förbundet har också till uppgift attgenom en bred samhällsdebatt verka föratt brottsoffrens behov tillgodoses ochatt samhället ökar sina insatser för attförebygga brott.Av för åren 1996och 1997 framgår att förbundet nuarbetar med att förstärkaregionsamordnarens roll, att utökaantalet brottsofferassistenter, att ökaantalet regionala stödpersons- ochcirkelledarutbildningar, att svara förcentrala utbildningar samt att ökakvaliteten i dessa utbildningar.Förbundet har vidare ambitionen attinspirera de lokala föreningarna tillbrottsförebyggande insatser; detta skallske genom framtagning av ettinformationsmaterial som skall användasbl.a. för information i skolorna.Förbundet avser därutöver attytterligare utveckla samarbetet medföreträdare för lokala och centralamyndigheter och organisationer.Inom brottsofferjourerna harframgångsrika projekt bedrivits. Här kannämnas att brottsofferjouren i Växjöunder lämnat dagligt stöd tillvittnen och målsäganden i samband medrättegångar vid . Enutvärdering av projektet har gjortsgenom intervjuer med tingsrättenspersonal, åklagare, advokater samtstödpersonerna. Utvärderingen föll välut och de flesta var positiva ellermycket positiva till verksamheten.Verksamheten skall nu bedrivasytterligare för att därefter pånytt utvärderas.BOJ arbetar också med vissabrottsförebyggande projekt. Genom medelsom erhållits från Allmänna arvsfondenbedrivs nu ett projekt som riktar sigmot våldsbrott bland barn och ungdomar.Avsikten är att kunna erbjudabrottsofferjourerna möjlighet attutifrån lokala förutsättningar initieraen brottsförebyggande verksamhet. Detpraktiska arbetet med planering ochkontakter med kommunen, polisen ochföreningsliv m.fl. skall skötas av tvåprojektanställda pedagoger.Enligt hade brottsofferjourernatotalt 6 900 medlemmar år 1995.Statistiken utvisar vidare attbrottsoffrens kontakter med jourernaökar. noterades ca 46 000kontakter och totalt handlades ca 18 400ärenden.BOJ är anslutet till deninternationella organisationen for somarbetar enligt Europarådetsrekommendationer om högsta kvalitativabehandling av våldsoffer oavsetthemland.Kvinnojourerna startade sin verksamheti . Det finns ca130 kvinnojourer. Huvuddelen av dessa ärmedlemmar i en riksorganisation (ROKS).Kvinnojourerna arbetar för att skyddaoch hjälpa kvinnor som utsatts förmisshandel och sexuella övergrepp samtderas barn.I flera motioner tas upp frågan omkvinno- och brottsofferjourer. Sålundayrkas i motion Ju917 (c) att kvinno- ochbrottsofferjourerna bör få ökade medelfrån brottsofferfonden. I motion Ju922(v) förespråkas att det skall inrättasen brottsofferjour i varje polisdistriktoch att dessa skall erhålla statligaanslag med eget budgetansvar. I motionK215 (fp) begärs att varje kommun böransvara för att det inrättasbrottsofferjourer i samverkan medideella organisationer.Statliga bidrag till utgicktidigare från anslaget G 4. Ersättningför skador på grund av brott (numera F5). Detta ändrades när brottsofferfondeninrättades och skall sådanaorganisationer som stöder brottsoffer,t.ex. , vända sig direkt tillbrottsofferfonden med en ansökan ombidrag. För att underlätta övergångentill den nya ordningen, erhöll /95 ett bidrag på från anslaget G 4 (jfr prop.1993/94:143 s. 61, JuU25 s. 16, rskr.320).Brottsoffermyndigheten delar ut medelur brottsofferfonden två gånger per år.Bidrag från fonden får lämnas tilllöpande verksamhet bara om det finnssärskilda skäl. Under år 1995utbetalades ur fonden totalt 6 486 000kr. Till ideella organisationer utgickmedel om , tillforskning utgick ,till privat och