bet · GJ01TU19 · 1996-05-23 00:00:00 — skall även medhjälp av uppföljning och utvärdering tafram och värdera resultat och effekterav användning av IT i skolan. Dessakunskaper skall på olika sätt bearbetasoch föras ut i skolväsendet för attstödja och utveckla skolhuvudmännensarbete med IT i skolan.Utskottet har frånUtbildningsdepartementet erfarit attregeringen kommer att ge ettsamlat uppdrag med utgångspunkt iriksdagens beslut med anledning av dennu aktuella IT-propositionen. Uppdragetkommer bl.a. att omfatta en fortsattutveckling av Skoldatanätet och avanvändningen av IT i skolväsendet sompedagogiskt hjälpmedel.Utbildningsutskottet föreslår mot dennabakgrund att trafikutskottet avstyrkermotionerna T51 (m) yrkande 5 och T58(fp) yrkande 2 i denna del.Trafikutskottet anser i likhet medutbildningsutskottet att de bådamotionsyrkandena inte påkallar någonåtgärd från sida varför deavstyrks.Beträffande motionerna T56 (v) yrkande 4och T59 (mp) yrkande 5, som behandlarvissa elevgruppers IT-användning och T52(kds) yrkande 7 om en utbildningsvision,fäster utbildningsutskottet i sittyttrande uppmärksamhet på attpropositionen tydligt markerat skolanssärskilda ansvar för att motverka ensamhällsutveckling som leder till att endel av befolkningen blir invigd i ochresten står utanför informations- ochkunskapssamhället. Utbildningsutskottetanför vidare följande:Utskottet ställer sig bakom vadregeringen uttalat om att i skollagenskrav på likvärdig utbildning liggerockså en kompensatorisk uppgift förskolan, nämligen att ge alla eleverkunskaper oavsett bakgrund, kön ellerbostadsort. Detta är inte minst viktigtnär det gäller elevernas rätt att fåkunskaper om och förtrogenhet med attanvända IT som en förberedelse för ettkommande arbetsliv. Utskottet anser, ilikhet med regeringen, att IT-strategierför skolan som utformas av kommunerna isamspel med skolorna därvid kan gevägledning och stöd.Inom pågår sedan hösten 1995en större utvärdering beträffandeeffekterna av användningen av IT iskolundervisningen på elevernasinlärning och motivation samtlärarrollen. Bland annat undersöksvilken betydelse IT-användningen har förelever med behov av särskilt stöd. tidigare nämnt avserregeringen att följa upp intentionerna ipropositionen med ytterligare uppdragtill . Utskottet förutsätteratt sådana frågor som att överbryggakunskapsklyftor mellan elever ochskillnader i pojkars och flickors sättatt närma sig tekniken kommer attuppmärksammas.Utbildningsutskottet föreslår mot dennabakgrund att motionerna T52 (kds)yrkande 7, T56 (v) yrkande 4 och T59(mp) yrkande 5 avstyrks.Beträffande IT-användningen vidfristående skolor, som behandlas imotion T52 (kds) yrkande 6, hänvisarutbildningsutskottet till att enligtskollagen åvilar det elevernashemkommuner att tilldela friståendeskolor bidrag för deras verksamhet.Utbildningsutskottet föreslår mot dennabakgrund att det aktuellamotionsyrkandet avstyrks.Trafikutskottet delarutbildningsutskottets bedömning ochavstyrker följaktligen motionerna T52(kds) yrkandena 6 och 7, T56 (v) yrkande4 och T59 (mp) yrkande 5.Beträffande lärarutbildning ochfortbildning av lärare framhållerutbildningsutskottet vikten av att IT-användningen utvecklas ilärarutbildningen. Utbildningsutskottetanser det därför motiverat att särskildamedel ställs till förfogande förutbildning av lärarutbildare ochavstyrker motion T51 (m) yrkande 7.Utbildningsutskottet anser i likhet medregeringen att det är angeläget attstödja kompetensuppbyggnaden kringproduktion av IT-baserade läromedelgenom ett nätverksbaserat nationelltresurscentrum med uppgift bl.a. atterbjuda rådgivning och medverka iutveckling av innehåll och miljöer inäten. Utskottet har inte heller någotatt erinra mot att olikainformationskällor på utbildningsområdetskall kunna kopplas samman i ettinformationssystem. I frågan omexamination för ett s.k. IT-körkortnoterar utbildningsutskottet att arbetetmed detta drivs av iSverige. förordarmot denna bakgrund att motion T51 (m)yrkande 6 