bet · GJ01UbU8 · 1996-04-18 00:00:00 — Utskottet utgårfrån att näringslivet tar sin del avansvaret för att åstadkomma en förnyelseav kvalificerad yrkesutbildning.Utskottet erinrar om att enförutsättning för att få till stånd denutbildning som är i fråga är attdet finns ett aktivt intresse hos deolika företagen och branscherna.Med hänvisning till vad utskottetanfört bör avslå motion1995/96:Ub16 yrkandena 2 och 3.Frågan om medverkan av mindre ochmedelstora företag i utbildningen tasupp i motion 1995/96:Ub15 (v) yrkande 2.Motionärerna anser att det finns enuppenbar risk att de mindre ochmedelstora företagen inte har vare sigde personella, praktiska ellerekonomiska resurser som krävs för attdelta i den nya yrkesutbildningen.Särskilda åtgärder måste därför vidtasför att underlätta deras medverkan.Enligt utskottets mening tarmotionärerna upp en viktig fråga när depekar på risken för att de mindre ochmedelstora företagen inte harerforderliga resurser för att kunnadelta i utbildningen. Som utskottettidigare framhållit är en förutsättningför att utbildningen över huvud tagetskall kunna anordnas att ett aktivt ochengagerat intresse finns frånarbetslivet. Utskottet förutsätter attäven mindre och medelstora företag skallkunna delta. Utskottet utgår därvid frånatt det finns ett intresse hosbranschorganisationer och liknande attpå olika sätt underlätta detta.Utskottet utgår vidare från att dennafråga kommer att uppmärksammas särskilt.Något uttalande härom av anserutskottet inte vara påkallat, varföryrkandet bör avslås.I motion 1995/96:Ub16 (m) yrkandena 4och 8 behandlas frågor om utbildningenslängd m.m. Det krävs mer av nytänkandeoch flexibilitet. Ett system därutbildningarnas längd kan variera mellanett och är att föredra enligtmotionärerna (yrkande 4). Det skallfinnas tre olika examina som bygger påutbildningens längd och innehåll.Yrkeshögskolediplom för utbildning somomfattar ,Yrkeshögskoleexamen för utbildning omminst och Yrkesexamen förutbildningar om (yrkande8). Även i motion 1995/96:Ub19 (c)yrkande 1 tas frågor om utbildningenslängd upp. Utbildningen bör utformas somett antal korta kurser vilka skall kunnasammanfogas till längre utbildningsvägarom ett, två eller eller läsasseparat som fort- ellervidareutbildning.Utskottet delar regeringens uppfattningatt utbildningen bör få avslutas med enexamen. Den som fullgjort vad somfordras för att bli godkänd på allaingående moment i en kvalificeradyrkesutbildning och uppnått 80 poängskall kunna tilldelas bevis överkvalificerad yrkesutbildningsexamen medviss inriktning. Utskottet har inget atterinra mot vad regeringen anfört om attformerna för kunskapskontrollen kanvariera men att de liksom principernaför betygsättning skall framgå avutbildningsplanen för varje utbildning.Utskottet erinrar om att det här ärfråga om att bygga upp helt nyautbildningar, där arbetslivet kommer attha stort inflytande på uppläggningen avrespektive utbildning. Det bör ankommapå den kommitté som skall ledautbildningen att bedöma om det i detenskilda fallet är påkallat med enlängre eller en kortare utbildning. Vadregeringen anfört om examen bör dockenligt utskottet ligga fast, nämligenatt den som fullgjort vad som fordrasför att bli godkänd på alla ingåendemoment i en kvalificerad yrkesutbildningoch uppnått 80 poäng skall kunnatilldelas bevis över kvalificeradyrkesutbildningsexamen med vissinriktning. Detta innebär engenomsnittlig längd på utbildningen . När det gäller frågan om attkurser ingående i utbildningen skallkunna läsas separat som fort- ellervidareutbildning kan utskottetkonstatera att regeringens förslag tillförsöksverksamhet innebär ensammanhållen utbildning som skall ge destuderande såväl fördjupade teoretiskasom praktiska kunskaper. Utskottet villpeka på att en anordnare av enkvalificerad yrkesutbildning givetvis påannat sätt än inom försöksverksamhetensram - t.ex. som uppdragsutbildning - kanerbjuda och anordna delar avutbildningen. Utskottet anser sålundaatt det inte finns