bet · GJ01KU29 · 1996-05-28 00:00:00 — Motionärerna anser idenna del att yttrandefrihetsgrundlagenbör ändras så att den rest avfrekvensutrymmet som återstår, sedanstaten träffat avtal med vissaprogrambolag på det sätt som sker omradio- och TV-sändningar riktade tillallmänheten via public service-bolagenoch därutöver en radiofrekvens (ellerfler) per kommun undantagits för föreningslivets behov, måste utbjudas påmarknaden och försäljas i någon form avauktions- eller anbudsförfarande. Enparlamentarisk utredning med uppgift attge grundlagsskydd åt de fria radio- ochTV-stationerna bör därför återtillsättas.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet behandlade med anledning av fp-motioner frågan om grundlagsreglering avfrekvensfördelning i sitt av riksdagengodkända betänkande 1994/95:KU14.Utskottet redogjorde för innehållet i 3kap. 2 § första stycket YGL samt förmotivuttalanden till YGL. Vidareredogjordes för ochRadiolagsutredningens förslag samt förutredningen om nya medier ochgrundlagarna. Därutöver redovisades detlagstiftningsärende somavsåg att avbryta meddelandet avsändningstillstånd enligtlokalradiolagen.Utskottet ansåg i likhet med vadregeringen anfört i tilläggsdirektiventill utredningen om nya medier ochgrundlagarna att det inte finns någotbehov av att ytterligare låta utredafrågan om ändring avyttrandefrihetsgrundlagen såvitt gälleretableringsrätt för trådlösa radio- ochTV-sändningar, och utskottet avstyrktemotionerna.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigarebedömning att det inte finns något behovav att ytterligare låta utreda frågan omändring av yttrandefrihetsgrundlagensåvitt gäller etableringsrätt förtrådlösa radio- och TV-sändningar.Utskottet avstyrker motion 1995/96:K30yrkande 2. Utskottet, som utgår från attregeringen fortlöpande överväger vilkalagstiftningsåtgärder som den nyatekniken ger anledning till, vill inteheller göra något tillkännagivande omberedskap att se över behovet avdetaljregleringar med anledning av dennya digitaltekniken. Utskottet avstyrkeräven yrkande 1 i motionen.Upplåtande av ytterligarefrekvensutrymmeAnvändning av ny teknik m.m.Det finns möjlighet att med nuvarandeanaloga sändningsteknik marksända fleraTV-program i (se betänkandetTekniskt utrymme för ytterligare TV-sändningar, SOU 1994:34). Sändningarnakan enligt betänkandet arrangeras enligttvå olika alternativ,riksnätsalternativet ellertätortsalternativet.Enligt riksnätsalternativet bedömsutrymme kunna skapas för två nya nät avmarksändare. Det fjärde nätet (M4) antasbestå av 54 huvudsändare med sammaräckvidd som motsvarande sändare i denuvarande näten. Tillsammans når de 95 %av den fast bosatta befolkningen iSverige, och om ett tjugotal slavsändareupprättas ökar befolkningstäckningentill , dvs. samma täckningsgrad somför TV 4-nätet. Det femte nätet (M5)består av 48 sändare, av vilka ungefärhälften har något mindre räckvidd än inuvarande nät. Om även frekvenser i denöversta delen av UHF-bandet används kanytterligare sex sändare inrättas i M5-nätet, och sändningarna når i så fallknappt av befolkningen.Enligt tätortsalternativet ges flerasändningsmöjligheter i tätbefolkadeområden. Om sändarnas räckvidd begränsastill kan tre nya marksändaprogram sändas lokalt över 19 störretätorter.Den nya digitaltekniken har vissaegenskaper som gör den överlägsen denanaloga sändningstekniken. Genom att endigital signal är lättare att uppfattaän en analog blir känsligheten förstörningar mindre. Sändarna kan görassvagare, vilket leder till lägreenergiförbrukning. Digitaltekniken ärmycket lämplig för komprimering, dvs.att överflödig information tas bort föreutsändningen. På så sätt ryms ett störreantal program inom ett givetfrekvensutrymme. Digitala sändningar ärlätta att kryptera, och tekniken lämparsig därför väl för betal-TV ochliknande. Digitaltekniken är flexibeloch inte specifikt bunden till radioeller