avstyrks.För motion T54 (s) som behandlar IT-baserade läromedel för skolan ochutbildningssystem på utbildningsområdetkonstaterar utbildningsutskottet att deti propositionen nämnda resurscentrumetför IT-baserade läromedel inte innebären ny fysisk etablering utan ensammankoppling av olika nätverk. Medhänvisning härtill avstyrks motionen.Trafikutskottet gör ingen annanbedömning än utbildningsutskottet ochavstyrker motion T51 (m) yrkandena 6 och7 och motion T54 (s).När det gäller frågan om datortek, sombehandlas i motion T57 (c) yrkande 8,redovisar utbildningsutskottet enpositiv syn på en utveckling avsamarbetet mellan skolor, bibliotek ochdatortek i syfte att skapakunskapscentra. Det får dock enligtutbildningsutskottet ankomma påkommunerna att bedöma i vilkenomfattning datorteken kan utnyttjas. Meddet anförda avstyrkerutbildningsutskottet bifall tillmotionsyrkandet.Utbildningsutskottet anser vidare attdet inte föreligger några motsättningarmellan motion T57 (c) yrkande 9 och vadsom förordas i propositionen om nyayrkesinriktade kurser på IT-områdetvarför detta yrkandet avstyrks.Av utbildningsutskottets yttrandeframgår vidare att man har sammauppfattning om lågutbildades situationsom redovisas i motion T56 (v) yrkande5. anser attmotionsyrkandet inte bör föranleda någotriksdagsuttalande med hänvisning tillvad som anges i regeringenshandlingsprogram och föreslårföljaktligen att det avstyrks.Utbildningsutskottet konstaterar att detingår i uppdrag pådataområdet att sprida information om IT-satsningar och ge beskrivande exempel pådatoranvändning i skolan.Motionsyrkandet T52 (kds) yrkande 10 omatt lyfta fram exempel på användningenav IT bör därför inte föranleda någonriksdagens åtgärd, varför det avstyrks.Beträffande högre utbildning ochforskning tar utbildningsutskottet isitt yttrande fasta på vad regeringenanfört i propositionen om att särskildaforskningsresurser skall avsättas inompedagogikämnet med inriktning påanvändning av IT i undervisningen.Motionsyrkandet T57 (c) yrkande 11avstyrks med hänvisning härtill.Trafikutskottet har samma uppfattningsom utbildningsutskottet och avstyrkermotionerna T52 (kds) yrkande 10, T56 (v)yrkande 5 samt T57 (c) yrkandena 8, 9och 11.Motionerna T51 (m), T52 (kds), T57 (c)och T58 (fp) behandlar envidareutveckling av SUNET ().Utbildningsutskottet har i sitt yttranderedogjort för ochverksamhet. Av utbildningsutskottetsyttrande framgår följande:SUNET har ett eget fysiskt nät som utgårfrån Kungl. Tekniska högskolan tillolika universitet och högskolor. Dethåller hög kapacitet och mycket godkvalitet. Enligt vad utskottet erfaritfrån och styrelseskulle en uppkoppling via SUNET tillInternet från ett stort antalfolkbibliotek och skolor begränsaSUNET:s handlingsfrihet i vad gäller attutveckla den tekniska strukturen. SUNETdrivs med minimala personella resurser,och det gör att SUNET inte heller kan geadekvat stöd till alla nya användare somofta har begränsad IT-kompetens. Dethävdas från verket och styrelsen att deerbjudanden som finns från dekommersiella Internetoperatörerna imånga fall kan ge dessa nya användare enväl fungerande anser för sin delatt expansionen av IT-användningen viduniversitet och högskolor liksom inombiblioteks- och skolväsendet motiveraratt en översyn görs av såväl SUNET:sstyrning och finansiering somanslutningen av nya användare. Utskottetvill dock betona att det är av betydandevikt att universiteten och högskolornafår fortsatt tillgång till hög kapacitetoch kompetens inomdatakommunikationsområdet.Med hänvisning till det anförda föreslårutbildningsutskottet att de aktuellamotionerna avstyrks av trafikutskottet.Trafikutskottet gör ingen annanbedömning än utbildningsutskottet ochavstyrker motionerna T51 (m) yrkande 8,T52 (kds) yrkande 9, T57 (c) yrkande 10och motion T58 (fp) yrkande 2 i dennadel.Beträffande distansutbildning erinrarutbildningsutskottet om att regeringengenom beslut tillkallat enutredning om distansmetoder iutbildningen, den