bet · GK01NU2 · 1996-12-03 00:00:00 — De framtidainsatserna måste enligt regeringen varabåde kraftfulla och målinriktade.Energiforskning, utveckling ochdemonstration inom prioriterade områdenbidrar till den svenskaindustrins förnyelse, sägs det.Regeringen avser att återkomma medförslag vad gäller inriktningen på ochutformningen av energiforskningen i denkommande energipolitiska propositionen.Som en följd av tidigare beslutadebesparingsåtgärder föreslås i budget-propositionen att anslaget förenergiforskning (inkl.bioenergiforskning) skall minskas medca . Anslagsnivån förår 1997 föreslås därmed uppgå till ca236 , medananslagsnivåerna för åren 1998 och 1999beräknas preliminärt vara något lägre ireala termer.Riksdagen har bemyndigatregeringen att i samband med stöd tillenergiforskning göra åtaganden ävenefter det aktuella budgetåret och efterdet beslutade treårsprogrammets slut.Sådana bemyndiganden behövs även för år1997 för att möjliggöra kontinuitet ochlångsiktighet i forsknings- ochutvecklingsverksamheten, menarregeringen. Detta är av särskild viktmed hänsyn till att energiforskningenunder den senaste programperioden harfått en mer långsiktig inriktning, sägsdet. Regeringen beräknar behovet avåtaganden inom energiforskningsområdetför åren 1998-2002 till 95, 65, 40, 25respektive . Riksdagenföreslås bemyndiga regeringen att görasådana åtaganden.I budgetpropositionen föreslårregeringen vidare att stödet tillforskning och utveckling inombiobränsleområdet integreras i anslagetför energiforskning och att eventuellareservationer vid utgången av budgetåret1995/96 på anslagen E 9 Energiforskningoch E 10 Bioenergiforskning fåröverföras som anslagssparande till detnya ramanslaget (B 1) förenergiforskning och användas enligttidigare fastställda riktlinjer.Oljelagring (C)beslutade åren 1994 och 1995om nya principer för lagringen av oljaoch kol för det civila försvarets behovi krigssituationer (prop. 1993/94:141,bet. NU19 och prop. 1994/95:176, bet.NU25). De statliga civila krigslagren avolja skall avvecklas. I stället skalllager byggas upp av näringslivet enligtsamma system som gäller förberedskapslagringen för fredstidaoljekriser. Uppgiften att förvalta ochunder en femårsperiod avveckla destatliga beredskapslagren ochanläggningarna ligger hos myndighetenStatens oljelager. Dess försäljning avoljeprodukter bygger på en plan sommöjliggör tidig försäljning ochavveckling av så många anläggningar sommöjligt. Avvecklingen skall genomförasmed målet att ge det för staten bästaekonomiska resultatet. Under budgetåret1994/95 sålde Statens oljelageroljeprodukter för sammanlagt ca 556miljoner kronor. Fram t.o.m. juni 1996har produkter för ytterligare 655miljoner kronor sålts. Efter avdrag förförsäljningsomkostnader tillförsinkomsterna statsbudgeten.Statens oljelager har regeringensuppdrag att i samband medårsredovisningen för verksamhetsåret1995/96 särskilt redovisa en översiktligtidplan för avvecklingen av samtligaoljelagringsanläggningar. Vidare skallmyndigheten bedöma möjligheterna tillförsäljning och vilka behov av åtgärderför sanering och miljösäkring somföreligger samt uppskatta kostnadernaför åtgärderna. I uppdraget ingår ocksåatt lämna förslag angående organisationoch finansiering av de miljöåtgärder sombedöms återstå efter år 1999.Regeringen anser att verksamheten år1997 bör bedrivas med i huvudsaknuvarande inriktning och omfattning. Medhänsyn härtill föreslås ett ramanslag (C1) för att täcka myndighetensförvaltningskostnader för på67,. Anslagsnivåernaför bedömspreliminärt bli lägre.Under ett annat anslag (C 2) beräknaskapitalkostnaderna för den statligacivila lagringen av olja förkrigssituationer. Kostnaderna avser tillöver-vägande delen räntekostnader förden lagrade oljan. Regeringen föreslårett anslag för på 60 miljonerkronor. bedömsanslagsnivåerna bli betydligt lägreberoende på minskade lagringsvolymer.MotionernaI motion 1996/97:N424 (mp) argumenterasför att de statliga stimulanserna