anledning förriksdagen att ha någon annan uppfattningän den regeringen redovisat. Medhänvisning härtill avstyrker utskottetmotionerna /96:Ub16 yrkandena 4 och8 samt 1995/96:Ub19 yrkande 1.Ledningen av försöksverksamheten m.m.Den centrala ledningen avförsöksverksamheten tas upp i motion1995/96:Ub20 (mp) yrkande 2.Motionärerna pekar på att det kan blistora svårigheter att snabbt bygga uppen helt ny organisation för att leda enlandsomfattande försöksverksamhet. Medtanke vore det att föredraatt ansvaret för försöksverksamheten istället förläggs till isamverkan med men med denallmänna utformning som regeringenförordat vad gäller krav på examinationetc. Möjligen kan man överväga att låtaen för uppdraget tillsatt kommitté svaraför utvärderingen avförsöksverksamheten, anförs det imotionen.Utskottet vill åter erinra om att dethär är fråga om att bygga upp en ny formav utbildning med en starkarbetsplatsintegrering, där bl.a. skildaslag av anordnare skall kunna prövas.Utskottet delar regeringens uppfattningatt försöksverksamheten bör ledas av enför ändamålet särskilt tillsattkommitté. Genom att inte knyta ledningenav verksamheten till befintligamyndigheter inom utbildningsområdet gesenligt utskottet bl.a. störreförutsättningar för att utbildningen ivarje enskilt fall anordnas av den ellerdem som är mest lämpade. Utskottet delarsåledes inte uppfattningen i motion1995/96:Ub20 att försöksverksamhetenskall ledas av isamverkan med och avstyrkerdärför yrkandet.I flera motioner behandlas frågor om dencentrala kommitténs sammansättning. Imotion 1995/96:Ub16 (m) yrkande 11(delvis) anförs att det är angeläget attdet rekryteras personer till dennationella ledningsgruppen som har godakunskaper om kvalificeradyrkesutbildning. Det finns ingenanledning att det skall vara ett visstantal från arbetsmarknadens parter ochpolitiska företrädare. Det väsentliga ärvad dessa personer kan tillföraledningsgruppen. Motionärerna i motion1995/96:Ub13 (kds) yrkande 2 pekar påatt det inte framgår av propositionenhur kommittén skall vara sammansatt.Motionärerna utgår från att företrädareför näringslivet, olikautbildningsanordnare och de studerandekommer att beredas plats. I motion1995/96:Ub15 (v) yrkande 6 framhålls attdet är naturligt att alla berördaintressenter är delaktiga iutvecklingen. Motionärerna anser att detskall finnas studeranderepresentation ikommittén.Utskottet anser inte att det ankommerpå att ta ställning till hurkommittén skall vara sammansatt.Utskottet har erfarit att kommitténkommer att bestå av företrädare förarbetslivet och de politiska partiernasamt företrädare för högskolan ochskolan. Utskottet förutsätter att fråganom representationen av de studerande tasupp och prövas efter försöksperiodensslut. bör med hänvisninghärtill avslå motionerna 1995/96:Ub13yrkande 2, 1995/96:Ub15 yrkande 6 och1995/96:Ub16 yrkande 11 (delvis).De lokala ledningsgrupperna m.m.behandlas i motionerna 1995/96:Ub16 (m)yrkande 11 (delvis) och 1995/96:Ub19 (c)yrkande 3. I den först nämnda motionenyrkas att näringslivet skall hamajoritet i de lokala ledningsgrupperna.I den andra motionen framhålls att detinte räcker med att arbetsmarknadenscentrala parter deltar i utformningen avutbildningen. Företrädare förbranschorganisationer, yrkesföreningaretc. måste engageras, heter det imotionen.Utskottet erinrar om att ett av syftenamed försöksverksamheten är att olikautbildningsanordnare skall kunna anordnaden nu aktuella utbildningen och attsamarbete mellan olika anordnare skalleftersträvas. En anordnare skall dockalltid vara huvudansvarig. Utskottetanser att ett nära samarbete mellankommuner, högskolor och andrautbildningsanordnare medverkar till atten hög kvalitet i utbildningen kansäkerställas och främjarutvecklingsarbetet. Enligt propositionenskall företrädare för högskolan och denkommunala vuxenutbildningen alltidmedverka i den lokala ledningen avverksamheten. I ledningsgruppen skallockså ingå företrädare för de delar avarbetslivet som berörs av