bet · GK01FöU1 · 1996-11-28 00:00:00 — De skillnader som är direkt hänförliga till avgivna moderatamotioner är dels en överföring av från anslaget B 1Funktionen Civil ledning till anslaget A 1 Försvarsmakten, dels en överföringav hela anslaget A 2 Fredsfrämjande truppinsatser till utgiftsområde 7Internationellt bistånd.Avseende vårt ställningstagande att satsa 750 miljoner kronorför anpassningsåtgärder i stället för de av regeringen föreslagna 550 miljonerkronor konstaterar vi att detta inte är en anslagsfråga utan en fråga om hurmedel inom anslaget A 1 Försvarsmakten fördelas. Vi står fast vid våruppfattning att en dylik förstärkning avsevärt skulle stärka det i övrigtsvaga anpassningskoncept regeringen presenterat och återkommer ireservation nr 22 med förslag till annat beslut än det majoriteten i utskottetföreslår.2. Uppgifter, helhetssyn och anpassning (mom. 15)() och () anför:Regeringen har aviserat att en översyn av den militära underrättelsetjänstenskall genomföras. Vi anser att det är ytterst viktigt att särskiltuppmärksamma förhållanden som kan leda till nya eller förstärkta hot ellerandra svåra nationella påfrestningar och låta dessa få reella konsekvenser.Den säkerhetspolitiskt och militärt inriktade underrättelsetjänsten bör enligtvår mening i nuvarande säkerhetspolitiska läge särskilt lägga vikt vidinformationen om långsiktiga utvecklingstendenser och förändringar inommiljömässiga, politiska, ekonomiska och militära områden av betydelse förSveriges säkerhet. Som exempel kan ges atomubåtar på ochsociala utvecklingstendenser (ökande klyftor) mellan människor. Här måste ensamordning ske mellan olika myndigheters kompetensområden, men också attmyndigheter bedömer varandra, för att säkerställa att olika hot bedöms utifrånsakkunskap och inte tradition. måste vidgas till attinnefatta alla i representerade partier, detta för att öka insynen,och att det är demokratiskt riktigt att låta människor med olika syn påsamhället ingå i en sådan nämnd.3. Ledningssystemets utveckling (mom. 16), , My och (alla m)anför:Försvarsutskottet förutsatte ?att regeringen utifrånen helhetssyn förelägger ett underlag för principställningstagandenom det framtida militära ledningssystemets utveckling?. Den utredning avseendeledningsorganisationen som regeringen då aviserade skulle enligt utskottetsmening resultera i detta. Utskottet hade vidare en rad preciserade önskemålavseende vad utredningen skulle innehålla. Till utskottets beslut hörde ocksåavvisandet av regeringens avsikt att föreslå nedläggning av ett antalförsvarsområdesstaber innan ledningssystemet utretts.Regeringens proposition 1996/97:4 (avsnitt 10) uppfyller inte dettariksdagens uttryckliga önskemål avseende utredning. I stället för denhelhetssyn som utskottet förutsatte återkommer regeringen i stället med ettenda konkret förslag, nämligen en omotiverad nedläggning avförsvarsområdesstaberna.Vi ansluter oss till utskottets text i betänkandet men finner anledning attpåpeka det förhållande som ovan anges. Meningsskiljaktigheterna i denna frågaär inte i första hand hänförliga till substansen i önskade förändringar utantill utskottsmajoritetens oförmåga att ens kritisera regeringen för uppenbartnegligerande av vad utskottet tidigare anfört och vad genomriksdagsbeslutet gav regeringen till känna. Behovet av en samladöversyn av ledningsproblematiken i enlighet med försvarsutskottets inriktningfrån kvarstår sålunda enligt vår mening.4. Försvarsmaktens organisation i och Revingehed (mom. 28)() anför:Jag instämmer i regeringens och utskottets bedömning att luftvärnsutbildningeni södra milot kan utföras vid ett luftvärnsförband. Utskottet har, underarbetets gång, övervägt såväl operativa och ekonomiska som utbildningsmässigafaktorer och funnit att de bästa förutsättningarna finns vid Lv 4 i Ystad.Detta stämmer också med de erfarenheter som framkom genom den utredning omlokalisering av luftvärnsutbildningen i hela som utskottet år 1993beställde hos chefen för armén.Vilket luftvärnsregemente som skall bli kvar är emellertid