s.k.Distansutbildningskommittén. Enligtdirektiven för kommittén (dir. 1995:69)har denna till uppgift att föreslååtgärder som kan främja användningen avdistansmetoder inom främstvuxenutbildningen och högskolan.Kommitténs huvuduppgift är att föreslåen strategi som långsiktigt främjarutvecklingen i hela landet av demöjligheter till distansutbildning somIT erbjuder. En annan uppgift är attbereda och till regeringen lämna förslagtill beslut om bidrag tilldistansutbildningsprojekt.Utbildningsutskottet anser attresultaten av kommitténs arbete medutvecklingen av distansutbildning böravvaktas, varför motionerna T51 (m)yrkande 9, T52 (kds) yrkande 8 och T57(c) yrkande 12 avstyrks.I likhet med utbildningsutskottet ansertrafikutskottet att de aktuella mo-tionsyrkandena bör avslås av riksdagen.Utbildningsutskottet påminner slutligeni sitt yttrande när det gällerutvecklingen av ett folkuniversitetenligt Open University-modellen attregeringen budgetproposition(prop. 1994/95:100, bil. 9) framhöll attmöjligheterna borde prövas att skapaförutsättningar för ett öppet svensktfolkuniversitet med ett brettutbildningsutbud som når mångamänniskor. Därvid borde erfarenheternafrån det brittiska Open Universitystuderas. Detta uttalande har återgettsi direktiven tillDistansutbildningskommittén.Utbildningsutskottet utgår från attkommittén kommer att pröva frågan,varför motion T56 (v) yrkande 10avstyrks.Trafikutskottet delarutbildningsutskottets uppfattning ochavstyrker mo- tionsyrkandet.3.4 Samhällets informationsförsörjning3.4.1 Regeringens redovisningRegeringen framhåller inledningsvis attom IT skall kunna bli en verkligdrivkraft för tillväxt och välståndmåste höga krav ställas på samhälletsinformationsförsörjning. På detta områdehar staten viktiga och delvis nyauppgifter. Målet anges vara att utformaen ny infrastruktur som ger högtillgänglighet till basinformation ochsom är tillväxtbefrämjande. Regeringenredovisar mot denna bakgrund etthandlingsprogram som omfattarkommunikationsfrågor, samhälletsgrunddatabaser, sårbarhets- ochsäkerhetsfrågor samt internationellsamverkan.När det gäller kommunikationsfrågoranges att informationsstrukturen skallutvecklas till väl fungerande allmännaplattformar för att stödja produktion,konsumtion, rekreation m.m. ochutveckling av nya tjänster. Målet är attskapa flexibilitet och frihet itillämpningarna. Vidare framgår avredovisningen att telelagen förnärvarande ses över i syfte att anpassalagstiftningen till påteleområdet samt till IT-utvecklingen.Post- och roll ochuppgifter ses även över med särskildinriktning på myndighetens tillämpningav telelagen.Enligt propositionen kommer särskildaåtgärder att vidtas för att säkerställasäkerheten och stabiliteten i densvenska delen av Internet. Regeringenavser vidare initiera en behovsanalys averforderlig kompetens för nätbyggnad ochdrift av nättjänster. Av redogörelsenframgår även att regeringen har tillsatten utredning för att analyseraförutsättningarna för och lämna förslagtill en nationell teleadresskatalog.Beträffande samhällets grunddatabaserframhålls att tillgängligheten till ochkvaliteten i offentliga grunddatabaserskall förbättras. Enligt propositionenhar inhämtningen, förvaltningen,förmedlingen och användningen avinformation i hög grad byggts upp ochutformats för en speciell verksamhetseller samhällssektors behov. IT-utvecklingen medför enligt regeringensmening att ökad vikt läggs vidkommunikation och informationsöverföringmellan verksamheter och sektorer.Tidigare åtskilda informationssystemväxer därmed successivt samman till ettmer enhetligt och samverkande nätverk.En informationsförsörjning som svararmot de nya möjligheterna och kravenmåste enligt propositionen stödjas av enväl utvecklad infrastruktur. Teknikenmåste också kompletteras med enomfattande immateriell överbyggnad iform av bl.a. olika spelregler somunderlättar informationsutbytet.Sverige anges ha unika förutsättningarinom geografisk informationsteknik.Dessa fördelar bör enligt propositionentas till vara