bet · GK01KU4 · 1996-11-21 00:00:00 — Mot denna bakgrund bör enligtmotionären nu ange denlämpliga inriktningen vid lokaliseringenav de statliga och regionala organen.I följdmotion 1996/97:K12 hemställerChatrine m.fl. (kd) attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omutgångspunkter för det fortsattautvecklingsarbetet när det gäller denregionala samhällsorganisationen(yrkande 1). Förändringar isamhällssystemet måste enligt motionärenbygga på en bred lokal och regionalförankring. Ansvarsfördelningen mellankommunerna, regionerna och staten måstebygga på subsidiaritetsprincipen, därfrågorna hanteras så nära människornasom möjligt och så effektivit sommöjligt.I följdmotion 1996/97:K11 hemställerBirgit () att hosregeringen begär förslag tillförsöksverksamhet med landstingsfrihet iett landstingsområde (yrkande 3).Regionberedningen avstyrkte ansökningarfrån några kommuner om att få bli s.k.landstingsfria kommuner. Enligtmotionären finns det klara fördelar frånbl.a. demokrati- ocheffektivitetssynpunkt med att kommunersvarar för uppgifter som ankommer pålandstinget. Mot denna bakgrund börenligt motionären begäraförslag till en försöksverksamhet medlandstingsfrihet i ett landstingsområde.I följdmotion 1996/97:K13 hemställerPeter m.fl. (mp) att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännaatt även skallutgöra ett eget och självständigt län ienlighet med vad i motionen anförts(yrkande 3). Motionärerna anser detviktigt på grund av den unika ställningsom har som region att dessställning som eget län inte hotas vid eneventuell förändring av den regionalasamhällsorganisationen i följdmotion 1996/97:K6 hemställerGudrun m.fl. (v) att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samladstrategi för regionaliseringen avstatliga verk och myndigheter (yrkande1). Den omstrukturering som äger ruminom de statliga verken och bolagenstämmer enligt motionärerna allt sämreöverens med de länsgränser ochlänsstrukturer som finns. Därför bör manenligt motionärerna söka sig fram mot ensamlad strategi för regionalisering avstatliga verk och myndigheter och denregionala uppdelningen ochorganiseringen av de folkvaldainstitutionerna.I motion 1996/97:K507 hemställer AgneHansson och (), attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omdels återföring av besluten över destatliga sektorsorganens organisationoch lokalisering till (yrkande1), dels en länsdemokratireform(yrkande 2). Enligt motionärerna drar encentraliseringsvåg fram över statligamyndigheter utan demokratisk förankringoch kontroll till följd av att riksdagoch regering frånhänt sig möjlighetenatt besluta om omorganisationer inomstatliga sektorsorgan. Med exempel frånKalmar län visar motionärerna på tvåmönster i den pågående regionalaomstruktureringen. I det ena falletbildas regioner som splittrar länet iolika regioner. I det andra fallet skeren samverkan med andra län i en störreregion med huvudkontor i ett angränsandelän. Enligt motionärerna måstestatsmakterna ta ett helhetsansvar förden regionala utvecklingen, och regeringoch riksdag bör återta den beslutsrollde tidigare haft på detta område. Vadgäller den föreslagnaförsöksverksamheten anför motionärernaatt reformen är angelägen mot bakgrundav bl.a. att flera förtroendeuppdragförsvunnit genom att vissa länsorganflyttats in under och attbeslutsfunktioner flyttats frånlänsstyrelsens styrelse tilllandshövdingen och tjänstemän.Arbetsmarknadsutskottets yttrandeUtskottet stöder förslaget att enparlamentarisk kommitté bör följa ochutvärdera försöksverksamheten. Utskottetvill också väcka tanken att enarbetsgrupp tillsätts inomregeringskansliet med uppgift att frånmera begränsat regionalpolitiskautgångspunkter följa verksamheten ochlöpande redovisa erfarenheterna förregeringen, varigenom även påett lämpligt sätt kan hållasunderrättad.Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet har i sitt yttrande idenna del behandlat motionerna K2 (fp),K12 yrkande 1 (kd), K13 yrkande 3 (mp)och K6 yrkande 1 (v). Innehållet i dessamotioner har redovisats i detföregående.Beträffande motion K2 (fp), i vilkenpläderas för en decentraliseradlokalisering av de regionala ochstatliga samhällsorganen i , anförutskottet att resultatet av vissapågående utredningar bör avvaktas, bl.a.den förvaltningspolitiska kommissionensslutbetänkande. Den fråga som motionärenaktualiserar kan bäst lösas genomförslag från den regionala och lokalanivån, anser utskottet, som också anföratt och regeringen i principinte genom uttalanden i den ena ellerandra riktningen bör föregripa sådanaförslag. Utskottet avstyrker med detanförda motionen. Mot utskottetsbedömning anför representanter förCenterpartiet, liberalerna,, ochVänsterpartiet avvikande mening medhänvisning till vad som anförs i motionK2 (fp).Vad gäller motion K12 yrkande 1 (kd)hänvisar utskottet till propositionensförslag om att en parlamentariskkommitté bör tillkallas för att följaoch utvärdera försöksverksamheten. I ensådan utvärdering finns det anledningförutsätta att också den fråga somtagits upp i motionen kommer attövervägas. Att utvärderingen avses kunnaläggas till grund för den regionalasamhällsorganisationen framgår också avpropositionen. Med det anförda avstyrkerbostadsutskottet motionens yrkande. uttalande anförrepresentanterna för Folkpartietliberalerna och Kristdemokraternaavvikande mening med hänvisning till vadsom anförs i den här aktuella motionen.Bostadsutskottet avstyrker också motionK13 yrkande 3 (mp) enligt vilkenGotlands län även skall varaett självständigt län. Utskottet kaninte i propositionen finna stöd förmotionärernas farhågor att länetsställning skulle hotas av en förändringav den regionala samhällsorganisationen,varför ett uttalande av intekan anses nödvändigt. Mot dennabedömning anför Miljöpartietsrepresentant avvikande mening medhänvisning till vad som anförs imotionen i denna del.Beträffande motion K6 yrkande 1 (v)anför bostadsutskottet att frågan om decentrala myndigheternas regionalastruktur är viktig och att frågan hörihop med det statliga regionalautvecklingsansvaret. Utskottet erinrarom vad som anförs i propositionen om attpågående utredningar, inte minst denförvaltningspolitiska kommissionen varsslutbetänkande avlämnas i slutet av1996, kan förväntas lämna bidrag tillden fortsatta diskussionen bl.a. i vadgäller organisations- ochuppgiftsfördelningen mellan central,regional och lokal statlig nivå.Utskottet anser sig ha grundad anledningutgå från att den fråga som tas upp imotionen därvid blir föremål föröverväganden. Enligt utskottet börmotionens yrkande inte nu föranledanågon åtgärd från . Mot dennabedömning anför Vänsterpartietsrepresentant avvikande mening medhänvisning till vad som anförs imotionen i denna del.Utskottets bedömningUtskottet har inga invändningar motpropositionens förslag vad gällerekonomisk reglering med anledning av denya uppgifter som läggs på kommuner ochlandsting enligt försökslagen.Konstitutionsutskottet stöderpropositionens förslag angåendeuppföljning och utvärdering avförsöksverksamheten genom enparlamentarisk kommitté. Om en sådanregionalpolitisk arbetsgrupp inomregeringskansliet somarbetsmarknadsutskottet förespråkar börtillsättas, får ankomma på regeringenatt avgöra. utgårfrån att regeringen på lämpligt sättfortlöpande håller underrättadom hur försöksverksamheten fortskrider.I motion 1996/97:K2 (fp) föreslås attriksdagen bör ange den lämpligainriktningen vid lokaliseringen av destatliga och regionala organen i isyfte att skapa en inomregional balansför den regionala samhällsverksamheten.Bostadsutskottet har i sitt yttrandeanfört att resultatet av vissa pågåendeutredningar bör avvaktas, bl.a. denförvaltningspolitiska kommissionensslutbetänkande. Statsmakterna bör enligtutskottet inte genom uttalandenföregripa förslag från den lokala ochregionala nivån i en fråga som denna. Idetta instämmer konstitutionsutskottetoch avstyrker motion K2.I motion 1996/97:K12 yrkande 1 (kd)anförs bl.a. att