nu avhängigt avvilken infanteribrigad som skall ha till huvuduppgift att försvara Göteborgoch balansen av förband i . I arbetet med Försvarsmaktsplan 97 har manjämfört IB 15 i med IB 16 i , med beaktande av IB 12 och 2 iEksjö. I Försvarsmaktens förslag ansågs Boråsbrigaden var mest lämplig.Halmstadbrigaden bedömdes dock ha bättre förutsättningar för utbildning avmekaniserade förband och angavs att vid ett val av I 16 skulle mandessutom slippa flytta den personal som omlokaliserats från Göteborgtill . Förvarsmakten valde ändå Boråsalternativet men regeringen harvalt Halmstadsalternativet. Eftersom garnisonslösningar eftersträvas skalldärför södra milots luftvärnsutbildning ske i Halmstad.Förutsättningar för luftvärnsutbildning är bäst i men sägs kunnabli lika bra i om ett nytt övningsfält vid Wapnö gods anskaffas.Jag anser att det ger helt felaktiga signaler i en krympande ekonomi, attflytta verksamhet från ett område, där de bästa förutsättningarna förverksamheten finns, till ett ställe där man behöver köpa in nyaövningsområden. I finns redan näraliggande övnings- och skjutfält. Därfinns daglig möjlighet till samövning med mekaniserade förband inomgarnisonen, vilket i någon mån kompenserar bristen på repetitionsutbildningoch där det ges goda möjligheter till rekrytering av personal ochvärnpliktiga, och där detta ger goda resultat, inte minst på grund av desociala fördelar som kommer av korta avstånd till familj och vänner.Jag vill emellertid tillägga, att det kommande beslutet är en följd av denborgerliga regeringens förslag , som resulterade i flyttning av Lv 6från till Halmstad.Det hade föregåtts av den nämnda ?luftvärnsutredningen?, som visade att dethade varit både bättre och mycket billigare att samlokalisera militärområdetsluftvärnsutbildning i Ystad.Försvarsmaktens förutsättningar var från början att de ekonomiska effekternaav förändringar i grundorganisationen skulle bedömas på lång sikt. Dessaförutsättningar ändrades under arbetets gång, varför de storainvesteringskostnader som lagts ner i väger tungt. Dekostnader som behövts läggas ner vid en samlokalisering i efter beslutet1993 hade varit ytterst blygsamma vilket påpekades i den partireservation somlämnades mot den uppgörelse som gjorts mellan (m) och (nyd).Den paketlösning som regeringens förslag är och som utskottet ställer sigbakom, avgörs av vilken lösning som ger den största besparingen underbelutsperioden, utan att ta hänsyn till besparingseffekter på . Idetta arbete har Försvarsmaktens siffror jämförts med regeringskanslietssiffror och de berörda kommunernas beräkningar. Dessutom har en särskildbedömning gjorts när det gäller påverkan på samhällsekonomiska ochregionalpolitiska faktorer. Denna redovisning har visat att utifråntillgängligt material och under givna förutsättningar blir besparingseffektenstörst i Halmstadsalternativet. Detta har avgjort utskottets ställningstagandeoch jag ställer mig trots ovan angivna synpunkter bakom detta.5. Försvarsmaktens organisation i (mom. 33)(fp och () anför:Skulle beslut bli att behålla IB 16 i finner vi detangeläget att framhålla att säkerställandet av erforderliga förbindelsermellan befintliga övningsfält av bl.a. miljöskäl inte får tas till intäkt föratt Försvars- makten förvärvar det berörda markområdet förövningsverksamhet.6. Verksamheten vid det internationella kommandot (mom. 51)() anför:Ökad samverkan med andra länders stridskrafter och civila insatsstyrkor medförkostnader som måste beaktas. Med tanke på skydd och säkerhet för deltagandesvensk personal kommer vår allra bästa materiel att efterfrågas vidinternationella insatser. Denna materiel förslits snabbt och vid en längretids engagemang kommer troligen en mängd materiel aldrig tillbaka tillSverige. Kostnaderna för förslitning och förstörd materiel måste därföruppmärksammas. Regeringen borde därför av ekonomiska skäl ha klargjorthuruvida materielen för internationell verksamhet skall tas urmobiliseringsförråd eller särskilt anskaffas och förrådställas förinternationella