inom samhällsplanering,forskning, utbildning och näringspolitikför att stödja utvecklingen av nyatillämpningar och tjänster medanknytning till geografiska data.Staten har enligt redogörelsen bl.a.ansvaret för att det utvecklasgrundläggande principer för huroffentlig information skalltillhandahållas till medborgare ochnäringsliv. Viktiga frågor som behöverövervägas är ansvar och ägarformer, pris-och avtalsfrågor, ansvarsfördelningenmellan det offentliga och marknaden närdet gäller informationsförsörjningensamt ansvarsfördelningen mellan olikaaktörer inom den offentliga sektorn.När det gäller samhällsinformationanges att Samhällsguiden kommer attuppdateras och utvecklas i samarbete medriksdagsförvaltningen. I dettasammanhang är det enligt propositionennaturligt att också undersökamöjligheterna att utveckla ettnätverksbaserat data- ochinformationssystem för spridning avsamhällsinformation till företag,organisationer och till allmänheten, därSamhällsguiden som databas kan utgöra enviktig tillgång.Utgångspunkten är att systemet skallomfatta övergripande information frånriksdag och regering, statliga,kommunala och landstingskommunalamyndigheter och verk samtinternationella relationer och kontaktersärskilt med anknytning till EU.Möjligheten att använda Internet för attkoppla samman och sprida informationfrån bl.a. riksdag och regering,myndigheter och EU bör enligtpropositionen prövas. Detta arbeteberäknas vara avslutat under 1996.Enligt regeringens mening böroffentliga rättsdatabaser medgrundläggande information om den svenskalagstiftningsprocessen och svenskarättskällor tillhandahållas utansärskilda avgifter. Åtminstone bör dessadatabaser kunna omfattas av deriktlinjer för prissättning avinformationstjänster som regeringenangivit för andra centralagrunddatabaser.Regeringen betonar att sårbarhets- ochsäkerhetsaspekterna måste tas på stortallvar inom IT-området. Risken för attobehöriga utnyttjar svagheter i teknikoch system måste beaktas. Sådana syftenkan enligt regeringen vara av politisk,militär eller ekonomisk art och innebäraatt information otillbörligt utnyttjas,förvanskas eller förstörs.Informationskrigföringen kan på siktsudda ut gränserna mellan fred, kris ochkrig och innebära att enskilda personer,grupper eller stater kan uppnå sinasyften utan att tillgripa konventionellahot- och påtryckningsmedel. Regeringenframhåller att flera myndigheter ochinstitutioner arbetar med och harkunskap om utvecklingen vad gällersäkerhet och sårbarhet i modernainformationssystem. Det finns dock enrisk för att kunskapen inte kan hållassamman och nyttiggöras inom hela denoffentliga sektorn. Mot den bakgrundenanmäls att regeringen avser atttillsätta en arbetsgrupp med uppdragetatt följa utvecklingen av hot och riskerinom IT-området såväl inom den civilasom inom den militära delen avsamhället.Beträffande internationell samverkanframhåller regeringen att det ökadeinformationsutbytet inom ramen för EU-medlemskapet innebär att gemensammalösningar måste utvecklas på europeisknivå. Det ligger dessutom i Sverigesintresse att de internationellakommunikationerna ochinformationsutbytet världen överunderlättas. Regeringen anser mot dennabakgrund att bör delta aktivt iinformationssäkerhetsarbetet inom EU föratt främja en utveckling som är iharmoni med omvärlden.3.4.2 och villkoren på telemarknadenbehandlas i två motioner.I motion T51 (m) yrkande 12 föreslåsatt Telias accessnät, dvs.anslutningarna till slutanvändarna,avskiljs i en särskild juridisk form föratt främja en sund konkurrenssituationpå telemarknaden. Enligt motionärernaborde denna del ha avskilts från TeliaAB redan i samband med bolagiseringen.I motion T52 (kds) yrkande 12 angesatt spelar ett högt spel medsin strategi att försvåra det rationellasamutnyttjandet av telenätet somtelelagen föreskriver. Enligtmotionärerna kan värdet av Telias nätkomma att sjunka näralternativ infrastruktur finnstillgänglig. Bland annat av detta skälförordas att staten påbörjar enutförsäljning