den lokaltanordnade utbildningen. Utskottet finnerdetta självklart och viktigt förkvaliteten i utbildningen. Däremot finnsdet enligt utskottets mening ingenanledning för att ha enuppfattning om den närmaresammansättningen av de lokalaledningsgrupperna. Som utskottet ser detkan detta variera från fall till fallberoende på vilka parter som samverkarom en utbildning och vem som ärhuvudansvarig för anordnandet av vissutbildning. Utskottet vill också peka påatt en förutsättning för attyrkesutbildning av den art som är ifråga över huvud taget skall komma tillstånd kräver ett aktivt engagemang ochmedverkan av arbetslivet. Intresse ochberedskap att ställa utbildningsplatsertill förfogande från olika yrkesområdenoch branscher kommer att i hög grad varaavgörande för utbildningens inriktningoch omfattning. Med hänvisning till vadutskottet har anfört bör motionerna1995/96:Ub16 yrkande 11 (delvis) och1995/96:Ub19 yrkande 3 avslås.Kommittén bör ges i uppdrag attuppmärksamma frågor om förutsättningarför både kvinnor och män att delta iutbildningen föreslås det i yrkande 4 imotion 1995/96:Ub15 (v). Motionärernapekar på att val av utbildning och yrkei dag är traditionsbundna efter kön ochde saknar en analys av den kvalificeradeyrkesutbildningen ur ett könsperspektiv.Utskottet vill med anledning avyrkandet hänvisa till vad regeringenanför i propositionen om att en viktigutgångspunkt för den centrala kommitténsarbete skall vara att belysa den nyautbildningens möjligheter inom helaarbetsmarknaden och ta till vara bådekvinnors och mäns förutsättningar. Sådanutbildning som kan bidra till att brytade traditionella könsbundna utbildnings-och yrkesvalen skall lyftas fram.Försöksverksamheten bör vidare enligtregeringen utformas så att denstimulerar bl.a. kvinnors intresse förnaturvetenskapligt och teknisktinriktade yrken. Utskottet anser attsyftet med yrkandet, som utskottetuppfattat det, är tillgodosett med vadregeringen säger i propositionen.Utskottet vill därför inte föreslå någonriksdagens särskilda åtgärd medanledning av yrkandet, varför detavstyrks.Enligt motion 1995/96:Ub14 (v) börutbildning av småföretagare ochföretagsledare i småföretag omfattas avde utbildningar som kommittén skallprioritera.Utskottet erinrar om att syftet med dennya utbildningen är att utveckla enkvalificerad eftergymnasialyrkesutbildning för att mötaarbetslivets behov av kompetentarbetskraft. Utbildningen kommer attkunna anordnas inom områden där detfinns behov av utbildning i vilken enpraktisk inriktning förenas medfördjupade teoretiska kunskaper. Destuderande skall lära sig att behärskabåde den teoretiska grunden och denpraktiska tillämpningen. Den nyautbildningen syftar till att ökakompetensen hos medarbetarna iföretagen. De krav på utbildning somblivande småföretagare ochföretagsledare i småföretag kan ha iform av kunskaper om ekonomi,skattefrågor, juridik, arbetsrätt,personaladministration etc. bör enligtutskottet kunna tillgodoses på annatsätt än genom den nu föreslagnayrkesutbildningen. Utskottet avstyrkerdärmed motionen.Frågan om utvärdering avförsöksverksamheten behandlas i motion1995/96:Ub15 (v) yrkande 5. Motionärernaanser att det är felaktigt att kommitténfår till uppgift att utvärdera denverksamhet som den ytterst är ansvarigför. En parlamentariskt sammansatt gruppbör tillsättas med uppgift att bådefölja och utvärdera försöksverksamheten.Utskottet vill erinra om att regeringeni propositionen uppger att kommitténavses få ansvar för att tillsyn ochuppföljning samt att en från kommitténfristående utvärdering av försöketkommer till stånd. Vidare kommer denungdomspolitiska utredningen (dir.1995:154) att följa försöket. Utskottetkonstaterar således att det inte blirkommitténs uppgift att själv utvärderaverksamheten. Regeringens avsikt är atten från kommittén fristående utvärderingskall genomföras. Utskottet anser attyrkandet i nu berörd del ärtillgodosett. Utskottet har vidareerfarit att bl.a. företrädare för depolitiska partierna avses ingå ikommittén. Det finns enligt utskottetingen anledning för att uttalasig för att en parlamentarisksammansatt grupp skall följa ochutvärdera försöksverksamheten. Riksdagenbör avslå motion 1995/96:Ub15 yrkande 5.