när det gällerutgångspunkter för det fortsattautvecklingsarbetet är det viktigt attsamhällsförändringarna är brettförankrade lokalt och regionalt och attansvarsfördelningen mellan kommunerna,regionerna och staten bör bygga påsubsidiaritetsprincipen.Bostadsutskottet hänvisar till förslageti propositionen om att en parlamentariskkommitté bör tillkallas för att följaoch utvärdera försöksverksamheten.Utskottet förutsätter att det i dettasammanhang finns utrymme att diskuterade frågor som tagits upp i motionen.Enligt propositionen avses utvärderingenligga till grund för den regionalasamhällsorganisationen framgent.Konstitutionsutskottet instämmer ibostadsutskottets bedömning ochavstyrker motion K12 yrkande 1.I motion 1996/97:K13 yrkande 3 (mp)anförs bl.a. att ställning somsjälvständigt län inte får hotas vid eneventuell förändring av den regionalasamhällsorganisationen i bör även utgöra etteget och självständigt län enligtmotionen. anför attutskottet inte kunnat finna stöd ipropositionen för motionärernasfarhågor, varför ett uttalande avriksdagen inte är nödvändigt.Konstitutionsutskottet instämmer i dennabedömning och avstyrker motion K13yrkande 3.I motion 1996/97:K6 yrkande 1 (v)efterlyser motionärerna en samladstrategi för regionaliseringen avstatliga verk och myndigheter. Likartadesynpunkter framförs i motion1996/97:K507 (c). Bakgrunden är att denomstrukturering som äger rum inom destatliga verken och bolagen stämmer alltsämre överens med länsgränserna ochlänsstrukturen. Enligt bostadsutskottetkan bl.a. den förvaltningspolitiskakommissionen förväntas lämna bidrag tillden fortsatta diskussionen avseendebl.a. uppgiftsfördelningen mellancentral, regional och lokal statlignivå. Den fråga som tas upp i motion K6bör enligt utskottet bli föremål föröverväganden i detta sammanhang. Dettaär också fallet med motion K507 enligtvilken besluten över sektorsorganensorganisation och lokalisering böråterföras under medborgarnas ansvar ochkontroll. I likhet med bostadsutskottetanser attmotionernas yrkanden därför inte börföranleda någon åtgärd från riksdagen.Konstitutionsutskottet avstyrker motionK6 yrkande 1 och K507.Beträffande motion 1996/97:K11 yrkande3 (fp) angående landstingsfrihet i ettlän konstaterar utskottet att trekommuner enligt propositionen hosregeringen begärt att på försök få blis.k. landstingsfria kommuner.Regionberedningen har avstyrktansökningarna främst på grund av att enbred uppslutning saknades i de berördaregionerna för förändring av deregionala uppgifterna. Regeringen anseratt något försök med landstingsfriakommuner inte bör genomföras i deaktuella fallen. Förslaget i motionentorde innebära att samtliga kommuner iett län eller ett landstingsområdeskulle bli landstingsfria. Ett sådantförsök som det här är tal om förutsätteren fullständig uppslutning från deberörda kommunernas sida. Med hänsyntill detta och att frågan med dettavidare innehåll är ny, bör denaktualiseras i annat sammanhang.Utskottet avstyrker motion K11 i dennadel.Inrättande av länsparlament ochkommunalförbund m.m.MotionernaI motion 1994/95:K608 ställer () en rad yrkandenangående införande av länsparlament m.m.Grundläggande för den föreslagnareformen är enligt motionärerna attpolitiska beslut skall fattas så nära deberörda som möjligt (yrkande 1).Beskattningsrätten skall enligtmotionärerna finnas kvar på ,regional och statlig nivå (yrkande 2).Länsparlamentens ansvarsområden börenligt motionen kunna vara de som i dagligger på länsstyrelserna, t.ex.miljöpolitik, trafikpolitik och regionalnäringspolitik samt de uppgifter somligger på landstingen (yrkande 3).Sammanslagning av flera landsting tilllänsparlament skall kunna ske frivilligt(yrkande 4). Direktvalda länsparlamentbör enligt motionärerna införas i (yrkande 5) resp. (yrkande 6),och bör hos regeringen begäraförslag om successivt införande avlänsparlament i hela riket (yrkande 7).Olof m.fl. (c) hemställer imotion 1994/95:K619 yrkande som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts omdemokrati på regional nivå. Enligtmotionärerna bör den centralastatsmakten flyttas närmare människorna,och därför bör folkvalda parlamentinrättas på regional nivå. Enligtmotionen har flera regionala statligaförvaltningsuppgifter omorganiserats ochundandragits från direkt politisktinflytande. Miljöpolitikens ökadebetydelse och den tilltagandeinternationaliseringen utgör motiv fören stark regional nivå. Det föreliggerpå den regionala nivån ett tydligtdemokratiskt underskott i den meningenatt landstingen saknar helhetsansvar förde regionala frågorna och att huvuddelenav länsstyrelsernas ärenden avgörs avtjänstemän utan föregående offentligdebatt. Den nya regionala rollen måsteenligt motionärerna byggas upp medutgångspunkt i närhetsprincipen, ökadsamverkan och samordning, mångfald,folkval och egen beskattningsrätt. Vissadelar av länsstyrelsernas nuvarandefunktioner bör kunna föras över till ettrenodlat statligt förvaltningskontor.Regionparlamenten bör koncentrera sig påatt öka insatserna på att utvecklainfrastrukturen, att aktivt bidra tillregionens kompetensutveckling, attstärka det regionala inflytandet övernäringslivsutveckling samtarbetsmarknads- och regionpolitik, atttydligt ange ansvaret för utvecklingenav miljökompetens och att tillvaratalänets energitillgångar samt att ta ettövergripande ansvar för sjukvård ochfolkhälsa. Renodlad statlig tillsyn ochmyndighetsutövning skall enligt motionenläggas på en speciell regionalrättsinstans.I motion 1994/95:A467 yrkande 2hemställer m.fl. (fp)att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om rätt för attmed försteg stärka den regionalademokratin och behovet av lagstiftninghärför. Enligt motionärerna harStockholmsregionens behov av regionalsamordning och ett demokratisktförankrat regionalt beslutsfattandefastslagits genom storlandstingetsbildande och följande lagstiftning på enrad områden. Det är enligt motionärernaangeläget att riksdag och regering underde kommande årens viktiga arbete på attbl.a. utveckla miljöanpassadetransportsystem accepterar och utnyttjarregionens möjligheter till och behov avregionalt ansvarstagande. Erfarenheternafrån kan ligga till grundför den generella ansvarsfördelningen påregional nivå.I motion 1996/97:A432 yrkande 9hemställer m.fl. (c) attriksdagen ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående ett riks-täckande system med regionaltsjälvstyre. Den föreslagnaförsöksverksamheten bör enligtmotionärerna fortlöpande utvärderas medsikte på att skall kunna fattabeslut om ett rikstäckande system medregionalt självstyre med ikraftträdandei samband med valet . Detta systembör bygga på direktvaldaregionfullmäktige. Enligt motionärernaär det viktigt att den aviseradeförsöksverksamheten också sker i någraav de mindre länen.I motion 1994/95:K505 hemställer RoyOttosson (mp) att i enlighetmed vad som anförts i motionen avskaffarlänsstyrelserna från den 1 januari 1997.Enligt motionären har den statligaverksamheten en regional indelning somstarkt avviker från länsindelningen.Parallellt med denna organisation finnsde folkvalda landstingen. Två fördelarmed att avskaffa länsstyrelserna skulleenligt motionären kunna uppnås. För detförsta skulle staten spara pengar på eneffektivare regional organisation, ochverksamhetsmålen skulle bli lättare attuppnå. För det andra skulle de folkvaldaregionala parlamenten - landstingen - fåett samlat grepp om de regionalautvecklingsfrågorna.