insatser.7. Inriktningen av Försvarsmaktens program under (mom. 58), , My och (alla m)anför:Den 22 november beslutade att utgiftsramarna för . Vikan då inte längre vidhålla vårt förslag om fördelning av medel på olikaanslag inom utgiftsområdet 6 Totalförsvar. Härav följer att del av innehålleti våra förslag om inriktning av Försvarsmaktens program under budgetåret ocksåfaller bort. Vår uppfattning kvarstår och redovisas i sina huvuddrag ireservation nr 1 Moderata samlingspartiets försvarspolitik, där denlångsiktiga inriktningen föreslås läggas fast.8. Inriktningen av Försvarsmaktens program under (mom. 58)() anför:Vi har inte haft möjlighet att få vårt förslag avseende främstmarkstridskrafternas krigsorganisation analyserat av Försvarsmakten, varför viinte har möjlighet att ta ställning till frågan om inriktning avFörsvarsmaktens program under budgetåret 1997.9. Vissa frågor rörande räddningstjänsten i fred (mom. 62)() anför:I motion Jo795 (mp) behandlas frågan om sanering vid kärnkraftsolyckor. Den 1juli 1992 (prop. 1991/92:41, bet. FöU5) genomfördes vissa förändringar iräddningstjänstlagen. Räddningstjänstlagen kompletterades då med reglerrörande sanering efter utsläpp av radioaktiva ämnen. Enligt 44 §räddningstjänstlagen (1986:1102) kan personer som harkunskap om samt hälsa och kroppskrafter för sådant arbete tas ut tilltjänsteplikt före saneringsarbetet. Frågan man ställer sig är givetvis hur mankan bedöma vilka kunskaper som behövs och vilken hälsa samt kroppskrafterpersonen har för att man skall tas ut till arbetet.Den moraliska frågan huruvida det är riktigt att människor som har motsattsig kärnkraft, kanske just på grund av säkerhetsskäl, kan tas ut att hjälpatill efter en kärnkraftsolycka står obesvarad.10. Militär plikttjänstgöring (mom. 64), , My , (alla m) anför:Värnplikten är en av grundstenarna i försvaret av . 1994 fick ifull politisk enighet ett modernt pliktsystem grundat på principer somöverenskommits i som arbetade under åren 1991-1992.Ett omfattande beredningsarbete föregick sålunda fastläggande av degrundläggande villkor som gäller för totalförsvarspliktens utnyttjande förtotalförsvarets personalförsörjning. 1994 valde regeringen attfrångå överenskomna principer. Genom en i avvisad tolkning avfolkförsvarstanken framstod nu målet att utbilda alla som viktigare än attutbilda dem som det finns behov av. Försvarsministerns förslag om att utbilda10 000 civilpliktiga i något som givits namnet ?civilaberedskapsstyrkor? är den främsta exponenten härför. Lyckligtvis harregeringens ambitionsnivå i ljuset av den sakliga argumenation som framförtsmot förslaget sänkt ambitionerna. I stället för årligensom ursprungligen avsågs föras över från Försvarsmakten till civilamyndigheter för denna utbildning börjar verksamheten 1997 på en blygsam nivåoch med ett anslag på 26 miljoner kronor.Genom att påbörja denna utbildning innan en analys av behoven ochkrigsorgansiationen genomförts väljer regeringen strid i pliktfrågan. Detsamförstånd som präglat behandlingen av dessa frågor brytssålunda. Enligt vår mening är det såväl olyckligt som anmärkningsvärt attregeringen valt denna linje. Ansvaret för att med statens tvångsmedel ta utoch utbilda unga människor vilar nu helt på den politiska majoriteten när detgäller utbildningen till de civila beredskapsstyrkorna.Vår uppfattning är att det försvagar den totala uppslutningen kringpliktsystemet och att regeringens val av handlingsväg sålunda riskeraratt urholka den folkliga uppslutningen kring totalförsvarsplikten. Allpliktutbildning skall i enlighet med lagen om totalförsvarsplikt syfta tillkrigsplacering. Denna krigsplacering i förband skall självfallet också ha ettmotiv i fom av behov av förbanden i krigsorganisationen. De senare motiven harinte kunnat påvisas vad gäller de civila beredsskapsstyrkorna.11. Inskrivning och avgångar (mom. 67)() och () anför:AvgångarDet är många som avbryter sin militära grundutbildning (under utbildningsåret1994/95 var det ). uppges avbryta sin vapenfria tjänst.Värnpliktsrådet föreslår att