television.Sedan ändringar beslutats i radiolagen(prop. 1994/95:170, bet. KU47, rskr.369) inleddes försöksverksamhet meddigitala ljudradiosändningar (DAB) avSveriges Radio iStockholmsområdet. Antalet mottagare ärenligt propositionen ännu så längeytterst begränsat. En första utvärderingskall äga rum efter ungefär två år.I propositionen hänvisas till detnyligen framlagda betänkandet Frånmassmedia till multimedia (SOU 1996:25),där frågan om digitala marksändningar avTV behandlas, och som för närvaranderemissbehandlas.I proposition 1995/96:125 om åtgärderför att bredda och utveckla användningenav informationsteknik redovisarregeringen förslag till mål för enövergripande nationell IT-strategi.Regeringen lämnar vidare i denpropositionen förslag till prioriteradestatliga uppgifter och redovisar etthandlingsprogram för att bredda ochutveckla användningen avinformationsteknik.Bland övriga insatsområden nämnskulturpolitiken. I detta avsnittmeddelas att regeringen avser attutforma och förankra riktlinjer somunderlättar beslut om snabbt införandeav digitala TV-sändningar i marknätet,om åtgärder för att stärka ochförtydliga public service-verksamhetenoch om insatser för att säkra framtidasvensk TV-produktion med kultur ochkvalitet.Socialdemokraterna, ochFolkpartiet har enatsom riktlinjer som underlättar beslut ombl.a. att snabbt införa digitala TV-sändningar i marknätet. Innan beslut kanfattas om digital uppbyggnad avmarknätet måste dock frågor besvaras omt.ex. i vilken takt det digitalamarknätet kan byggas ut, hur snabbt detanaloga marknätet kan avvecklas, hurfinansieringen kan ske och vilkaändringar i lagstiftning som behövs.I ett interpellationssvar den 18 april1996 (prot. 1995/96:82) om TV-sändningarvia fiberoptik och kabel erinradekulturminister bl.a. omatt det nu finns antagna digitalasändningsstandarder för satellit ochkabel, att standarden för marksändningarär klar i princip, även om det formellabeslutet återstår och att ett EG-direktiv om standarder för bl.a.digitala TV-sändningar trädde i kraftunder . Hon erinrade vidare omöverenskommelsen mellanSocialdemokraterna, ochFolkpartiet.Innan ett beslut kan fattas måsteenligt kulturministern vissa frågorklarläggas ytterligare, och regeringenhar givit uppdrag till Post- ochtelestyrelsen och . En arbetsgruppmed representanter för olika berördaorgan skulle tillsättas.Regeringens arbete bedrevs enligtkulturministern med sikte på att enproposition skall kunna läggas fram förriksdagen under hösten 1996.Den av kulturministern aviseradearbetsgruppen har tillsatts.MotionerMotioner som rör ytterligaresändningskanaler har väckts underallmänna motionstiden 1995.I motion 1994/95:K403 av . (m) yrkande 6 begärs att riksdagenbeslutar att koncessioner för de fjärdeoch femte markbundna TV-kanalerna skallerbjudas fristående intressenter.Motionärerna anser att de möjlighetersom finns att sända marksänd televisionbör utnyttjas fullt ut. Genom att de nyakanalerna reserveras för nya aktörerökar pluralismen och yttrandefrihetenvidgas. Inga andra begränsningar avyttrandefriheten än de som ges av dettekniskt möjliga skall accepteras. Detvå kvarvarande marksända TV-kanalernabör därför frigöras för koncessioner. M4-nätet bör användas för regional-TV.Koncessionsgivning till M5-nätet börbygga på de erfarenheter som kan följaav M4-koncessionernas utveckling.Regelverket för de nya regionala TV-kanalerna bör utformas generellt ochinnehålla så få begränsningar sommöjligt. Krav på minsta andelegenproduktion och nyhetsrapporteringkan ställas upp för att garantera enviss lokal förankring och för attvitalisera den lokala nyhetsbevakningen,men några övriga krav påprograminnehållet bör inte ställas frånstatsmakternas sida. Om det finns flerintressenter för en frekvens så bör ettöppet auktionsförfarande tillämpas påsamma sätt som vid fördelningen av denprivata lokalradions frekvenser.I samma motion