bet · GK01KU3 · 1996-10-29 00:00:00 — Visserligen är detsvårt att på ett korrekt sätt bedömautgiftsutvecklingen ,men regeringen har under löpandebudgetår alltid möjlighet att återkommatill med eventuellaerforderliga förslag på tilläggsbudget.Budgeteringsmarginalen behöver tas ianspråk för att finansiera nyautgiftsbehov bara om dessa nytillkomnautgifter inte kan finansieras genombesparingar bland andra utgifter.Eftersom regeringen har deklarerat attden inte ämnar ge avkall på desaldorelaterade målen blir etteventuellt utnyttjande avbudgeteringsmarginalen alltså ipraktiken liktydigt med att skattereller avgifter kommer att användas föratt finansiera utgiftsökningen. Dettautgör ytterligare ett skäl till attnågon budgeteringsmarginal inte börtillåtas.På det sätt som föreslås i motion K39(m) bör utgiftstaket också kompletterasmed ett tak för den statligaupplåningen. Ett sådant lånetak skulleytterligare stärka riksdagenskontrollmöjligheter.Enligt finansutskottets mening börkonstitutionsutskottet i enlighet meddet anförda tillstyrka motion K39 (m)yrkandena 1 och 2.11. Utgiftstak och utgiftsramarMichael Stjernströn (kd) anser att dendel av finansutskottets yttrande iavsnittet "Utgiftstak och utgiftsramar"som under rubriken med "Beträffande förslaget" ochslutar med "K39 (m) yrkandena 1 och 2"bort ha följande lydelse:Beträffande förslaget om attkomplettera utgiftstaket med ett tak förstatens upplåning anser utskottet attdet ligger väl i linje med de övrigareformerna. Ett sådant lånetak skulleytterligare stärka riksdagenskontrollmöjligheter.Enligt finansutskottets mening börkonstitutionsutskottet i enlighet meddet anförda tillstyrka motion K39 (m)yrkande 2. Däremot bör yrkande 1 i sammamotion avstyrkas.12. Utgiftstak och utgiftsramarJohan () anser att den del avfinansutskottets yttrande i avsnittet"Utgiftstak och utgiftsramar" som underrubriken börjar med "Ilagförslaget kopplas" och slutar med"med det anförda" bort ha följandelydelse:Systemet med rambudgetering minskarriksdagens inflytande över denekonomiska politiken och därmed ävenfolkviljans möjligheter att komma tilluttryck. Att införa ett skenbartobjektivt motiverat utgiftstak är attanpassa villkoren till de nyliberalakraven på att politikernas inflytandemåste minska.Riksdagen har tidigare gått emotVänsterpartiets uppfattning och godkänten övergång till utgiftstak. mening bör emellertidriksdagen ompröva detta beslut för attslå vakt om sin egen roll. Regeringensambition att vidga idén om utgiftstaktill hela den offentliga sektorn, alltsåäven kommunerna, torde dessutom stå istrid med den kommunala självstyrelsen.Konstitutionsutskottet bör således ienlighet med förslagen i motion Fi38 (v)yrkande 4 avvisa förslaget omutgiftstak.13. Utgiftstak och utgiftsramarRoy () anser att den del avfinansutskottets yttrande i avsnittet"Utgiftstak och utgiftsramar" som underrubriken börjar med "Hurdenna föreskrift" och slutar med "K40(mp) yrkande 3" bort ha följandelydelse:Enligt 42 § har regeringen enskyldighet att vidta åtgärder om detfinns risk för att ett tak för statensutgifter eller använda ramar för ettutgiftsområde kommer att överskridas.Tillsammans med föreskrifterna i 8 §skall detta ge möjlighet till snabbaåtgärder för att se till att taket förbudgeten eller utgiftsramarna inteöverskrids. Enligt utskottets meningtyder dessa förslag på en överreaktionfrån regeringens sida.Givetvis tar det attåtgärda budgetöverskridanden om ocksåriksdagen skall kopplas in. Men å andrasidan så ger det möjlighet till ettbetydligt bredare stöd för åtgärdernaoch en offentlig debatt och en därmednödvändig demokratisk beslutsprocess.Speciellt angeläget är det för ett landsom med en tradition avminoritetsregerande och en konstitutionsom, i större utsträckning än vad som ärvanligt, möjliggör för minoriteter attbilda regeringa, att värna omparlamentets kontroll överbudgetpolitiken och den verkställandemakten. Det är inte rimligt att ge enminoritet en maktställning som innebärså pass vittgående