man för att motverka dessa stora avgångar skallinföra mer generella uttagningar vid mönstringen, så att man inte ger dentotalförsvarspliktige falska förhoppningar om vad den kommande tjänsten skallinnebära. Ett annat krav, som utskottet har fört fram, är att manskall få civilt meritvärde på det man lär sig . Dettakan ske t.ex. genom att man kan tillgodoräkna sig godkända poäng i motsvarandecivila utbildningar. Därigenom blir det en merit att ha utfört sintotalförsvarsplikt. Denna fråga bereds nu inom och vi serfram mot regeringens kommande förslag. Positivt är att regeringen ipropositionen tar upp frågan om plikttjänstgöringens anpassning tillstudieterminer och att tiden mellan inskrivning och inryckning bör minska. Enannan viktig åtgärd, som inte regeringen nämner, är vikten av att förbättrainformationen före, under och efter inskrivningen. Mer kunskap för dentotalförsvarspliktige innebär större möjligheter för henne eller honom att fåen passande befattning efter intresse och önskemål. Medbestämmandet ochdisciplinstraff har också betydelse.Regeringen anför i propositionen att de stora problemen med avgångar föreinryckning och under grundutbildningen behöver klarläggas. Vi anser att dennautredning skall ske i samarbete med Styrelsen för psykologiskt försvar, så attattitydförändringar gentemot det militära försvaret, uppfattning omutbildningens relevans gentemot hur man uppfattar vilka säkerhetspolitiska hotsom finns m.m., också skall vara en del av underlaget.Disciplinansvar och medinflytandeVi anser att en översyn av lag (1994:1811) om disciplinansvar inomtotalförsvaret och medinflytandeförordningen bör genomföras. Utredningen om detotalförsvarspliktigas ekonomiska och sociala situation (SOU 1996:18) harföreslagit att en översyn bör göras av disciplinlagstiftningen. Försvarsmaktenanser inte att detta är nödvändigt och enligt propositionen bereds förnärvarande ärendet inom Försvarsdepartementet. Vi anser att lag (1994:1811) omdisciplinansvar inom totalförsvaret och medinflytandeförordningen bör ses övertillsammans med företrädare för totalförsvarspliktiga.Regeringen anger i propositionen att man förutsätter att Försvarsmakten ochandra utbildningsanordnare aktivt arbetar för att, där det så behövs,förbättra medinflytandet.Medinflytandefrågorna inom totalförsvaret bör utvecklas till att så långtmöjligt inte skilja sig från vad som i övrigt gäller i samhället.12. Vapenfri tjänst (mom. 68)() anför:Det förefaller inte rimligt att ha olika förfaranden för prövning av denenskildes grunder för att begära vapenfri tjänst beroende på vid vilkentidpunkt den enskilde framställer sin begäran. I denna del torde en översyn avprövningsförfarandet vara rimlig. En sådan översyn kan lämpligen göras närnågot mer erfarenhet av beslut om totalförsvarsplikt vunnits.13. Anställd personal (mom. 73), , My , (alla m) anför:Regeringens hantering av frågorna om försvarets personalförsörjning kritiserasi utskottets betänkande . Den helhetssyn på frågorna ombefälsordning och utbildningssystem för yrkes- och reservofficerare somutskottet begärt har ännu inte kommit till del.Vi har erfarit att vårt förslag i partimotion Fö201 (m) om att skiljafrågorna om skolorgansiationen och systemfrågorna vad gällerpersonalförsörjningen kommer att tillgodoses. Det gör att de frågor som viaktualiserat får anstå till dess att regeringen, i enlighet med utskottetsanförande, återkommer med ett heltäckande underlag och en sammanhållen syn idessa för försvarets funktionssätt avgörande frågor.14. Försvarets högskolor (mom. 74)() anför:Regeringen föreslår att och Försvarshögskolan läggs ner ochatt det inrättas en ny högskola omfattande dessa bådaskolors verksamhetsområden. Skolans namn bör vara Försvarshögskolan.Den nuvarande verksamheten vid har fått en allt viktigareroll genom totalförsvarets nya uppgifter. Försvarshögskolan initierar ochbidrar till svensk säkerhetspolitisk debatt utifrån det vidgadesäkerhetsbegreppet. menar därför att utskottet tydligareborde ha betonat den identitet som den nuvarande