föratt främja förnybar energiteknik måstefortsätta. Här avses utvecklings- ochinvesteringsbidrag och andra former avstöd som resurser till forskning ochutveckling inom området. Motionärernayrkar på att anslaget (A 2) Bidrag tillEnergiteknikfonden skall få enresursförstärkning på 950 miljonerkronor fördelat på investeringsbidragtill vindkraftverk (200 miljonerkronor), solenergi ()och biobränsle för kraftvärme (400miljoner kronor) samt ett utvecklings-och investeringsbidrag för kon-verteringav elvärme (). Vidarebegär motionärerna att anslaget (B 1)Energiforskning skall tillförasytterligare i form avutvecklingsbidrag till vindkraftverk (30miljoner kronor) och sol-energi (20miljoner kronor).Solceller står inför ett genombrott därde blir lönsamma även i våra trakter,heter det i motion 1996/97:N422 (mp).Kostnaden för solproducerad el kan påsikt sjunka till per kWh, anförmotionärerna och menar att solceller kanbli en verklig framtidsbransch medmycket stora avsättningsmöjligheter. Depåpekar att tillhör devärldsledande länderna när det gällerutvecklingen av solceller och solfångareoch åberopar framför allt forsk-ningeninom och vidKungliga Tekniska högskolan.Motionärerna hänvisar till nyssnämndamotion 1996/97:N424 (mp) i vilken, somnämnts, yrkas på att ytterligareresurser skall tillföras i syfte attfrämja solenergin.I motion 1996/97:N426 (mp) pläderas förbehovet av ökad forskning inomvindkraftsområdet. Enligt motionärernaär denna forskning av stor betydelse förmöjligheterna att bredda vindkraftenspotential, inte minst när det gällerhavsbaserade vindkraftverk. På dettaområde skulle kunna ta ledningenom forskningsanslagen fanns, sägs det. Imotionen hänvisas till en utredning frånår 1988 - Läge för vindkraft (SOU1988:32) - i vilken hävdas att svenskvindkraft kan byggas ut till 27Twh motsvarande energimängdenfrån fyra-fem kärnkraftsreaktorer. Avmotionen framgår att ett mål förMiljöpartiet är att det i frånår 2010 skall uppnås en årligenergiproduktion från vindkraftverk på12 Twh.Vätgas är det renaste av alla bränslen,hävdas det i motion 1996/97:N421 (mp).Anledningen är att vätgasen inteinnehåller kol, och därmed alstraspraktiskt taget inte några skadligaämnen vid förbränning. Motionärernaframhåller att en fördel medvätgasdriften är att befintligmotorteknik kan användas. Svenskbilindustri kan utvecklavätgasbilar, sägs det. Ett problem ärdock att aktörerna på marknaden avvaktaren infrastruktur för produktion ochdistribution av vätgas. Här bör alltså,menar motionärerna, staten aktivt verkaför spridning av vätgastekniken genomstöd till vätgasprojekt.I motion 1996/97:Ub8 (kd), som harväckts med anledning av den forsk-ningspolitiska propositionen, kritiserasregeringen för att forskningen ombiobränslen förbigås i propositionen vidredogörelsen för verksamhet påområdet. Motionärerna menar att sådanforskning som handlar om biobränslen somträdbränslen och energiodling av t.ex.rapsolja samt etanol som kan användassom bränsle för fordon bör prioriteras.Utskottets ställningstagandeI enlighet med vad utskottet anförde iyttrandet (1996/97:NU1y) tillfinansutskottet kan konstateras att detför närvarande pågår energipolitiskaöverläggningar mellan företrädare förolika riksdagspartier. Dessa över-läggningar baseras bl.a. på ett mycketomfattande utredningsmaterial somframtagits av . Det ärenligt utskottets uppfattning intemeningsfullt att nu - innan ettheltäckande energipolitiskt förslag harpresenterats - diskuteraresursförstärkningar i de avseenden somhär aktuella motioner har fört tilltorgs. Det kommer att bli tillfälle attsamlat pröva de åtaganden som statenframöver skall ikläda sig mot bakgrundav resultaten från det omställnings- ochutvecklingsprogram som bestämdes i 1991års energiöverenskommelse. Vid detenergipolitiska beslut som förestår ärdet emellertid väsentligt, menarutskottet, att uppmärksamhet riktas påverksam-hetsindelningen av programmen,avvägningen av resursfördelningen tilldem och kraven på