yrkande 7 begärs etttillkännagivande om den framtidafördelningen av frekvenser för digitalradio. Motionärerna anser att det ärviktigt att de marksändande digitalakanalerna fördelas på ett sådant sättatt konkurrens, mångfald och valfrihetgaranteras. Det innebär att de digitalakanalerna, när de blir tillgängliga, börfördelas på samma sätt som den nuvarandeprivata lokalradion, nämligen genom ettöppet auktionsförfarande. Krav frånSveriges Radios sida på att få disponeraen större del av de digitala kanalernaför egna sändningar måste avvisas.I motion 1994/95:K418 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) yrkande 1 begärsett tillkännagivande om att utrymmesnarast bör upplåtas för digitala radio-och TV-sändningar i de ytterligarefrekvensband som finns tillgängliga.I samma motion yrkande 2 begärs etttillkännagivande om en ny TV-kanal imarknätet. Motionärerna anför att defrekvensmässiga möjligheter som finnsbör utnyttjas för etablerandet av en nymarkbunden reklamfinansierad TV-kanaloch att beslut om att bjuda ut en fjärdemarksänd TV-kanal bör fattas så snartsom möjligt. Kanalen skall delsinnehålla ett sådant utbud avriksprogram att ges en verkligkonkurrens på annonsområdet, dels geökat utrymme för regionala sändningar.Anbudsförfarandet skall vara så utformatatt båda dessa önskemål kombineras. ÄvenM4-nätet bör omfattas av krav på attsändningarna skall vara sakliga ochopartiska, och det bör vara rimligt attställa krav på att svenska upphovsmänges tillfälle att få sina verkframförda. Det kan också te signaturligt att ställa krav som säkrar atten viss andel av programmen producerasregionalt.I samma motion yrkande 4 begärs etttillkännagivande om en ny rikstäckandekommersiell radiokanal. Motionärernaanser att bör geskonkurrens på riksnivå genom enkonkurrerande privat reklamfinansieradrikskanal med kvalitetsambitioner.Utrymme bör skapas genom en omplaneringav frekvensbandet, och den lösning somligger närmast till hands är enligtmotionärerna att minska antaletnärradiokanaler något.I motion 1994/95:K417 av . (c) yrkande 7 begärs etttillkännagivande om etablering av en nymarkbunden reklam-TV-kanal. Motionärernaanser att det är angeläget att beslutsnarast kan fattas beträffande en nymarksänd TV-kanal. Motionärerna anseratt TV3 och har en monopolliknandesituation i fråga om reklamintäkter, ochju längre ett beslut om en ny marksändTV-kanal dröjer, desto störremonopolvinster kan befintliga företaggöra, och desto mera kapitalkrävandeblir det att erbjuda konkurrens på denmarksända reklam-TV-marknaden.I motion 1994/95:Kr265 av . (v) yrkande 15 begärs etttillkännagivande om en fjärdemarkbaserad TV-kanal. Motionärerna ärtveksamma till om det verkligenföreligger ett behov av en sådan, isynnerhet om den skall varareklamfinansierad. Risken är enligtmotionärerna att vi får ytterligare enkanal med ungefär samma utbud som TV 4eller TV3. Om en sådan fjärde kanalskall fylla ett behov borde den ha enhelt annan profil. Ett alternativ voreatt en eventuell fjärde markbaseradkanal skulle ha sin tonvikt påutbildning men också kunna användas för public access .Utskottets bedömningI fråga om möjligheterna att öppna eneller flera nya markbundna TV-kanaleranser utskottet att beredningen avbetänkandet om digitaliseringen avsvensk television (SOU 1996:40) böravvaktas. Kulturministern har ställt iutsikt en principproposition i fråganunder . Utskottet avstyrkermed hänsyn härtill motionerna1994/95:K403 yrkandena 6 och 7, 1994/95:K417 yrkande 7, 1994/95:K418 yrkandena1, 2 och 4 och 1994/95:Kr265 yrkande 15.Lokal- och närradiofrågorMotionerOlof m.fl. (c) begär i motion1994/95:K417 yrkande 10 etttillkännagivande om utredning angåendebeviljande av koncessioner för lokalreklamradio. Motionärerna anser attregeringen bör ge enredogörelse för erfarenheterna avreklamfinansierad lokalradio ochifrågasätter om de berördaradioföretagens verksamhet motsvarar