möjligheter attåsidosätta majoritetsbeslut iparlamentet.I enlighet med förslaget i motion K40(mp) yrkande 3 bör såledeskonstitutionsutskottet avvisapropositionens förslag till 42 §. Denbör i stället utformas så attregeringen, i den mån åtgärder krävs sominnebär att tidigare riksdagsbeslutmodifieras, alltid i första hand skallföreslå sådana åtgärder somden i och för sig har befogenhet till. Idet senare fallet skall alltidriksdagen, utan onödig tidsspillan,informeras på ett sådant sätt attriksdagen i efterhand kan prövaregeringens åtgärd. Paragrafen kanförslagsvis kompletteras med ett andrastycke med följande lydelse:Om sådana åtgärder bedöms krävas sominnebär att mål, inriktning och syftensom tidigare beslutat ommodifieras eller ändras, skallregeringen alltid i första hand föreslåriksdagen dessa åtgärder, och endast iandra hand vidta dem i den månregeringen har befogenhet till det. Idet senare fallet skall regeringen utanonödig tidsspillan i en skrivelseinformera om de vidtagnaåtgärderna.14. Vidareutveckling och utvärderingSonja Rembo (m), (),() och () anser att den del avfinansutskottets yttrande i avsnittet Vidareutveckling och utvärdering somunder rubriken börjarmed Vad avser och slutar med berörddel bort ha följande lydelse:Finansutskottet instämmer i de moderatamotionärernas påpekande attbudgetprocessen behöver utvecklasytterligare. En sådan vidareutvecklingbör beakta de två förslag sommotionärerna för fram. För det förstabör regeringen genomföra en övergångtill kostnadsmässig redovisning i linjemed vad som föreslås i RRV:s rapport struktur för statens budget . För detandra bör regeringen utreda möjlighetenatt helt övergå till budgetering uppifrån och ned enligt en modell somtillämpas i . Detta börkonstitutionsutskottet föreslå riksdagenatt som sin mening ge regeringen tillkänna.Näringsutskottets yttrande1996/97:NU2yLag om statsbudgetenTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har berettnäringsutskottet tillfälle att yttra sigöver proposition 1995/96:220 om lag omstatsbudgeten. Tre motioner har väcktsmed anledning av propositionen.PropositionenI propositionen föreslås att riksdagen1. antar regeringens förslag till lagom statsbudgeten,2. beslutar att av tidigaregivna bemyndiganden och andra beslutupphör att gälla i de avseenden somlagen reglerar.MotionenDen motion som behandlas här är1995/96:K38 av m.fl. (v)såvitt gäller yrkandet (3) att riksdagenbeslutar avslå 26 § lagen om aktier ochandelar i lagen om statsbudgeten.NäringsutskottetInledningDen del av propositionen som rörnäringsutskottets beredningsområde äravsnitt 10.3 om överlåtelse av statensegendom i form av aktier och andelar.Ett motionsyrkande motion 1995/96:K38(v) yrkande 3 tar upp detta område.PropositionenI propositionen framläggs förslag tilllag om statsbudgeten. Enligt 26 § ilagförslaget skall regeringen få beslutaom försäljning av statens aktier ellerandelar i bolag där staten har mindre änhälften av rösterna om inte riksdagenför det bolaget beslutat annat. Vidarestadgas i paragrafen att regeringen inteutan bemyndigande genomförsäljning eller på annat sätt fårminska statens ägarandel i bolag därstaten har minst hälften av rösterna. Deförsäljningar som genomförs skall ske påett affärsmässigt sätt, om intesärskilda skäl talar mot detta.Statens innehav av aktier torde nästanuteslutande kunna föras tillbaka påriksdagsbeslut, sägs det ipropositionen. Dessa beslut ärvägledande för rätten att förfoga överaktierna. Det kan åberopas starkasakskäl för att bemyndigandeskall inhämtas vid aktieförsäljningar,anförs det med hänvisning till att deursprungliga besluten om engagemanggenomgående har fattats under riksdagensmedverkan, t.ex. i form av att medel föraktieteckning anvisats. Regeringen anserdet dock inte rimligt att alla beslut omförsäljning av statens aktier skallprövas av ; många försäljningsärenden är inte av den betydelse att debör avgöras på denna nivå.Det är av vikt att kravet på fortsattinflytande från sida överväsentliga ändringar