resultatredovisningvad gäller utfallet avomställningsåtgärd-erna i förhållandetill insatta resurser.Den av regeringen föreslagna ramen förutgiftsområde 21 om 474 miljoner kronorfastställdes av . Dettainnebär att den alternativa budgetram påvilken anslagsyrkandena i motion1996/97:N424 (mp) bygger, äraktuell. Någon omfördelning av anslageninom utgiftsområdet har ej hellerföreslagits av företrädaren förMiljöpartiet under beredningen avärendet, vilket gör att utskottet ävenav det skälet saknar anledning attnärmare ta ställning till de framfördaförslagen.Vad gäller yrkandet i motion1996/97:Ub8 (kd) om forskning kringbiobränslen vill utskottet erinra om attäven detta område kommer att inne-fattasi övervägandena i det föreståendeenergipolitiska beslutet. Vidare gälleratt den aktuella forskningen ombiobränslen berörs i den forsknings-politiska propositionen (s. 281).Med det sagda tillstyrker utskottetregeringens förslag till anslag såvittgäller utgiftsområde 21 Energi ochavstyrker här aktuella yrkanden imotionerna 1996/97:N421 (mp),1996/97:N422 (mp), 1996/97:N424 (mp),1996/97:N426 (mp) och 1996/97:Ub8 (kd).Finansiering av verksamheten vid R2-reaktorn vid Studsvik budgetpropositionen erinras omriksdagens beslut (prop.1990/91:184, bet. NU48) beträffandeinriktningen av verksamheten inomStudsvik AB. Vid detta tillfälleframhölls bl.a. att inom det gällandeenergiforskningsprogrammet skall denstatliga finansieringen av ligga på en oförändradnivå så länge reaktordriften pågår ochforskningstjänster tillhandahålls.Stödet till R2-reaktorn, som alltsåanvisas över anslaget tillenergiforskning, har därmed undantagitsfrån de generella besparingar som undersenare år lagts på den statligakonsumtionen. anser emellertidregeringen att även delar av denstatligt finansierade verksamheten vidStudsvik AB bör omfattas av de generellabesparingskraven. Dock framgår inte avpropositionen storleken på den aviseradebesparingen.I motion 1996/97:N265 (m) kritiserasregeringens besparingsplaner. Enligtmotionärerna avser regeringen att dra in11 av de som utgördet statliga bidraget till R2-reaktorn.Om denna besparing görs, sägs det, hotasverksamheten inte bara vid R2-reaktornutan vid hela . Motionärernaanser att frågan om R2-reaktornsfinansiering i stället bör tas upp isamband med att hela utgiftsområdet sesöver i kommande beslut. Förslaget imotionen är att besparingen på stödettill R2-reaktorn i stället skall fördelas proportionellt över hela anslaget.Studsvik AB ägs till övervägande del avAtle AB. Den tidigare huvudägarenVattenfall AB innehar numera enminoritetspost. I sin tur är Studsvik ABmoderbolag för 8 dotterbolag ingående iStudsvikskoncernen. De med utgångspunktfrån kärnteknisk verksamhet viktigastedotterbolagen är ochStudsvik , varav detförstnämnda bolaget driver R2-reaktorn.I R2-reaktorn, som är enmaterielprovningsreaktor, bestrålas ochprovas kraftreaktorbränsle. att kartlägga förutsättningarnaför bättre bränsleekonomi, ökadkärnsäkerhet och högre tillgänglighet.Härutöver täcker R2-reaktorn viktigabehov inom bl.a. neutronbaseradgrundforskning. Vidare producerarreaktorn radioisotoper för användninginom sjukvården som strålkällor och iradiofarmaka, bl.a. för smärtlindringvid cancersjukdomar. R2-reaktorn upplåtsäven till universitet och tekniskahögskolor för utbildning och forskning.Energiforskningsanslaget är förinnevarande budgetår uppdelat på sexanslagsposter: grundforskning, R2-reaktorn, basteknologier m.m., bebyg-gelse, kärnteknik samt en anslagspostför regeringens disposition. Enligtuppgift avses den i propositionen nämndabesparingen på anslaget tillenergiforskning fördelas på delsanslagsposten bebyggelse med 10 miljonerkronor, dels anslagsposterna R2-reaktornoch kärnteknik med totalt 11 miljonerkronor; de båda sistnämndaverksamheterna bedrivs vid Studsvik AB.Enligt vad utskottet erfarit pågårdiskussioner i om enlämplig finansiering för R2-reaktorn somskulle kunna ersätta här berördabesparingskrav.Enligt utskottets