deuttalanden som gjorts av bl.a. riksdagennär det gäller krav på mångfald,självständighet och inriktning. Deprivata radioföretagen bör ha en bättreägarspridning och lokal förankring. Detär därför angeläget att en utredningtillsätts för att kartlägga alternativasätt att bevilja koncessioner för lokalaradioföretag. I samma motion yrkande 11begärs ett tillkännagivande om villkorenför närradion. Motionärerna anser attvillkoren bör övervägas vad gäller såvälreglerna för programverksamheten som deekonomiska villkoren.Georg m.fl. (s) begär imotion 1994/95:K434 ett tillkännagivandeom åtgärder för utveckling av icke-kommersiell lokal radio och TV.Motionärerna ser med stor oro på denkommersialisering som brett ut sig ietermedia och anser att staten måste taett ansvar för att idén om lokal-TV ochnärradio utan reklam kan förverkligas.Utskottets bedömningSom framgår av redovisningen ovan överaktuella utredningar pågår en utredningom lokal- och närradion. Motion1994/95:K417 yrkandena 10 och 11 ärhärigenom tillgodosedd. Resultatet avden pågående utredningen bör enligtutskottets mening avvaktas, och dennämnda motionen och motion 1994/95:K434i den del den avser radiosändningaravstyrks.Ny radio- och TV-lagstiftningGällande ordningDe radiorättsliga bestämmelserna är förnärvarande spridda i olikaförfattningar, såsom radiolagen(1966:755), lagen (1991:2027) omkabelsändningar till allmänheten(kabellagen), lagen (1992:1356) omsatellitsändningar av televisionsprogramtill allmänheten (satellitlagen),närradiolagen (1982:459),lokalradiolagen (1993:120), lagen(1986:3) om rundradiosändning avfinländska televisionsprogram, lagen(1981:508) om radiotidningar, lagen(1992:72) om koncessionsavgift påtelevisionens område (koncessionsavgiftslagen), lagen (1966:78) om förbudi vissa fall mot rundradiosändning påöppna havet (piratradiolagen) och lagen(1993:599) om radiokommunikation(radiokommunikationslagen).De grundläggande bestämmelserna finns iradiolagen. Den gäller både försändningar som sker med stöd avregeringens tillstånd och för vissaandra tillståndspliktiga sändningar.Lagen innehåller den terminologi som ärgemensam för de flesta radiorättsligaförfattningarna. Enligt 5 § radiolagenkrävs det tillstånd av regeringen för rätt att här i landet sändaradioprogram i rundradiosändning .Tillstånd ges för viss tid.Programföretagens grundläggandeförpliktelser uttrycks genom kraven påopartiskhet och saklighet och genom dens.k. demokratibestämmelsen i 6 §. Kravenpå opartiskhet och saklighet gällerendast för sådana företag som sänder medstöd av regeringens tillstånd.Utmärkande för dessa företag är attregeringen enligt 7 § genom avtal kanställa upp villkor förprogramverksamheten som t.ex. krav påatt sända ett mångsidigt programutbud,att ta hänsyn till mediets särskildagenomslagskraft när det gällerprogrammens ämnen och tiden för sändningav programmen, att på begäran avmyndighet sända meddelande tillallmänheten m.m. Programföretagen avgörensamma vad som skall förekomma i ensändning som företaget anordnar med stödav tillståndet. Radiolagen innehållerockså bestämmelser om annonser, omförbud mot censuringripanden samt om dengranskning som utövas och omfattar inte sändningartill eller från satelliter.Kabellagen innehåller föreskrifter omtrådsändningar av radioprogram tillallmänheten som når fler än 100 bostäderoch om skyldigheter för innehavare avkabelnät där sådana sändningar bedrivs.I 6 § kabellagen finns en skyldighet förkabeloperatörer att se till att alla sombor i anslutna fastigheter kan ta emotde marksända TV-kanalerna (s.k.sändningsplikt eller must carry-skyldighet). med tillstånd avregeringen och s.k. lokalakabelsändarföretag. Lokalakabelsändarföretag är företag som harbildats för att bedriva lokalakabelsändningar och som kan antas låtaolika intressen och meningsriktningarkomma till tals i sin verksamhet. Sådanaföretag utses av Radio- och