inom den statligaföretagssektorn kan förenas medönskemålet om flexibilitet i fråga omägarstruktur och kapitalanskaffning,menar regeringen. Därför anses beslut omförsäljning av aktier i bolag där stateninte har en röstmajoritet och däraktierna således knappast innehas föratt staten i bolagsform skall driva enverksamhet av statligt intresse i deflesta fall kunna ankomma på regeringen.De ärenden som är av sådan betydelse attbeslutanderätten bör ankomma påriksdagen är, enligt regeringensuppfattning, främst försäljning avaktier i bolag där staten har enröstmajoritet.Enligt aktiebolagslagen (1975:1385) haraktieägare som tillsammans innehar entredjedel av rösterna i ett bolag ettbetydande inflytande. Dettaminoritetsskydd innebär bl.a. attbolagsordningen vad gäller t.ex.bolagets verksamhetsinriktning,aktiekapitalets storlek och antaletstyrelseledamöter inte kan ändras utanatt ett beslut om detta biträds av dessaminoritetsägare. I aktiebolagslagenföreskrivs vidare ett visst inflytandeför aktieägare som tillsammans inneharen tiondel av rösterna i ett bolag,bl.a. beträffande vissa beslut som avserredan utgivna aktier samt vissaändringar i bolagsordningen.Med hänvisning till de nämndabestämmelserna i aktiebolagslagenkonstaterar regeringen å ena sidan attdet inte är likgiltigt för staten om denhar51 % eller av rösterna i ettbolag. Regeringen anser därför attförsäljning av aktier i av statenhelägda bolag, eller i delägda bolag därstaten har en röstmajoritet eller ägerhälften av rösterna för samtliga aktier,i princip bör beslutas av . Detkan dock förekomma, sägs det, attregeringen beträffande ett visstmajoritetsägt bolag vill ha störrebefogenheter. För att skaffa sig önskadhandlingsfrihet skall regeringen i ettsådant fall kunna utverka ett särskiltbemyndigande av attbeträffande just det företaget få vidtavissa slag av åtgärder.Samtidigt framhålls å andra sidan ipropositionen att på godagrunder skulle kunna förbehålla sigrätten att besluta om en försäljning avaktier i ett bolag, trots att stateninte har en röstmajoritet eller ägerhälften av rösterna. Enligt regeringensuppfattning bör det ankomma på riksdagenatt uttryckligen i varje särskilt fallge till känna om den vill förbehålla sigrätten att besluta om försäljning avaktier i bolag där staten har enminoritet av rösterna för samtligaaktier. Om inte fattat någotsådant beslut bör regeringen ha rätt attbesluta om aktiernas försäljning, sägsdet.Statens röstmajoritet i ett bolag kanockså påverkas genom utgivning avkonvertibla skuldebrev och genom riktadenyemissioner, konstateras det ipropositionen. För att skallkunna behålla sitt inflytande överväsentliga ändringar inom den statligaföretagssektorn är det av vikt attriksdagen förbehålls rätten att beslutaom alla åtgärder som påverkar statensröstmajoritet i ett bolag, anserregeringen.Försäljning av aktier bör genomförasaffärsmässigt, med möjlighet till avstegfrån denna princip om det finnssärskilda skäl, anförs det vidare. Deaktuella reglerna föreslås gälla ävenstatens innehav av andelar i ekonomiskaföreningar.De särskilda bemyndiganden beträffandevissa namngivna statliga företag somriksdagen förpropositionens avlämnande avsåg attfatta beslut om mot bakgrund av förslagi proposition 1995/96:141 ligger enligtregeringen helt i linje med vad somföreslås i den nu aktuellapropositionen. Sådana särskildabemyndiganden - och motsvarande tidigaregivna bemyndiganden - anses således utanändring kunna fortsätta att gälla närden föreslagna budgetlagen träder ikraft.MotionenRiksdagen bör avslå regeringens förslagtill lag om statsbudgeten såvitt avserden paragraf (26 §) som regleraröverlåtelse av statens egendom i form avaktier och andelar, anförs det i motion1995/96:K38 (v). Regeringens förslag omatt den skall få sälja statens aktier ibolag där staten har mindre än hälftenav rösterna om inte för detifrågavarande bolaget har beslutat annatinnebär att inflytandeminskas, påpekar motionärerna. Dehänvisar till att Statskontoret i sittremissvar