mening är detangeläget att verksamheten vid R2-reaktorn vid Studsvik kan fortgå med ihuvudsak oförändrade resurser. Ävenviktiga verksamheter, bl.a. medicinskforskning och medicinskabehandlingsmetoder, utanför den renakärntekniska tillämpningen drar numeranytta av forskningsreaktorn. Utskottetförutsätter därför att de diskussionersom nu pågår inom regeringskanslietutmynnar i kompletterande finansieringav verksamheten från andra berördaintressen. Besparingen kan i sådant fallfördelas på ett annat sätt och inte bara- som föreslås i motionen - inom ramenför energiforskningsanslaget.Med det sagda avstyrker utskottetmotion /97:N265 (m) i här berörddel.Verksamheten vid svenskakraftnätAffärsverket (Svenskakraftnät) driver och förvaltar detsvenska storkraftnätet och de statligtägda utlandsförbindelserna (prop.1990/91:87, bet. Svenska kraftnäthar enligt förordningen (1991: 2013) medinstruktion för dess verksamhet bl.a.till uppgift att på ett affärsmässigtsätt förvalta, driva och utveckla ettkostnadseffektivt, driftsäkert ochmiljöanpassat kraftöverföringssystem.Affärsverket skall vidare ansvara fördriften av storkraftnätet, den löpandemomentana el-balansen och det svenskakraftsystemets övergripandedriftsäkerhet. skallfrämja forskning inom områdetkraftöverföring och inom sittverksamhetsområde svara för denoperativa beredskapsplaneringen underkris- eller krigsförhållanden.Den ekonomiska styrningen av Svenskakraftnät sker enligt de riktlinjer förstyrningen av dåvarande , som beslutadeom (prop. 1987/88:49, bet.NU41). Regeringen fastställer bl.a.avkast-nings- och soliditetskrav förverket. Från haravkastningskravet för Svenska kraftnätsänkts från till på justerateget kapital. Soliditetskravet harfastställts till . Verkets drift ochinvesteringar finansieras med inkomsterfrån verksamheten och genom upp-låninghos . Investeringarnabelastar således inte statsbudgeten.Svenska kraftnät har överlämnat verketsbokslut för tillregeringen. haravgett revisionsberättelse utananmärkning. Regeringen har fastställtbokslutet.Svenska kraftnät har till regeringenlämnat förslag till investerings- ochfinansieringsplan för perioden1997-1999. Förslaget avser verkets in-vesteringar i storkraftnätet och förviss telekommunikation. Syftet med in-vesteringarna i storkraftnätet är attdels bibehålla en hög driftsäkerhet i debefintliga anläggningarna, dels ökakapaciteten i systemet. Affärsverketplanerar investeringsprojekt med syfteatt öka överföringskapaciteten mellanSverige och . Den sammanlagdainvesteringsvolymen för dessa åtgärderberäknas till ca ,varav ca fallerunder . Enligtplaneringen skall ett nytt datoriseratsystem för övervakning och styrning avstorkraftnätet utvecklas ochimplementeras under treårsperioden.Kostnaderna för detta beräknas till ca150-170 miljoner kronor. Investeringarnai telekommunikationer avser dettelekommunikationsnät som erfordras fördrift och skötsel av storkraftnätet ochkontrollsystemverksamheten. Här bedömskostnaden uppgå till sam-manlagt 103miljoner kronor.I den ekonomiska vårpropositionen 1996(prop. 1995/96:150) redogjordes för enskrivelse som inkommit till regeringenfrån . I denna beskrevsaffärsverkets planerade medverkan i ettprojekt avseende uppförande ochförvaltning av en likströmslänk i formav en undervattenskabel mellan Sverigeoch . Av skrivelsen framgick attprojektet skall genomföras av etttilltänkt polskt-svenskt aktiebolag -bolaget för Polen-länken - som till 50 %skall ägas av , till av och till av detpolska företaget ().Likströmslänken planeras få en effekt på600-800 megawatt. Den totalainvesteringen bedöms uppgå till ca 3miljarder kronor. pågårförhandlingar mellan intressenterna ombolagets bildande. Avsikten är att detpolska bolaget skall öka sinandel i bolaget somVattenfalls ägarandel skall minska.Efter att ha inhämtat yttrande(1995/96:NU9y) från näringsutskottetgodkände finansutskottet (bet.1995/96:FiU10) regeringens förslag i dennämnda propositionen om att investeringsramen