TV-verket.Trådnät som inte går till bostädereller som omfattar 100 bostäder ellerfärre faller utanför regleringen.Satellitlagen trädde i kraft den 1januari 1994, dvs. Lagen är tillämplig påsändningar av TV-program över satellittill allmänheten i något land som ärbundet av . För att lagenskall vara tillämplig skallsatellitprogramföretaget ha sitt hemvisti . Alternativt blir lagentillämplig om sändningen till satellitsker från en sändare här i landet ellermed användning av satellitkapacitet somen svensk fysisk eller juridisk personförfogar över, om intesatellitprogramföretaget har sitthemvist i ett annat land inom EES.Det ställs inte upp något krav påtillstånd för att bedrivasatellitverksamhet. ochsatellitentreprenörer, dvs. de som här ilandet för någon annans räkning bedriversändningar av televisionsprogram översatellit eller som upplåtersatellitkapacitet, vara skyldiga attanmäla sig för registrering samt attlämna vissa uppgifter. Anledningen tilldetta är att , för att uppfyllasina förpliktelser enligt TV-direktivet,måste veta vilka som bedriversändningar, för vilka äransvarigt och bestämmelserna omsändningarnas innehåll medan Radio- ochTV-verket ansvarar för bestämmelserna omregistrering och de övriga bestämmelsersom inte faller inom nämndensansvarsområde.Närradiolagen syftar till att beredaplats för en lokal åsiktsradio. Det ärdärför endast vissa sammanslutningar somkan få tillstånd att bedriva närradio,t.ex. vissa lokala ideella föreningar,församlingar inom ,studentkårer och närradioföreningar. Ensammanslutnings programutbud får inte,annat än i begränsad omfattning,innehålla material som inte harframställts enbart för den egnaverksamheten. Ytterligare begränsningarfinns för programutbudet.För närvarande gällernärradiotillstånd, i motsats till övrigasändningstillstånd, tills vidare. Beslutom sändningstid är däremot begränsattill längst ett och efterlevnaden avbestämmelserna om programinnehålletmedan Radio- och meddelarnärradiotillstånd och övervakar att deövriga bestämmelserna efterlevs.Lokalradiolagen trädde i kraft den 1april 1993. Den innehåller föreskrifterom lokala rundradiosändningar avradioprogram i ljudradio. Den gällerinte för sändningar som bedrivs med stödav radiolagen eller närradiolagen.Ett tillstånd enligt lagen innebär rättatt bedriva sådana sändningar som kantas emot med god hörbarhet inom ettsändningsområde som anges i tillståndet.Ingen kan få mer än ett tillstånd.Staten, landsting, kommun,programföretag med tillstånd enligtradiolagen eller någon som ger ut endagstidning kan inte få tillstånd. Varjetillståndsperiod är med en rätttill förlängning med ytterligare entillståndsperiod.Om det finns flera sökande till etttillstånd skall fördelningen avtillståndet ske vid en offentligauktion.Radio- och meddelar tillståndför lokalradio och beslutar omåterkallelse av sådana och sändningarnas innehåll.Enligt lagen (1995:1292) om tillfälligabestämmelser i fråga om tillstånd attsända lokalradio gäller att Radio- ochTV-verket intill utgången av juni 1997inte skall meddela nya tillstånd attsända lokalradio enligt lokalradiolagen.Lagen om rundradiosändning av finländskatelevisionsprogram ger möjlighet tillsändning av en finländsk programkanaltrådlöst över samti kabel i 24 kommuner utanför dettaområde. Regeringen har meddelattillstånd för att intill utgången av år1996 bedriva vidaresändningar enligtlagen. Sändningen skall bestå av envidaresändning av program som samtidigtsänds eller säntsi med stöd av tillstånd frånFinlands regering.Ett sändningstillstånd får förenas medsärskilda villkor. Dessa får avse vilkaradiosändare som får användas,sändningens räckvidd,programverksamhetens omfattning samtförbud mot eller föreskrifter omkommersiell reklam.Enligt lagen om radiotidningar skallradiotidningen vara ett radioprogramavsett för synskadade och får endaståterge innehållet i vissa typer avdagstidningar eller