Försvarshögskolan har isamband med den föreslagna omorganisationen.15. (mom. 77)Av ()hör till de myndigheter som får en utökad verksamhet tillföljd av EU-medlemskapet. Det är viktigt att den icke-militära bevakningen avvåra gränser fungerar tillfredsställande, speciellt med tanke på deoljeutsläpp som bara ökar och den allmänna miljöskyddsbevakningen som tyvärrkan förväntas skapa ytterligare arbetsbelastning för . Jaganser att fartyg skall utnyttjas i så hög grad som möjligt.Det är därför viktigt att medel tillskjuts så att mer personal kan anställas.Jag vill öka beredskapen runt , med tanke på de flyktingar som kommer isjönöd på grund av undermåliga farkoster. Jag anser också att beredskapenskall höjas när det gäller bevakningen av miljösituationen.Jag vill sålunda anslå mer än regeringen tillKustbevakningen, men avvaktar här regeringens aviserade överväganden i dennafråga. Jag anser också att ansvaret för både miljöräddningen och sjöräddningenbör samlas till en myndighet, vilken borde vara Kustbevakningen.16. (mom. 77)() anför:Utvecklingen i vårt närområde har för del inneburit ettväsentligt ökat övervakningsbehov till sjöss. Det gäller den civilagränskontrollen, fiskekontrollverksamheten och säkerhetsarbetet inklusivemiljö- och sjöräddningstjänsten.Kristdemokraterna menar därför att utifrån vårt medlemskap i behöverKustbevakningen tillföras ytterligare resurser på utöverregeringens förslag.Under utskottets behandling har det framkommit att regeringen uppdragit åtKustbevakningen att analysera konsekvenserna av vårt EU-medlemskap förmyndighetens ansvarsområde. Vi avvaktar därför ett beslutsunderlag frånregeringen.17. Försvarshögskolan (mom. 81)() anför:Vi har föreslagit att propositionens förslag om att slå sammanFörsvarshögskolan och avslås. Vi tar därför inte i dettasammanhang ställning till propositionens förslag avseende den nyaFörsvarshögskolan.18. (mom. 83)() anför:Enligt min mening är det att se över huvudmannaskapet för , som är Försvarsmaktens signalspaningsfartyg, har sedan hon togs itjänst framförts av flottan medan () harskött signalspaningen ombord. Detta, att två organisationer med väldigt olikakaraktär ska operera ombord, har ända sedan starten lett till spänningar och iviss mån gått ut över effektiviteten i arbetet. Flottan har som sin totaltdominerande uppgift i fredstid att vara en utbildningsorganisation. Soldateroch officerare tränas i uppgifter som de förhoppningsvis aldrig skall behövautföra. När flottans organisation i arbete, som ombord på , gördetta att den gärna anpassar sig till krigsförhållanden. I fredstid är ettsådant arbetssätt olämpligt. Besättningen blir överdimensionerad. Fartygetleds som om det vore ute på ett stridsuppdrag, av Marinkommando ost. Underhålloch årliga översyner tillåts ta eftersom fred råder. Fartygschefernahar ofta haft svårt att acceptera att ta order från FRA i allt som inte rörfartygets framförande och säkerhet.FRA å andra sidan har en mycket intensiv verksamhet i fredstid. Och isynnerhet, som i krigstid är väldigt sårbar, har sin viktigaste uppgift attfylla i fredstid. FRA:s underrättelseinhämtning blir därför av bättre kvalitetju fler dagar kan utnyttjas till havs, och ju smidigare Orionsframförande kan anpassas till underrättelseinhämtningens behov.I har man en civil besättning som framför deras signalspaningsfartyg.Norrmännen har ungefär dubbelt till havs som vad Orionhar haft som bäst.Orion är ett dyrt fartyg med dyrbar utrustning ombord. För att få så godavkastning som möjligt på dessa pengar bör fartyget användas så mycket sommöjligt. Jag föreslår därför att pengar för Orions drift och underhåll lyftsur flottans budget och ges till FRA. Som får anställa en egen besättning elleranlita en civil huvudman för Orions fredstida drift. Och att helaledningsansvaret för läggs på FRA.Genom detta förslag förvaltas enligt min mening statens pengar väl.6 TotalförsvarFörslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 6Utskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag tillanslagsfördelning.