för underinnevarande budgetår får höjas från 400miljoner kronor till 900 miljonerkronor. I beslutet ingick också ettbemyndigande till regeringen att intillett sammanlagt belopp om 1,5 miljarderkronor teckna borgen för lån ellerutfärda kreditgarantier till bolag ivilka verket förvaltar statens aktiereller andelar. Syftet var att skapautrymme för att lämnadelägarlån, eller teckna borgen för lån,till det nya bolaget.I budgetpropositionen anmäls nu attprojektet för Polen-länken kan komma attförskjutas i tiden, vilket bl.a. kanmedföra att frågan om delägar- ellerborgenslån aktualiseras först . Isyfte att skapa flexibilitet i dettaavseende föreslår regeringen attinvesterings- och finansieringsplanenför får utökas med500 . I händelse av ensådan tidsförskjutning kommer den avriksdagen beslutade utökningen avinvesteringsramen för med 500miljoner kronor inte att utnyttjas. Detframgår vidare av propositionen attverksamheten i bolaget för Polen-länkenenligt planerna, förutom delägarlån,också skall finansieras via lån sombolaget tar upp på kapitalmarknaden.Marknadsmässig ränta kommer att utgå pålånen. Kostnaderna i bolaget för Polen-länken, inklusive räntekostnader, kommeratt täckas genom bolagetstransiteringsintäkter.Vidare har i skrivelsetill regeringen angivit attprojektet ger upphov till kompletterandeinvesteringar i det svenskastorkraftnätet. De beräknas tillsammanlagt . Underförutsättning att koncession förlikströmslänken beviljas fördelar sigdessa investeringar med 30 miljonerkronor , 100 miljonerkronor och 180 miljonerkronor under år 1999.Svenska kraftnäts förslag tillinvesterings- och finansieringsplan medtillägg för det investerings- ochfinansieringsbehov som projektet förPolen-länken föranleder, sammanfattas itabellen på nästa sida (i miljonerkronor).1996 1997 1998 1999Investe 444 840 425 600ringarEgenfinansi 444 840 425 600eringUpplånings-be 0 0 0 0hovRegeringen anser att den redovisadeinvesterings- och finansieringsplanenför för treårsperioden1997-1999 bör godkännas som en ram föraffärsverkets verksamhet. Det bedömsinte finnas behov av någon ny upplåningi för investeringsändamål . Regeringen anserdock att , liksomtidigare, bör kunna ta upp riksgäldslånför rörlig kredit inom en ram av 100miljoner kronor.För år 1997 föreslår regeringen attramen för regeringens bemyndigande attteckna borgen för bolag i vilka Svenskakraftnät förvaltar statens aktier ochandelar, bör vara densamma som dennuvarande ramen, 1 500 miljoner kronor.Vidare föreslås att ramen förregeringens bemyndigande att besluta ifrågor som rör förvärv av aktier ellerbildande av bolag inom Svenska kraftnätsverksamhetsområde får vara oförändrad,. Slutligen föreslårregeringen i denna del att Svenskakraftnäts tidigare bemyndigande attbesluta om förvärv och avyttring avaktier och bildande av bolag inom en ramav högst får kvarståoförändrat.I motion 1996/97:N415 (s) anförs att deflesta myndigheter som avgivitsynpunkter på kabelprojektet mellanSverige och är negativa, främsttill kabelns placering utanför . I motionen hänvisas tillsynpunkter från geologiskaundersökning (SGU), som finner detangeläget att bolaget för Polen-länkenöverväger ett bättre lokaliseringsalternativ på den svenska sidan med engynnsammare geologisk situation än denföreslagna. Även , sägs det imotionen, bedömer att den ansökta anläggningen kan få betydande omfattning i ettoexploaterat kustområde som är skyddatenligt den s.k. naturresurslagen(1987:12). Motionären åberopar ocksåkritik som har framförts från bl.a.NUTEK, och kommunersamt i . Ilikhet med riktar även dessa,påpekar motionären, kritik mot denmycket bristfälliga miljökonsekvensbeskrivning som redovisats.Också i motion 1996/97:N427 (mp)framförs skarp kritik mot den tilltänktakabeln mellan och . Ett avsyftena med den nya kabeln kan enligtmotionärerna vara att skapa en nymarknad för svensk kärnkraft. Även idenna motion erinras om Boverketsbedömning att den ansökta anläggningenkan få betydande omfattning