offentligbrottsofferinriktad verksamhet utgick883 och till information utgick150 000 kr.Utskottet har inhämtat att under år1995 erhållit bidrag om sammanlagt . Till enskilda brottsofferjourerhar lämnats projektbidrag på sammanlagt306 . ROKS och enskildakvinnojourer erhöll bidrag om sammanlagt482 . har frånfonden utbetalats2 till för den löpandeverksamheten och för ettprojekt som avser de lokalabrottsofferjourerna. iprojektbidrag har utbetalats tillenskilda brottsofferjourer.Kvinnojourerna har erhållit totalt 792500 kr.När det gäller bidragen till ROKS villutskottet erinra om att medel viastatsbudgeten ges till dennaorganisation. Över anslaget C 2 Bidragtill organisationer på det socialaområdet (utg.omr. 9) erhåller ROKS vissamedel. , som disponeraranslaget och beslutar om fördelning avmedel till de olika organisationerna,genomför en utvärdering aveffekten av bidragen som ligger tillgrund för den kommande bidragsgivningen.Enligt vad utskottet inhämtat erhöllKvinnojourerna sammanlagt7 under /96via anslaget. har begärts ca5 för ändamålet. Vidareerhåller ROKS medel via anslaget C 3Bidrag till kvinnoorganisationernascentrala verksamhet (utg.omr. Förinnevarande budgetår har utgått 352 500kr () till ROKS frånanslaget.Vidkommande yrkandet om ökat stöd tillbrottsoffer- och kvinnojourerna villutskottet liksom vid flera tidigaretillfällen (se 1994/95:JuU13 s. 6)uttala att ett av huvudsyftena medinrättandet av brottsofferfonden var attskapa ökade möjligheter till ekonomisktstöd till olika former avbrottsofferinriktad verksamhet, bl.a. iform av bidrag till ideellaorganisationer som de nu aktuella. Somframgått ovan utgår också sådana bidrag.Utskottet vill för sin del understrykavikten av åtgärder för att förbättrasituationen för människor som drabbatsav brott. Härvidlag utförbrottsofferjourerna och kvinnojourernaett värdefullt arbete som förtjänar stödi olika former. Utskottet utgår för sindel från att jourerna även framdeleserhåller bidrag ur brottsofferfonden ochanser inte att det behövs något särskiltuttalande härom från sida.Utskottet avstyrker bifall till motionJu917 i nu behandlad del.När det gäller yrkandet i motion Ju922om att det bör inrättas enbrottsofferjour i varje polisdistriktmed statligt anslag och egetbudgetansvar och yrkandet i motion K215om kommunernas ansvar för uppbyggnadenav jourerna vill utskottet anföraföljande.Utskottet är av uppfattningen, vilketutskottet också givit uttryck förtidigare (se /92:JuU18 s. 3),att brottsofferjourernas styrka ligger iatt de bygger på ett ideellt ochfrivilligt mänskligt engagemang och påatt de inte har detförfattningsreglerade förhållningssättsom myndigheter måste ha. De utgördärvid ett komplement till denverksamhet som polisen bedriver med stödoch information till brottsoffren isamband med brottsutredningen. Här harutskottet noterat, enligt vad som anförsi årets budgetproposition (se utg.omr. 4avsnitt 4.1.3), att närpolisenssamverkan med dem som berörs avbrottsligheten skall utvecklasytterligare. Utskottet vill också erinraom att har ett ansvar förbrottsoffren i den mån det handlar omstöd till enskilda. Utskottet har förnärvarande inte några tankar på attstaten eller kommunerna skall ta överansvaret för den verksamhet sombrottsofferjourerna bedriver. MotionernaJu922 och K215 i nu behandlade delaravstyrks.Ersättning för skador på grund av brottFrån anslaget betalas ersättning avstatsmedel enligt brottsskadelagen(1978:413) för skador på grund av brott.De huvudsakliga faktorer som styrutgifterna på anslaget är antaletbeviljade ansökningar ombrottsskadeersättning ochersättningarnas storlek. Anslagetdisponeras av Brottsoffermyndigheten.Regeringen redovisar ibudgetpropositionen att antalet inkomnabrottsskadeärenden fortsätter att öka.