ÖvrigtEn analys av arbetsmarknadens behov avyrkesutbildade efterfrågas i motion1995/96:Ub20 (mp) yrkande 3. Enutredning bör tillsättas med uppdrag attgöra en övergripande inventering avolika kategorier av yrken ocharbetsuppgifter i svenskt näringsliv,inklusive den offentliga sektorn ochutarbeta förslag till en organisation avsvensk yrkesutbildning. Motionärernaanser att en sådan analys krävs för enoptimal dimensionering och utformning avolika typer av yrkesutbildningar.Utskottet delar inte motionärernasuppfattning om möjligheten att genom denföreslagna analysen uppnå vadmotionärerna menar skulle bliresultatet. hararbetslivet genomgått en omfattandeomstrukturering. Inte minst har den nyainformationstekniken inneburit mycketstora och snabba förändringar inomarbetslivet. Förändringarna iarbetslivet har medfört ökade krav påmedarbetarnas benägenhet för nyaarbetsuppgifter, kvalitetsmedvetande ochförmåga att se helheter och processer.Förändringarna är generella och innebäratt nya krav ställs på helautbildningssystemet och i synnerhet påyrkesutbildningen. Någon möjlighet att iett sådant förändringsskede fråncentralt håll optimalt dimensionera ochutforma olika typer av yrkesutbildningarfinner utskottet inte genomförbart. Enmer framkomlig väg är att genomflexibilitet i utbildningssystemetanordna sådan utbildning som efterfrågasav arbetslivet. Utskottet avstyrker meddet anförda yrkandet.I två motioner tas frågor upp om destuderandes rätt till överklagande avbeslut. I motion 1995/96:Ub15 (v)yrkande 8 begärs - vid avslag påmotionens yrkande 1 om attyrkesutbildningen skall anordnas avstatliga universitet och högskolor -förslag om hur de studerande i denkvalificerade yrkesutbildningen skall fåsamma möjligheter och rätt att överklagabeslut som andra studerande inomhögskolan. Även i motion 1995/96:Ub13(kds) yrkande 3 framhålls att det klartmåste framgå att de studerande i denkvalificerade eftergymnasialayrkesutbildningen har samma rätt somövriga högskolestudenter att överklagabeslut i enlighet med 13 kap. 2 §högskoleförordningen.Utskottet utgår från att regeringen -vid utformandet av de närmareföreskrifterna om försöksverksamheten -kommer att överväga frågor omstuderandes rätt att överklaga beslut.Utskottet finner inte någon anledningför att göra ett uttalande omatt högskoleförordningens regler skallgälla. Motionerna 1995/96:Ub13 yrkande 3och 1995/96:Ub15 yrkande 8 avstyrks.I motion 1995/96:Ub15 (v) yrkande 3framhålls att entydiga regler måsteutarbetas om tillgodoräknande av kurserfrån den kvalificerade yrkesutbildningenvid fortsatta studier vid den mertraditionella högre utbildningen.Utskottet erinrar om att det enligt 7kap. 14 § högskoleförordningen ankommerpå högskolorna själva att pröva huruvidaen tidigare utbildning eller verksamhetkan godtas för tillgodoräknande.Utbildningsministern har den 6 mars 1996i ett frågesvar i uttrycktvikten av att universiteten ochhögskolorna är generösa i sintillämpning av bestämmelserna. Hanmeddelade också att Högskoleverketplanerar en översyn av möjligheternatill tillgodoräknande. Utskottet villäven peka på att regeringen ipropositionen redovisat att det iutbildningsplanen för den kvalificeradeyrkesutbildningen skall framgå om någraav de kurser som ingår i utbildningenskall kunna tillgodoräknas vid densamverkande högskolan.Med hänvisning till vad utskottet haranfört bör avslå yrkandet.Frågan om hur studerandeinflytandet iutbildningen skall kunna garanteras - omriksdagen inte beslutar attförsöksverksamheten skall anordnas avstatliga universitet och högskolor - tasupp i motion 1995/96:Ub15 (v) yrkande 7.Studiemiljön är oerhört viktig,framhåller motionärerna. Studenterna vidden nya yrkesutbildningen bör tillhöraen högskolekultur med en fungerandestudentkår.Utskottet