över Budgetlagsutredningensförslag har pekat på en annan lösning,nämligen att alla åtgärder som ändrarstatens ägarinflytande och röstetalunder eller över de kritiska gränserna10 %, eller skall underställasriksdagen. Eftersom ett avgörandeinflytande i ett bolag ofta utövas viaett minoritetsinnehav av röstvärdet,anser motionärerna att regeringensförslag inte kan godtas; skall det skestrategiska förskjutningar ellerminskningar av det statliga ägandet inäringslivet borde detta underställasriksdagens prövning.Tidigare riksdagsbehandlingRiksdagen beslöt om attminskning av statens ägande med vissaangivna restriktioner skall kunna skebeträffande åtta angivna företag (prop.1995/96:141, bet. De åttaföretagen är följande: ,, , ., , AB SvenskExportkredit, ochLantbrukskredit AB. Detta bemyndigandeersatte det bemyndigande som riksdagenlämnade (prop. 1991/92:69, bet.NU10). angavs att av riksdagentidigare lämnade bemyndiganden avseendeNordbanken, (numera inklusiveRetriva AB) och Svenska Skogsplantor ABskall fortsätta att gälla.I en reservation (m, c, fp, kds)avstyrktes regeringens förslag ochförordades i stället att debemyndiganden om försäljning av statligaföretag som tidigare gettregeringen skulle kvarstå och dessutomkompletteras. I en annan reservation (v)stöddes utskottsmajoritetensställningstagande med undantag i frågaom . I en tredje reservation(mp) tillstyrktes regeringens förslag,under förutsättning att det fastställdesen policy för statliga företag.Privatisering av följande företagförordades vidare i reservationer:Teracom Svensk Rundradio AB (m); TeliaAB, Svensk Interkontinental LufttrafikAB och (m, fp, kds);(m, fp); ochStatens Bostadsfinansieringsaktiebolag(m).Näringsutskottets ställningstagandeRegeringens förslag till riksdagsbeslutinnefattar, som redovisats, dels attriksdagen skall anta förslaget till lagom statsbudgeten, dels att av riksdagentidigare givna bemyndiganden och andrabeslut skall upphöra att gälla i deavseenden som lagen reglerar. Ipropositionen sägs dock i fråga omförsäljning av aktier i statliga företagatt de särskilda bemyndiganden somriksdagen lämnade , liksomtidigare givna bemyndiganden, kanfortsätta att gälla.Riksdagsbeslutet omfattade,som nämnts, åtta företag. Vidarekonstaterades i den då aktuellapropositionen, liksom inäringsutskottets betänkande, atttidigare bemyndiganden för ytterligaretre företag skulle fortsätta att gälla.Därutöver har bemyndigatregeringen att genomföra en försäljningav (). fattade våren 1995beslut om bolagisering av denfastighetsekonomiska verksamheten inomStatens lantmäteriverk (prop.1994/95:166, bet. Iriksdagsbeslutet ingick ett bemyndigandeför regeringen att i en nära framtidsälja aktierna i bolaget.Riksdagen har således lämnat särskildabemyndiganden för nämnda 12 företag. Ensammanställning över dessa företag,liksom över innebörden avbemyndigandena, återfinns i tabellen pånästa sida. Huruvida denna förteckningär uttömmande går emellertid inte attmed bestämdhet uttala sig om.Företag ägarande ga 1995 l sept. lägst1996, % aandel, %Närings- ochhandelsdepartementetAssiDomän AB5 13 119 3450,25Celsius AB6 11 740 25 10Enator AB 4 901 25 0Pharmacia & 33 000 7 0Upjohn 711 100 0AB Svensk 86 50 34ExportkreditSvenska 270 100 0Skogsplantor 95 100 0FinansdepartementetLantbrukskredit 4 50 0ABNordbanken 7 124 065,57Securum AB8 9 258 100 0InrikesdepartementetSvensk 110 100 0Fastighetsvärdering proposition 1995/96:141 om aktivförvaltning av statens företagsägandemeddelade regeringen att den avser attytterligare utveckla och förbättra deårliga redogörelserna för företag medstatligt ägande. Det angavs att detbl.a. kommer att göras kompletteringarmed uppgifter om utdelningar,omstruktureringar, försäljning av aktieroch nyemissioner som sker med stöd avdet nya bemyndigandet. Av åretsredogörelse (skr. 1996/97:20) framgårinte för vilka företag harlämnat särskilda bemyndiganden ellerinnebörden av dessa bemyndiganden.Enligt uppgift avses dock ensammanfattning av bemyndigandena kommaatt ingå