Ärendena uppgick till drygt 4400, vilket är en ökning med ca 250jämfört med . Antalet inkomnapersonskadeärenden ökade från 3 400 till3 800. För antalet sakskadeärendenredovisas en minskning. oktober månad inkommit omkring 4000 brottsskadeärenden.Brottsoffermyndigheten har bedömt attdet totala antalet brottsskadeärendenkommer att fortsätta att öka även underår 1997.Regeringen föreslår att förår 1997 anvisar ett ramanslag på71 till Ersättning för skadorpå grund av brott.Anslagsyrkandet behandlas ovan iavsnittet Utgiftsramen och anslagen.RättshjälpskostnaderInledningRättshjälp enligt rättshjälpslagen(1972:429; omtryckt 1993:9) omfattarallmän rättshjälp, rättshjälp åtmisstänkt i brottmål (bl.a. offentligförsvarare), rättshjälp genom offentligtbiträde samt rådgivning.Från anslaget Rättshjälpskostnaderbetalas de kostnader som enligträttshjälpslagen, bestämmelsen i 21 kap.10 § om ersättning tilloffentlig försvarare och lagen(1988:609) om målsägandebiträde, skallbetalas av allmänna medel. De faktorersom styr kostnaderna är framför alltantalet ärenden, ärendenas omfattningoch svårighetsgrad, ersättningsnivåntill biträden och offentliga försvararesamt den andel av rättshjälpskostnadernasom betalas av den rättssökande.Regeringen bestämmer med stöd av 22 §rättshjälpslagen och 21 kap. 10 §rättegångsbalken den timkostnadsnorm somligger till grund för ersättningen förarbete på rättshjälpsområdet.Ersättningen till biträden ochoffentliga försvarare regleras också iviss utsträckning med hjälp av taxor.Det finns en taxa förersättning till offentlig försvarare ivissa brottmål och en taxa förersättning till biträde i mål omäktenskapsskillnad efter gemensamansökan (DVFS 1996:13, B32 resp.1996:14, B33). Taxorna beslutas avDomstolsverket på grundval avtimkostnadsnormen. Regeringen harbestämt timkostnadsnormen för periodenden 1 juli 1996-den 31 december 1997till exklusive mervärdesskatt (inklusive mervärdesskatt).Ny rättshjälpslagRegeringen har denna höst i enproposition (1996/97:9) förelagtriksdagen ett förslag till en nyrättshjälpslag med följdändringar.Utskottet har i sitt betänkande(1996/97:JuU3) tillstyrkt regeringensförslag. Ärendet skall behandlas ikammaren under hösten.Den nya rättshjälpslagen innebär fleraförändringar. Den viktigaste nyheten äratt rättshjälpslagen föreslås bligenerellt subsidiär till det rättsskyddsom huvuddelen av svenska folket hartillgång till genom i första handhemförsäkringen. Den som har enrättsskyddsförsäkring som täcker denaktuella angelägenheten skall enligtförslaget alltså inte kunna fårättshjälp. Inte heller skall den sommed hänsyn till sitt försäkringsskydd iövrigt eller sina ekonomiska ochpersonliga förhållanden borde ha haft enrättsskyddsförsäkring kunna fårättshjälp om det inte finns särskildaskäl.En nyordning är också att rådgivning omhögst blir en inledning tillrättshjälp. Andra nyheter är bl.a. attinkomstgränsen för rätt till rättshjälpsänks till , attbiträdesbehovet skall vara avgörande förom rättshjälp skall beviljas och att enprövning alltid skall göras av om det ärrimligt att staten bidrar tillkostnaderna i det enskilda fallet. Härkan också nämnas att det på detfamiljerättsliga området föreslåsinskränkningar i möjligheterna att fårättshjälp i vissaäktenskapsskillnadsmål och att en nyform av bistånd benämntersättningsgaranti föreslås bli införtvid bodelning.Den nya lagstiftningen