hänvisar till vad regeringenanfört i propositionen (s. 15) om att destuderande bör ges möjlighet till insynoch tillfälle att påverka utbildningensuppläggning och genomförande. Någotuttalande från sida i fråganär enligt utskottet inte påkallat.Utskottet avstyrker därmed yrkandet.Ett system med kompetenskonton, somarbetstagare, företag och stattillsammans bygger upp, bör snarastinföras så att yrkesverksamma påett naturligt sätt kan studera vid bl.a.yrkeshögskola anser motionärerna imotion 1995/96:Ub16 (m) yrkande 9.Utskottet vill med anledning avyrkandet hänvisa till att frågor omvuxnas möjlighet till kompetenshöjningutreds av kommittén Ett nationelltkunskapslyft för vuxna (dir. 1995:67).Kommittén skall bl.a. ta ställning tillvilken ansvarsfördelning som skall gällamellan den offentligt finansieradeutbildningen och arbetslivet för olikatyper av utbildningsinsatser. Frågan omansvaret för utbildningens finansieringär därvid enligt direktiven central.Kommittén skall också föreslå vilketansvar varje individ bör ta för sin egenkompetensutveckling. Kommitténs uppdragskall vara slutfört senast den 1 mars1997. Med hänvisning till pågåendeutredning avstyrker utskottet yrkandet.Påbyggnadsutbildningar m.m.Gymnasiereformen innebar bl.a.att specialkurser inklusivepåbyggnadsutbildningar inte längreskulle finnas inom gymnasieskolan.Motsvarande utbildning skullefortsättningsvis i stället få anordnassom påbyggnadsutbildningar inom komvux.Påbyggnadsutbildning fördes därför insom ett begrepp i 11 kap. skollagen(1985:1100). För att underlättaövergången till den nya ordningeninfördes vid ändringen av skollagen enövergångsbestämmelse med innebörden attkommuner och landsting fram /95 fick ta in elever på despecialkurser/påbyggnadsutbildningar somingick i länsskolnämndernasorganisationsbeslut för /92.Denna övergångsbestämmelse har sedermeragenom beslut förlängts så attintagning till specialkurser fick skeäven under /96 (bet.1994/95:UbU9, rskr. 225).Kommunernas möjlighet att ta in eleverpå specialkurser i gymnasieskolan upphörsåledes vid utgången av /96.Därmed upphör också kommunernasskyldigheter att betala interkommunalersättning för elever i sådan utbildninganordnad inom gymnasieskolan. Somersättning för detta förordar regeringenatt kommunernas skyldigheter att betalainterkommunal ersättning för elever somdeltar i påbyggnadsutbildning inomkomvux utökas. Rätten att erhållainterkommunala ersättningar begränsastill den volym för sådanapåbyggnadsutbildningar som intetillgodoses genom den tredje årskursen igymnasieskolan och som för respektivekommun angavs genom länsskolnämndernasorganisationsbeslut för /92.Förändringen innebär att skollagen måsteändras, bl.a. behöver bemyndigandet i 11kap. 24 § skollagen ändras.Enligt motion 1995/96:Ub18 (c) löserinte regeringens förslag de akutaproblem som finns bl.a. vidlanthushållsskolorna. Motionärernaexemplifierar med Ryssbylanthushållsskola som genombeslut av regeringen erhöll status somfristående skola och därtill som s.k.kompletterande skola med tvåspecialkurser. bör, ansermotionärerna, besluta att kommuner skallvara skyldiga att betala interkommunalersättning till skolor som har godkäntssom kompletterande skola och som därmedtillerkänts vara av nationellt intresse.Utskottet vill inledningsvis peka påatt regeringens förslag innebär ettfullföljande av beslut år1991 om en reformering av gymnasieskolanoch vuxenutbildningen (prop. 1990/91:85,UbU16, rskr. att linjerna och specialkurserna igymnasieskolan ersattes av program.Specialkurser inklusivepåbyggnadsutbildningar skulle intelängre finnas i gymnasieskolan.Motsvarande utbildningar skulle - i denmån de inte ingick i de nya programmen igymnasieskolan - i stället få anordnassom påbyggnadsutbildningar inom komvux.Regeringens nu föreliggande förslag ärbegränsat till att avse den volym avpåbyggnadsutbildningar som intetillgodoses genom den tredje årskursen igymnasieskolan och som för respektivekommun angavs genom länsskolnämndernasorganisationsbeslut