i nästa års redogörelse, vilketnäringsutskottet noterar medtillfredsställelse.För att det inte skall råda någonoklarhet om vad nu aktuellabeslut innebär i förhållande tilltidigare lämnade bemyndiganden avseendeförsäljning av aktier och andelar iföretag med statligt ägande, börkonstitutionsutskottet - enligtnäringsutskottets uppfattning - angevilka företag som omfattas av dessabemyndiganden. Innebörden avbemyndigandena bör dessutom klargöras,förslagsvis genom hänvisning till redovisade tabellen. Därvid bör -för klarhets skull - anges att enförsäljning av statens innehav av A-aktier i kräver ett beslut avriksdagen samt att bemyndigandet i frågaom endast avser nyemission.Beträffande det som förordas i motion1995/96:K38 (v) och som innebär att allaåtgärder som ändrar statensägarinflytande och röstetal under ellervver gränserna , och 50 %skulle underställas villnäringsutskottet hänvisa till vad somsägs i propositionen (s. 62) om att ensådan lösning är opraktisk med hänsyntill det begränsade antal företag som äraktuella. Som framgår av den tidigarenämnda redogörelsen för företag medstatligt ägande är det endast sexföretag för vilka statens ägarandelunderstiger , nämligen följande: A/ODom Shvetsii (), (),(), (33,), . ()och Svensk Avfallskonvertering AB (). Beträffande tre företag , och & UpjohnInc. gäller, som nämnts, särskildabemyndiganden. Staten äger en aktie iSAKAB. Det är således endast för de tvåföretagen A/O Dom Shvetsii (bolag medsäte i men som ännu intebedriver någon verksamhet) och (fyra anställda) som den imotionen förordade uppläggningen skullefå någon praktisk betydelse.Det kan vidare noteras att riksdagenhar möjlighet att till beslut ombemyndigande om försäljning av aktier iföretag där staten har en ägarandel på50 % eller mer koppla de restriktionersom anses lämpliga.Med den precisering av riksdagsbeslutetsom näringsutskottet förordar tillstyrkspropositionen i här aktuell del. Motion1995/96:K38 (v) avstyrks i motsvarandedel.Stockholm den 8 oktober 1996På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: BirgittaJohansson (s), (),Bo Finnkvist (s), (),(), (),(), (),(), (),(), (), EvaGoës (mp), (), (), () ochSten Tolgfors (m).Avvikande meningar1. (), KarinFalkmer (m), (), ChrisHeister (m), (), GöranHägglund (kd) och ()anser att del del av yttrandet - underrubriken som börjar med Beträffande det och slutar med motsvarande del bort ha följandelydelse:Näringsutskottet vill i dettasammanhang framhålla att det arbete sompåbörjades under den borgerligaregeringen med att minska statensföretagsägande bör fortsätta. Med enprivatisering av statliga företag uppnåsen tydligare ägarroll, kommersiellt merkompetenta företag och en ökadaktiespridning. De försäljningar somgjordes under den borgerliga regeringeninbringade till statskassan sammanlagtca (exkl.försäljning av aktier i ),vilket minskade statens upplåningsbehovmed motsvarande belopp. Försäljningarnaledde också till en spridning avaktieägandet till grupper som intetidigare innehaft aktier. uppfattning börsåledes försäljningen av statligaföretag fortsätta med den inriktning somriksdagen beslöt om i december 1991.Med det anförda tillstyrkernäringsutskottet propositionen i häraktuell del och avstyrker motion1995/96:K38 (v) i motsvarande del.2. () och ()anser att den del av yttrandet - underrubriken som börjar med Föratt och slutar med motsvarande del bort ha följande lydelse:Näringsutskottet anser - i likhet medvad som anförs i motion 1995/96:K38 (v) - att regeringens förslag tilllag om statsbudgeten bör omarbetassåvitt avser 26 §. Regeringens förslagom att den - i det fall att riksdageninte har beslutat annat - skall få säljaaktier i bolag där staten har mindre änhälften av rösterna innebär ett minskatinflytande för riksdagen.Näringsutskottet förordar i stället denuppläggning som Statskontoret harskisserat i sitt remissvar. Dennainnebär att alla åtgärder som ändrarstatens ägarinflytande under eller överde kritiska gränserna , och skall underställas