föreslås träda ikraft den 1 december 1997.För en beskrivning i övrigt avförslagen hänvisas till propositionenoch utskottets betänkande.Regeringen har beräknat att de nyabestämmelserna successivt kommer attminska statens kostnader förrättshjälpen. bedömerregeringen att minskningen blir istorleksordningen ;beräknas kostnadernaminska med ytterligare 120 miljonerkronor.Anslaget till RättshjälpskostnaderDepartementen, polismyndigheterna,() ochUtlänningsnämnden fattar beslut omrättshjälp i form av offentligt biträdei ärenden enligt utlänningslagen(1989:529) och lagen (1991:572) omsärskild utlänningskontroll. Kostnadernabelastar innevarande budgetår andrahuvudtitelns anslag . Rättshjälp m.m.I stort sett hela belastningen härrörfrån beslut av . I den nämndapropositionen om en ny rättshjälpslagföreslås att bestämmelser om rätten tilloffentligt biträde fr.o.m. den 1december 1997 regleras i den materiellalagstiftningen. Eftersom budgetansvaretenligt regeringens mening bör ligga därden största möjligheten att påverkabelastningen av ett anslag finns, har ibudgetpropositionen medel för dettaändamål förts över tillutgiftsområde 8 Invandrare ochflyktingar.Regeringen föreslår att tillRättshjälpskostnader anvisar ettramanslag på 853 972 000 kr.I motionerna Ju915 (kd), Ju918 (mp) ochJu923 (v) förordas en ökning av anslagetmed 13, 10 respektive 13 miljonerkronor.Anslagsyrkandena behandlas ovan iavsnittet Utgiftsramen och anslagen.I propositionen anger regeringen attkostnaderna för rättshjälpen förbudgetåren 1998 och 1999 bör beräknastill respektive år. Dettabelopp skall alltså enligt regeringenligga till grund för det fortsatta bud-getarbetet.I motion Ju918 (mp) begärs attutgångspunkten för beräkningarna förbudgetåren 1998 och 1999 bör vara ettbelopp som är högreän vad regeringen angett. Bakgrunden äratt i ett annat ärendeyrkat avslag på förslaget till nyrättshjälpslag (prop. 1996/97:9, JuU3).Utskottet, som tillstyrkt förslagettill ny rättshjälpslag, anser att den avregeringen angivna utgångspunkten förbudgetåren 1998 och 1999 bör gälla.Motion Ju918 avstyrks i denna del.Diverse kostnader för rättsväsendetFrån anslaget betalas en rad kostnaderför rättsväsendet, bl.a. ersättningartill vittnen, parter ochrättegångsbiträden samt kostnader förstatens rättegångar.Regeringen föreslår ett ramanslag på 10222 000 kr.Anslagsyrkandet behandlas ovan iavsnittet Utgiftsramen och anslagen.Bidrag till vissa internationellasammanslutningarFrån anslaget lämnas bidrag tillVärldsorganisationen för denintellektuella äganderätten, tillInternationella institutet i förunifiering av privaträtten och tillPermanenta byrån i förinternationell privaträtt.Från anslaget lämnas vidare medel tillSveriges bidrag till för kriminologi, till detFN-anknutna kriminologiska institutet iHelsingfors (HEUNI) och till vissa andrainternationella sammanslutningar medanknytning till Justitiedepartementetsansvarsområde.Regeringen föreslår att tillBidrag till vissa internationellasammanslutningar anvisar ett ramanslagpå 3 000 000 kr.Yrkandet behandlas ovan i avsnittetUtgiftsramen och anslagen.Bidrag till brottsförebyggande arbeteInledningFrån anslaget ges bidrag tillbrottsförebyggande arbete. Medlendisponeras av menför innevarande budgetår har Kommitténför genomförandet av det nationellabrottsförebyggande programmet (dir.1996:48) anförtrotts att fördela dessamedel.Anslaget tillkom innevarande budgetårdå regeringen (prop. 1994/95:100 bil. 19) ansåg att det fanns skäl attavsätta särskilda resurser för attfrämja nya initiativ i detbrottsförebyggande arbetet.