för /92.Utskottet har erfarit att det handlar omca 8 000 platser för vilka rätt tillinterkommunal ersättning skall gälla.Utskottet har vidare erfarit atttidigare beslut om interkommunalersättning avseende teknikerutbildningenej berörs av detta förslag och såledesinte medräknats i den angivna volymen.Avsikten är att binda en volym avplatser till respektive berörd kommunmedan däremot någon anknytning till detinnehåll som fanns i de tidigareutbildningarna inte kommer att göras.Detta innebär att kommunerna gesförutsättningar att ompröva ochmodernisera sitt utbud avpåbyggnadsutbildningar inom komvux.Utskottet anser detta vara ettnödvändigt steg för att åstadkomma enutveckling av utbudet avpåbyggnadsutbildningarna inom komvux.Utskottet utgår från att regeringenföljer utvecklingen inom området.När det gäller lanthushållsskolornavill utskottet anföra följande.Utskottet har erfarit att fr.o.m. nästaläsår har samtliga förutvarandelanthushållsskolor övergått till detsystem som finns för kompletterandeskolor. En del av dessa skolor anordnarockså specialutformade program och finnsinom ramen för systemet med friståendegymnasieskolor. Regeringen kan beslutaom statsbidrag till utbildningar sombedöms vara nationellt värdefulla inomdet system som gäller för kompletterandeskolor. Till dessa utbildningar hört.ex. de förutvarandekonsumentutbildningarna vidlanthushållsskolorna. Enligt vadutskottet erfarit kommer skolorna därvidi resurshänseende att behandlaslikartat. Utskottet vill peka på att detinom systemet för kompletterande skolorfinns många olika former avutbildningar, bl.a. många konstskolor.Någon skyldighet för kommunerna attutbetala interkommunala ersättningarfinns inte när det gäller kompletterandeskolor. Om en sådan skyldighet skulleinföras skulle det innebära ett nyttåläggande och därmed nya kostnader förkommunerna. En sådan förändring skulleockså kräva särskilt lagstöd. Utskottetär inte berett att föreslå attkommunerna åläggs en skyldighet attbetala interkommunal ersättning till dekompletterande skolorna. Utskottet anseratt motionen bör avslås. Utskottettillstyrker regeringens förslag till lagom ändring i skollagen såvitt avser 11kap. 20, 21 och 24 §§.Regeringen har föreslagit enkonsekvensändring i skollagen. I sambandmed beslutet om den nyaläroplanen för de frivilligaskolformerna ändrades benämningen denfrivilliga särskolan tillgymnasiesärskolan (prop. 1992/93:250).Regeringen förslår att 12 kap. 6 § iskollagen anpassas härtill.Utskottet har inget att erinra mot denföreslagna ändringen. Utskottettillstyrker därmed lagförslaget i övrigtsåvitt avser skollagen. Utskottet hemställerKvalificerad yrkesutbildning1. beträffande fortsattutredning m.m.att avslår motion1995/96:Ub17,res. 1 (fp)2. beträffandeutbildningsanordnare m.m.att med avslag påmotionerna 1995/96:Ub13 yrkande 1,1995/96:Ub15 yrkande 1, 1995/96:Ub16yrkandena 1, 5, 6, 7 och 12,1995/96:Ub19 yrkande 2 och1995/96:Ub20 yrkande 1 antarregeringens förslag till lag om enförsöksverksamhet med visskvalificerad yrkesutbildning,res. 2 (m)res. 3 (c)res. 4 (v)res. 5 (mp)res. 6 (kds)3. beträffande dimensioneringenm.m.att avslår motionerna1995/96:Ub16 yrkande 10, 1995/96:Ub19 yrkandena 4 och 5,res. 7 (m)res. 8 (c)4. beträffande utbildningensnärmare innehåll, m.m.att avslår motion1995/96:Ub16 yrkandena 2 och 3,res. 9 (m)5. beträffande medverkan avmindre och medelstora företagatt avslår motion1995/96:Ub15 yrkande 2,6. beträffande utbildningenslängd m.m.att avslår motionerna1995/96:Ub16 yrkandena 4 och 8,1995/96:Ub19 yrkande 1,res. 10 (m)7. beträffande den centralaledningen av försöksverksamhetenatt avslår motion1995/96:Ub20 yrkande 2,res.11 (mp)8. beträffande den centralakommitténs sammansättningatt avslår motionerna1995/96:Ub13 yrkande 2, 1995/96:Ub15 yrkande 6 och 1995/96:Ub16yrkande 11 (delvis),res. 12 (m)res. 13 (c, v, kds)9. beträffande de lokalaledningsgrupperna m.m.att avslår motionerna1995/96:Ub16 yrkande 11 (delvis) och1995/96:Ub19 yrkande 3,res.