riksdagen.Aktiebolagslagen ger, som redovisats,ett betydande inflytande tillminoritetsägare i bolag. Om det skallske strategiska förskjutningar ellerminskningar av det statliga ägandet inäringslivet bör de således, enligtnäringsutskottets mening, underställasriksdagen.Den aktuella paragrafen böromformuleras med utgångspunkt i vadnäringsutskottet här anfört. Med detsagda tillstyrker näringsutskottetmotion /96:K38 (v) i denna del.InnehållsförteckningSammanfattning 1Propositionen 2Motionerna 2Motioner väckta med anledning avpropositionen 2Motion väckt /97 3Yttranden från finansutskottet ochnäringsutskottet 3Utskottet 3Propositionens huvudsakligainnehåll 3Den nuvarande regleringen iregeringsform och riksdagsordning 4Närmare om regleringen i 5 kap. 12§ riksdagsordningen 6Behovet av en budgetlag 8Propositionen 8Finansutskottets yttrande 8Konstitutionsutskottetsbedömning 10Effektivitet och resultat 10Propositionen 10Motionen 11Finansutskottets yttrande 11Konstitutionsutskottetsbedömning 11Anslagstyper och anslagsvillkor 12Gällande rätt 12Propositionen 13Motionerna 14Finansutskottets yttrande 15Konstitutionsutskottetsbedömning 16Utnyttjande av anslag 18Propositionen 18Motionerna 19Finansutskottets yttrande 19Konstitutionsutskottetsbedömning 20Redovisning mot anslag ochinkomsttitlar 20Propositionen 20Motionerna 21Konstitutionsutskottetsbedömning 21Ekonomiska förpliktelser 21Propositionen 21Finansutskottets yttrande 22Konstitutionsutskottetsbedömning 22Statsbudgetens avgränsning 22Propositionen 22Finansutskottets yttrande 23Konstitutionsutskottetsbedömning 23Finansiering av investeringar 24Propositionen 24Finansutskottets yttrande 24Konstitutionsutskottetsbedömning 26Överlåtelse av statens egendom 26Propositionen 26Motionen 27Finansutskottets yttrande 27Näringsutskottets yttrande 28Konstitutionsutskottetsbedömning 31Redovisning och revision 32Propositionen 32Motionen 33Finansutskottets yttrande 33Konstitutionsutskottetsbedömning 33Uppföljning, prognoser och utfall 34Propositionen 34Motionen 34Finansutskottets yttrande 35Konstitutionsutskottetsbedömning 35Utgiftstak och utgiftsramar 36Propositionen 36Behandlingen av den ekonomiskavårpropositionen 1996 37Motionerna 38Finansutskottets yttrande 39Konstitutionsutskottetsbedömning 41Vidareutveckling och utvärdering avden nya budgetprocessen 45Motionerna 45Finansutskottets yttrande 45Konstitutionsutskottetsbedömning 46Lagbestämmelsernas placering 47Propositionen 47Finansutskottets yttrande 47Konstitutionsutskottetsbedömning 47Lagförslagen 49Hemställan 49Reservationer 521. Portalparagrafen (mom. 1) 522. Avskaffande av förslagsanslagen(mom. 3) 523. Avskaffande av förslagsanslagen(mom. 3) 534. Rätten att avstå från attanvända anslagsmedel (mom. 4) 545. Försäljning av aktier ochandelar (mom. 5) 546. Årsredovisning för staten (mom.6) 557. Avslag på förslagen om tak förstatsbudgeten (mom. 7) 568. Obligatoriska utgiftstak,budgeteringsmarginal ochlånebemyndigande (mom. 8-10) 569. Åtgärder vid överskridande avtak och ramar (mom. 11) 5710. Miljörevision (mom. 12) 5811. Utvärdering (mom. 13) 5912. Budgetering uppifrån och ned och kostnadsmässig redovisning(mom. 14-15) 5913. Upphävande av tidigarebemyndiganden (mom. 19). 60Bilaga 1 Propositionens lagförslag 61Bilaga 2 Av utskottet framlagtlagförslag 68Bilaga 3 Finanskottets yttrande 69Bilaga 4 yttrande99Gotab, 19961 Bemyndigandet avser endast nyemission.2 Bemyndigandet avser endast försäljningav B-aktier.3 fattade den 11september 1996 beslut om inlösen avaktier den 23september-den11 . Härigenomkan statens ägarandel komma att minskafrån till 58 %.4 I ingår numera tidigareRetriva AB.1 Riksdagsordningen omtryckt 1995:272.2 Senaste lydelse 1994:1473.5 Bemyndigandet avser endast nyemission.6 Bemyndigandet avser endast försäljningav B-aktier.7 fattade den 11september 1996 beslut om inlösen avaktier under perioden 23 september-11oktober 1996. Härigenom kan statensägarandel komma att minska från 65,5 %till 58 %.8 I ingår numera tidigareRetriva AB.