av aktier i isamband med att en nödvändig ökning görsav det egna kapitalet i företaget.Två motioner innehåller yrkanden om attgöra tillgången på och kostnaderna förIT mer likvärdiga i landet.I motion T57 (c) yrkande 5 konstaterasatt har en relativt väl utbyggdteknisk infrastruktur. Den är dock intetillgänglig på lika villkor i helalandet. Enligt motionärernas mening ärdet en självklar politisk uppgift attden grundläggande teletjänsten skall haen kvalitet som möjliggör kommunikationmed ISDN-kapacitet eller motsvarande.Denna möjlighet skall göras tillgängligför alla på lika villkor, dvs.anslutningsavgiften skall vara densammaöver hela landet. Det är därvid viktigtatt alla på telemarknaden verksammaaktörer solidariskt svarar förfinansieringen.I motion T56 (v) yrkande 3 erinras omatt staten historiskt sett har haft enavgörande roll för uppbyggnaden avlandets infrastruktur. Så är dock intelängre fallet. Konkurrensen mellan detre operatörerna inom mobiltelefonin harexempelvis lett till att stora delar avSverige inte kan använda dennateknik. Motsvarande utveckling kanförväntas uppstå för ny teknik genom attde små orterna saknar påfarter till denelektroniska motorvägen. Motionärernaanser mot denna bakgrund att regeringenspolitik gör inte rundare, utanfläckigt genom att stora delar avSverige lämnas utanför den tekniskautvecklingen. Enligt motionärerna börstaten ha ansvaret för att etablera dennya tekniken i hela . Ettskyndsamt utredningsarbete bör därförgenomföras i syfte att visa hur statenkan ta ansvar för en utbyggnad somkommer hela landet till del.Samhällets grunddatabaserI flera motioner behandlas frågan ommedborgarnas tillgång till grundläggandesamhällsinformation i elektronisk formbestående av lagstiftning, förslag ochbeslut inom regering och riksdag,myndighetsinformation etc.Enligt motion T55 (s) yrkande 1 börmedborgarna ha tillgång tillgrundläggande samhällsinformation i formav lagar, förordningar och föreskrifterfrån riksdag, regering och myndighetersamt förslag och beslut i riksdag,landsting och kommuner.I motion T58 (fp) yrkande 4 anförs attkommunerna bör bygga ut medborgarkontorför att underlätta att medborgarna genomIT skall kunna vidga sitt kunnande omsamhällets organisation, om de kommunalabesluten och om vilka rättigheter ochskyldigheter som gäller. Alla medborgarebör enkelt kunna nå Rixlex, InformationRosenbad samt myndigheters och kommunersdatabaser.Frågan om avgiftsbelagd resp. fritttillgänglig samhällsinformationbehandlas i flera motioner, och nästangenomgående hävdas att den grundläggandesamhällsinformationen skall varaavgiftsfri.Enligt motion T51 (m) yrkande 10(delvis) bör målet vara att regeringensoch tillkommande offentligahandlingar senast vid utgången av år1998 skall kunna nås på elektronisk väg.Under en femårig försöksperiod börRixlexsystemet vara avgiftsfritt. Iförsta hand skall åtkomsten av Rixlexske via Internet. För den övrigastatsförvaltningen bör målet medhandlingars tillgänglighet påelektronisk väg vara uppfyllt vidutgången av . Äldre offentligahandlingar skall också de görasåtkomliga på elektronisk väg. Samtligaoffentliga förvaltningar och beslutandeförsamlingar bör vara möjliga att nå viaelektronisk post senast vid utgången avår 1998.Enligt motion T55 (s) yrkande 1 bör dengrundläggande samhällsinformationen varakostnadsfri. I samma motion, yrkande 2,anförs att informationen i om EUinte bör kommersialiseras.I motion T56 (v) yrkande 6 föreslåsbl.a. att hos regeringen begären utredning om prissättningen påinformation från myndigheter.I motion T57 (c) yrkande 3 framhålls attde digitala nätverken gör det möjligtför människor att mycket lättare fåtillgång till information snabbt ochutan höga kostnader. IT kan skapa en nydigital allemansrätt.Offentlighetsprincipen kommer attanvändas på ett helt annat sätt äntidigare. Om informationen görstillgänglig för alla ökas medborgarnasmöjlighet till inflytande. I motionenhemställs också att riksdagenkostnadsfritt tillhandahåller