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att de häraktuella motionerna i flera fall ärinriktade på frågor som gäller denregionala självstyrelsens utveckling iett mera långsiktigt perspektiv. Detgäller här bl.a. frågan om ettsuccessivt införande av länsparlament ihela riket (motion 1994/95:K608, mp) ochinrättande av folkvalda regionparlamenteller regionfullmäktige (motionerna1994/95:K619, c, och 1996/97:A432, c). Detgäller även frågan om att avskaffalänsstyrelserna (motion 1994/95:K505,mp). Beträffande dessa motioner kansägas att regeringen i den föreliggandepropositionen har aviserat att denregionala samhällsorganisationenslångsiktiga inriktning och strukturkommer att övervägas före valen år 2002på basis av erfarenheterna av den nuföreslagna försöksverksamheten. I dettasammanhang bör det enligt utskottetsmening vara naturligt att pröva frågorav det slag som behandlas i de häraktuella motionerna. Därmed fårmotionerna 1994/95:K608, 1994/95:K619,1994/95:K505 och 1996/97:A432 ansesbesvarade. Motionerna bör således inteföranleda någon åtgärd av riksdagen.Beträffande motion 1994/95:A467 yrkande2 (fp) angående möjligheterna att stärkaden regionala demokratin i Stockholmslän konstaterar utskottet att regeringenkommer att pröva frågan omförsöksverksamhet med ändrad regionalansvarsfördelning i bl.a. länefter överläggningar med företrädare förlänet inför arbetet med en propositionom länsindelningen i somplaneras föreläggas underförsta . Utskottet utgårfrån att de frågor som behandlas i denhär aktuella motionen bör kunna tas uppi dessa överläggningar. Med detta fårmotion 1994/95:A467 yrkande 2 ansesbesvarad, varför den avstyrks.Den statliga länsförvaltningenFörsöksverksamhet med vidgad samordnadlänsförvaltning m.m.PropositionenRegionberedningen har föreslagit attskogsvårdsstyrelsen förs in ilänsstyrelseorganisationen.Verksamhetsgrenar som inte utgörmyndighetsutövning föreslås bolagiseraseller läggas över på skogsnäringen.Enligt beredningen finns däremot ingenanledning att föra över uppgifter frånlänsarbetsnämnden till länsstyrelseneller att hela nämnden integreras ilänsstyrelsen. Flertalet remissinstanserär kritiska till förslaget angåendeskogsvårdsstyrelserna. De som yttrat sigöver förslaget angåendelänsarbetsnämnderna anser att dearbetsmarknadspolitiska frågorna även ifortsättningen skall hanteras av ettsjälvständigt statligt regionalt organ.Enligt regeringens mening bör man prövanya former för att utöva den statligaverksamheten på regional nivå i syfteatt stärka den statliga samordningen.Regeringen vill nu pröva möjligheternaatt på försök vidga den samordnadelänsförvaltningen i genomatt föra in länsarbetsnämnden ochskogsvårdsstyrelsen i länsstyrelsensorganisation. Det är enligtpropositionen av särskilt värde attförlägga försöksverksamheten tillGotlands län, eftersom försök med ändradregional ansvarsfördelning mellan statoch kommun föreslås där för sammatidsperiod. Erfarenheter kommer då attvinnas av en mer samlad statlig regionalförvaltning i ett län där arbetetbedrivs med delvis nya förutsättningar.Den parlamentariska kommitté som avsestillkallas med uppgift att följa ochutvärdera försöksverksamheten bör ocksåfölja och utvärdera försöksverksamhetenmed utvidgad samordnad länsförvaltning iGotlands län. Regeringen kommerdärutöver att överväga att tillkalla ensärskild utredare med uppgift att utredaoch pröva förutsättningarna för attinordna länsarbetsnämnderna ilänsstyrelserna.MotionenI följdmotion 1996/97:K6 hemställerGudrun m.fl. (v) att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts omlänsarbetsnämndens ställning på (yrkande 5). Enligt motionärerna börarbetsmarknadspolitiken vara ennationell angelägenhet. Därför ärmotionärerna tveksamma till att stödjaförslaget om att inordnalänsarbetsnämnderna i länsstyrelserna.Det är nödvändigt att särskilt utredaförutsättningarna för den föreslagnaordningen med länsarbetsnämnderna, ansermotionärerna.Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet har i sitt yttrandebehandlat den här aktuella motionen ochdärvid föreslagit att yrkandet böravslås av . Utskottet säger siginte ha anledning att motsätta sig vad ipropositionen anförts omförutsättningarna för att inordnalänsarbetsnämnderna i länsstyrelsen.Enligt utskottets uppfattning böremellertid inte genom ettställningstagande ge sin syn påberedningen av frågan. Mot dennauppfattning anför representanten förVänsterpartiet avvikande mening medhänvisning till vad som anförs imotionen.Arbetsmarknadsutskottets yttrandeArbetsmarknadsutskottet anför i sittyttrande att det finns anledning atthysa en viss tveksamhet mot tanken attinordna länsarbetsnämnderna ilänsstyrelsens organisation. På dettaområde bör sektorsförvaltningen ha vissafördelar. Om förslaget genomförs skulledet medföra en uppbrytning av den enhetsom kan sägas bildamed ochlänsarbetsnämnderna, i vilka bl.a. ingården offentliga arbetsförmedlingen ocharbetsmarknadsinstituten. Utskottetdelar uppfattningen att det krävs ensamordning av de näringspolitiska ocharbetsmarknadspolitiska insatserna påregional nivå men anser att detta kanske även utan ändring ilänsförvaltningen.Arbetsmarknadsutskottet vill trots dettainte motsätta sig att enförsöksverksamhet inleds men anmärkeratt erfarenheterna från försöket kan fåbegränsat värde med hänsyn både tillGotlands speciella förhållanden och tillatt skall varaförsökslän för det regionalasjälvstyrelseorganet. Utskottet villheller inte motsätta sig att en utredaretillsätts men utgår från att uppdragetformuleras förutsättningslöst.Mot denna bedömning har denvänsterpartistiske representanten anmältavvikande mening och anför att förslageti propositionen bör avvisas på grund avatt det inte är tillräckligt underbyggtvad avser motiv, syfte och effekter.Länsstyrelsens uppgifter och ledning iförsökslänenPropositionenRegionberedningen har föreslagit attlänsstyrelsen bör vara ett renodlatstatligt organ och att länsstyrelsendärmed inte bör ha en av landstingetutsedd styrelse. Om en styrelse inrättasbör den enligt beredningen utses avregeringen. I det sistnämnda harremissinstanserna instämt.I propositionen framhålls att en merrenodlad roll för kanprövas i försökslänen, varigenomkonflikten försvinner i länsstyrelsenshittillsvarande dubbla roll, dvs. attvara regeringens företrädare i länet ochsamtidigt vara regionens företrädareinför statsmakterna. För länsstyrelsernai försökslänen bör detta tydliggörasgenom ändringar i instruktionen.Regeringen avser enligt propositionenatt besluta om sådana ändringar.Enligt propositionen bör länsstyrelsenbehålla uppgifterna att verka för attstatlig verksamhet i länet samordnas ochanpassas efter övergripande miljö- ochregionalpolitiska mål, samordna de olikasektorerna inom länsstyrelsensansvarsområde, följa upp och utvärderaolika insatser i länet, vidta lämpligaåtgärder för länets utveckling samtinformera regeringen om tillståndet ilänet.Länsstyrelsens ledningsform bör enligtregeringens mening reformeras i de länsom deltar i försöksverksamheten. Iförsökslänen föreslås länsstyrelsenledas av landshövdingen, och någon nystyrelse bör inte utses i ,och län för tiden efterden . Den särskilda lag omval av ledamöter i styrelsen förlänsstyrelsen i län föreslåsupphöra att gälla vid utgången av år1997.Länsstyrelsen i försökslänen har ettfortsatt ansvar för en grupp viktigafrågor som brukar hanteras somstyrelseärenden, t.ex. polisfrågor. Ipropositionen framhålls attlänsstyrelsen kan inrätta ett ellerflera råd för att tillföra verksamhetensakkunskap och samrådsmöjlighet. Förvissa frågor kan inrättanämnder med beslutsrätt inom bestämdaansvarsområden. När landshövdingen ensamleder , som avsikten är iförsökslänen, bör landshövdingen enligtpropositionen ha motsvarande befogenhet.Hanteringen av polisfrågorna inomförsöken med ändrad regionalansvarsfördelningDen följande redovisningen bygger påvisst skriftligt material och muntligauppgifter från är länets högstapolisorgan och ansvarar i denna egenskapför polisverksamheten och har tillsynöver den. I styrelseskall viktigare frågor ompolisverksamheten beslutas. I vissafrågor som är operativa eller liggernära dessa frågor beslutarlandshövdingen efter föredragning avlänspolismästaren. I övrigt är detlänspolismästaren, som är regionalpolischef, som ensam avgör frågorna omdessa inte skall beslutas avlänsstyrelsens styrelse.Länen är indelade i polisdistrikt. Förvarje polisdistrikt skall finnas enpolismyndighet som ansvarar förpolisverksamheten inom distriktet.