i ettoexploaterat kustområde som är skyddatenligt naturresurslagen. Dessutompåpekas att kabelprojektet berör och får internationellakonsekvenser. Projektet faller därförunder den s.k. Esbokonventionen om gränsöverskridande miljöpåverkan. I motionenförfäktas uppfattningen att VattenfallAB vill främja en marknad för att säljakärnkraftsel även . På dettasätt, menar motionärerna, skapas ettännu större behov av kärnkraft för atttillgodose marknaden nere påkontinenten. Av miljö-, ekonomi- och demokratiskäl bör därför, anförs det,bygget av elkabeln stoppas.Svenska kraftnät inkom tillNUTEK med en koncessionsansökan förlänken. Ärendet bereds avNätmyndigheten för att sedan överlämnastill regeringen för prövning. ellagen (1902:71 s. 1) skallkoncessionsansökan för utlandsförbindelse prövas av regeringen. Samtidigthar i enskrivelse till anförtatt likströmslänken bör prövas avregeringen enligt 4 kap. 2 §naturresurslagen. anger sommotiv - som påpekats i tidigare nämndamotioner - att den sökta anläggningen ärstor och kan få betydande omfattning iett oexploaterat kustområde som ärskyddat enligt nyssnämnda lag ( 3 kap. 1och 4 §§). Verket anser dessutom attprojektets lokaliseringsalternativ börbelysas bättre.Esbokonventionen reglerar rätten attdelta i andra länders beslutsprocesser ifråga om miljökonsekvensbeskrivningarnär det gäller projekt med befaradbetydande gränsöverskridandemiljöpåverkan. Konventionen är en s.k.ECE-konvention (Economic Commission forEurope), som många länder har skrivitunder men ratificerats av endast 13stater. För att konventionen skall trädai kraft krävs ratificeringar av minst 16länder, vilket bedömsinträffa eller sommaren1997. med undertecknandet avEsbokonventionen träffade de nordiskaländerna en överenskommelse om atttillämpa konventionen även innan denformellt har trätt i kraft. har underrättats om attPolen-länken kan beröras avEsbokonventionen och utreder förnärvarande frågan om denna konventioneller någon annan konvention ärtillämplig i ärendet.Enligt uppgift har Miljödepartementetbegärt och erhållit yttrande frånSvenska kraftnät över anmälanliksom handlingar som beskriverprojektet och dess miljökonsekvenser.Frågan om prövning enligt 4 kap.naturresurslagen inklusive övrigtmaterial har remitterats till ett antalinstanser för synpunkter. Regeringenskall därpå - /97 -besluta om den planerade likströmskabelnskall prövas enligt 4 kap.naturresurslagen. Om så blir falletvidtar ett formellt prövningsförfarandemed kungörelse, remissomgång m.m.Troligen kan ett regeringsbeslut enligtnyssnämnda lagrum i så fall förväntastidigast under hösten 1997.I ett svar (prot. 1996/97:29) inovember 1996 på en interpellation avHanna () om kabeln mellanSverige och framhöllnäringsminister att detär ett starkt svenskt intresse attCentral- och kan fullfölja denpågående samhällsomvandlingen och bliintegrerade delar i en europeiskgemenskap. En fungerandeenergiförsörjning är av avgörandebetydelse för den ekonomiska och socialautvecklingen i . För närvarandeär energisektorn i Östeuropaunderutvecklad, menade näringsministern.Det finns ett stort utrymme förkostnadseffektiva åtgärder vad gällerkoldioxidutsläpp, försurande utsläpp ochkärnkraftssäkerhet. Länderna runtÖstersjön står inför en stor omställningav sina energisystem. Statsrådetunderströk i svaret att det nu finnsförutsättningar att genom ett regionaltsamarbete bygga ett energisystem som ärsäkert, väl dimensionerat och ekologisktuthålligt och som därmed kan ligga tillgrund för en god, långsiktig, ekonomiskoch social utveckling.I svaret hänvisades också till attutbyggnadsplanerna för elnäten kringÖstersjön i allt högregrad inriktats på den s.k.Östersjöringen (Baltic Ring). Genomringen kan elnäten i knytas ihopmed elnäten i de baltiska länderna,, och nordvästra mellan och utgör endel av denna ring. En förbättradinfrastruktur på energiområdet iÖstersjöområdet skulle, anfördestatsrådet vidare, avsevärt ökaförsörjningstryggheten i ochövriga .