Rixlex(yrkande 13). Svenska myndigheter ochförvaltningar bör enligt motionenanvända offentlighetsprincipen för attskapa en digital allemansrätt med fritillgång till information från EU ochregeringskansliet.Enligt motion T58 (fp) yrkande 4 bör detutredas var gränsen mellansamhällsfinansierad och avgiftsbelagdinformation skall gå.I motion T52 (kds) yrkande 11 lämnasförslag bl.a. om att alla befintligadatabaser, dit fastighetsregistret börräknas, skall görastillgängliga på Internet. Motionärernaföreslår också att all offentliginformation i elektronisk form skallvara kostnadsfri samt att kriteriernaför sekretess bör modifieras ochpreciseras i den mån det skulle upplevassom kränkande för den personligaintegriteten att informationen blirtillgänglig.I samma motion hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statens roll(yrkande 5). Staten bör se till attolika statliga förvaltningar ärtillgängliga elektroniskt. I motionenbegärs vidare att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samhälletsinformationsförsörjning och en moderninnebörd av offentlighetsprincipen(yrkande 11). Enligt motionärerna böralla offentliga publikationer görastillgängliga i publika databaser utankostnad efteroffentliggörande. Aktuella elektroniskadiarier bör också vara tillgängliga påsamma sätt. Vidare föreslås att alla nyaoffentliga handlingar i stat, kommuneroch landsting skall kunna nåselektroniskt senast den 31 december1997, och att alla historiska handlingarskall kunnas nås elektroniskt senast den31 . Dessutom bör enligtmotionärerna alla befintliga databasergöras tillgängliga påInternet. All offentlig information börvara kostnadsfri. Kriterierna försekretess bör modifieras och preciseras.I motionen begärs också att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om datoriseradeparlamentariker (yrkande 16). Enligtmotionärerna bör den elektroniskainformationen bli huvudmediet ochpapperskopiorna det som hanteras i andrahand, vilket innebär att en ny form börutvecklas för dokument.Internationell samverkanI motion T56 (v) yrkande 2 konstaterasatt det råder en ytterligt ojämntillgång till informationsteknik ivärlden. Mot denna bakgrund föreslås atten internationell IT-konferensarrangeras i regi.Konferensens syfte bör vara att läggaupp riktlinjer för hur IT inte enbartskall bli en teknik för de redan rikaländerna.3.4.3 ställningstagandeKommunikationsfrågorTrafikutskottet konstaterar att enutgångspunkt för regeringenshandlingsprogram inomkommunikationsområdet är riksdagensbeslut om IT-frågor (bet.1995/96:TU1). framhölldärvid att regeringen har detövergripande ansvaret för att Sverigehar ett fungerande kommunikationssystem.I detta ansvar ingår uppgiften att setill att kommunikationsnäten utnyttjaspå ett samhällsekonomiskt effektivt sättoch att alla medborgare kan få tillgångtill tjänster på likvärdiga villkor.Trafikutskottet delar mot dennabakgrund regeringens uppfattning ipropositionen att kommunikationssystemenskall utvecklas till väl fungerandeallmänna plattformar för att stödjaproduktion, konsumtion, rekreation m.m.och utveckling av nya tjänster. Måletbör vara att skapa flexibilitet ochfrihet i tillämpningen. Trafikutskottetinstämmer vidare i att staten har ansvarför att utforma en infrastruktur som gerhög tillgänglighet och som ärtillväxtbefrämjande.Beträffande de två motionsyrkanden sombehandlar och villkoren påtelemarknaden vill trafikutskottetinledningsvis framhålla vikten av attteknikutbyggnaden sker enligt principenatt alla skall nå alla, dvs. att olikanät kan knytas samman och att gammal ochny teknik kan förenas. En fungerandesamtrafik är enligt utskottets mening enförutsättning för att det svenskatelesystemet skall kunna utnyttjaseffektivt så att abonnenter i olika nätkan nå varandra. Alla tillståndshavareär också enligt telelagen skyldiga attöppna sina nät för samtrafik med andratillståndshavare.Av propositionens redovisning framgåratt ett omfattande uppföljnings- ochberedningsarbete pågårinom området.