sammanställningar avinnehållet i sådana tidningar. Tillståndatt sända en radiotidning kan endast gestill ägaren av den nyhetstidning somskall vara förlagan till versionen.Tillståndet får förenas med villkor,dock endast villkor avseendesändningstid samt placeringen,frekvensen och effekten hos sändaren.Tillstånd att sända radiotidning irundradiosändning meddelas avTaltidningsnämnden.I koncessionsavgiftslagen föreskrivs attett programbolag som enligt 5 §radiolagen har tillstånd att i helalandet sända TV-program irundradiosändning skall betalakoncessionsavgift till staten underförutsättning att företaget har rätt attsända reklam mot vederlag i en sådansändning och är ensamt om den rätten häri landet. Lagen kan således gälla endastför ett reklamfinansierat programföretagi sänder. Om regeringen meddelarytterligare ett tillstånd att bedrivareklamfinansierade sändningar över helalandet blir lagen inte tillämplig ochavgiftsplikten upphör.Lagen innehåller bestämmelser omberäkning av avgift, fastställande ochbetalning av avgift, återbetalning,omprövning och överklagande m.m. samt omverkställighet.Piratradiolagen förbjuderrundradiosändning från radioanläggningpå öppna havet eller i luftrummetdäröver om sändningen kan tas emot inågot av de länder som är anslutna tillEuroparådets överenskommelse eller omsändningen orsakar menlig störning förradiotrafik i något av dessa länder.Radiokommunikationslagen innehållerbestämmelser om innehav och användningav radioanläggningar och om användningav radiovågor för kommunikation m.m.Utgångspunkten för regleringen är attstaten har det övergripande ansvaret förfrekvensanvändningen. Bestämmelsernasyftar till att främja ett effektivtnyttjande av möjligheterna tillradiokommunikation och andraanvändningar av radiovågor. Regleringenbygger på ett tillståndsförfarande. Detkrävs tillstånd för att här i landeteller på ett svenskt fartyg ellerluftfartyg utomlands få inneha elleranvända en radiosändare.PropositionenSammanföring av olika lagarRegeringen föreslår att deradiorättsliga författningarna förssamman till en gemensam lag, radio- ochTV-lagen. Bestämmelserna om lokalradioskall dock tills vidare finnas kvar ilokalradiolagen. Den radio- och TV-lagsom föreslås avses således ersättaradiolagen, närradiolagen, lagen omrundradiosändning av finländskatelevisionsprogram, lagen omradiotidningar, lagen omsatellitsändningar av televisionsprogramtill allmänheten, lagen omkabelsändningar till allmänheten ochlagen om förbud i vissa fall motrundradiosändning på öppna havet. Dennya lagen leder också tillföljdändringar i lokalradiolagen och iett antal andra författningar.Radio- och TV-lagen skall regleraljudradio- och televisionssändningartill allmänheten samt innehållet isådana sändningar. Lagen skall, liksomkabellagen, med visst undantag varatillämplig på sändningar genom trådendast om de når fler än 100 bostäder.Den skall också omfatta bl.a. sådanasatellitsända TV-program som reglerasi satellitlagen samt satellitsändaljudradioprogram.I fråga om lokalradiolagen påpekarregeringen att den efter etttillkännagivande av tillsattLokal- och närradiokommittén med uppdragatt lägga fram förslag om ändrade reglerför lokala ljudradiosändningar och attkommitténs uppdrag skall redovisassenast . Regeringenanser att den nuvarande lokalradiolagenbör fortsätta att gälla i avvaktan påresultatet av kommitténs arbete. Dettaär också en förutsättning för att lagen(1995:1292) om tillfälliga bestämmelseri fråga om tillstånd att sändalokalradio skall ha någon effekt.De nu gällande avtalen med publicservice-bolagen upphör med utgången avår 1996. Regeringen lämnar i proposition1995/96:161 förslag om villkor förpublic service-företagen för periodenden 1 januari 1997-den 31 december 2001.För att koncessionsvillkor skall kunnabeslutas med stöd av den nya lagen börden träda i kraft något ,och regeringen föreslår ikraftträdandeden .