bet · GJ01UU13 · 1996-03-07 00:00:00 — Vårt deltagande i deneuropeiska integrationsprocessen sker pågrundval av den militäraalliansfriheten. Enligt utskottetsuppfattning hämmas Sverigesfredsbevarande insatser inte av vårmilitära alliansfrihet. De svenskainsatserna i bl.a. f.d. Jugoslavienvittnar tvärtom om att Sverigesspeciella position utgör en utmärktgrund för ett nära samarbete med andrastater och organisationer i dessafrågor. De stater inom EU som skullekunna komma att förorda ett näraförsvarssamarbete förutsätts självfalletutgå från samma principer som redangäller för GUSP, dvs. att den gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken skall bevara freden och stärka deninternationella säkerheten iöverensstämmelse med principerna iFörenta nationernas stadga samtprinciperna i Helsingforsavtaletsslutakt och målen i Parisstadgan. (, artikel J.1. ).Med det anförda betraktar utskottetmotionerna /95:K224 (kds) yrkande27, 1995/96:U21 (kds) yrkande 33,1995/96:U22 (v) yrkande 47 samt1995/96:U25 (c) yrkande 19 i berörd delsom besvarade. Motion 1995/96:U29 (mp) yrkandena 43 och 44 avstyrks.I motion 1995/96:U21 (kds) begärs etttillkännagivande om att EU inte skalldisponera egna kärnvapen. Utskottet, somockså tidigare behandlat ett likalydandeyrkande (bet. 1994/95:UU19), får därviderinra om följande:Enligt artikel I i NPT () har kärnvapenstaternaförbundit sig att inte till någon somhelst mottagare överlåta kärnvapen ellerandra kärnladdningar eller kontrollenöver sådana vapen eller laddningar, varesig direkt eller indirekt till icke-kärnvapenstater. I artikel II har icke-kärnvapenstaterna förbundit sig att intemotta kärnvapen eller kontroll översådana vapen.EU:s båda kärnvapenmakter,och , som bådaär parter till NPT, kan således inteöverlåta kontrollen av sina kärnvapentill andra stater. Vidare kan EU:sövriga stater, som i kapacitet av icke-kärnvapenstater är parter till NPT, inteacceptera att ta över en sådan kontroll.NPT ger således dubbla garantier för attnågon överlåtelse inte kan ske.Med det anförda betraktar utskottetmotion /96:U21 (kds) yrkande 34 sombesvarat.Med anledning av motionsyrkanden omvapenexportpolitiken hos EU:smedlemsstater konstaterar utskottet attvarje ändring av - såledesockså frågan om ändring av artikel 223 -kräver enhällighet i medlemskretsen.Utan svenskt medgivande kan artikelnsåledes varken ändras eller avskaffas. Iartikeln stadgas att ingen medlemsstatskall vara förpliktad att lämnaupplysningar vilkas utlämnande den anserstrida mot egna väsentligasäkerhetsintressen och att varjemedlemsstat får vidta åtgärder som denanser nödvändiga för att skydda egnaväsentliga säkerhetsintressen, i frågaom tillverkning av eller handel medvapen, ammunition och krigsmateriel.Vidare anges i artikeln attministerrådet enhälligt fastställer enlista över varor artikeln avser.Enhälligt beslut om ändringar i listanfår fattas av ministerrådet på förslagav kommissionen.Utskottet utgår från att Sverigefortsätter att driva en restriktivpolitik på krigsmaterielområdet och attalla möjligheter tas till vara för attpåverka andra länders vapenexport irestriktiv riktning. Samarbetet inom EUpå detta område är dock - som framgåttovan - inte bindande, och ingen EU-statkan, utan en genomgripandefördragsrevision på området, tvingastill att vidta förändringar i sinvapenexportpolitik. Det är intesannolikt att EU:s samtligamedlemsstater skulle vara beredda attavstå från den nationella kontrollenöver vapenexportfrågor. harnyligen åter slagit fast att någonförändring av det svenska regelverketavseende krigsmaterielexport för attuppnå ökad harmonisering med andraländer inte är aktuell (bet.1995/96:UU3).Försvarsutskottet erinrar i sittyttrande om att senast iförsvarsbesluten (prop.1991/92:102, FöU12, rskr. 338) och år1995 (prop. 1995/96:12, FöU1, rskr. 45)betonat försvarsindustrins betydelse. Enegen utvecklings- ochtillverkningskapacitet för kvalificeradförsvarsmateriel har sålunda ettsäkerhets- och försvarspolitiskt värde.Försvarsutskottet anför vidare bl.a.följande:Den internationella avspänningen harfått vittgående konsekvenser för allförsvarsindustri genom att såvälhemmamarknad som exportmöjligheterminskat. Trots neddragningar finns internationell överkapacitet. Ettsamarbete om en framtida europeiskförsvarsindustripolitik bör därmed varaintressant för alla länder inom unionen.I rådande läge, när stora förändringarav försvarsindustristrukturen förestår ialla länder, har ställt sigbakom regeringens bedömning (prop.1995/96:12, FöU1 s. 94 och 96, rskr. 45)att acceptera ett ökat samarbete mellansvensk och företrädesvis europeiskindustri och att därvid regeringen,Försvarsmakten och aktivt bör verka för attstärka försvarsindustrins möjligheteratt samarbeta med utländska företag.Inom ramen för reglerna för svenskkrigsmaterielexport bör också regeringenoch svenska myndigheter aktivt stöttaförsvarsindustrins exportansträngningarav sådana projekt som har betydelse förvåra möjligheter att utveckla önskvärdkompetens och kapacitet.Utskottet vill ändå inte förorda attfrågan om försvarsmaterielsamarbete försupp på dagordningen underregeringskonferensen, eftersom dettaskulle innebära att var berettatt omförhandla artikel 223 iRomfördraget. Att ändra denna artikel,vilket kräver enhällighet, skulle kunnainnebära att vi förlorar vårsjälvständighet när det gäller attutforma vår politik i fråga omtillverkning av eller handel medkrigsmateriel. Frågan om ett utvidgatförsvarsmaterielsamarbete bör såledesdrivas i andra fora och former än vid enregeringskonferens som har som syfte attse över EU:s olika fördrag.Utrikesutskottet har ingen erinran motförsvarsutskottets ställningstagande idenna fråga. Därmed betraktar utskottetmotionerna /96:U21 (kds) yrkande 35,1995/96:U22 (v) yrkande 31 samt1995/96:U29 (mp) yrkande 41 sombesvarade.5.2.17 Samarbete i rättsliga och inrikesfrågorMotionernaI flera motioner tas upp spörsmålet omvissa frågor på samarbetsområdet inomtredje pelaren skall flyttas över tillförsta pelaren och bli föremål föröverstatliga beslut. Sålunda yrkas iFolkpartiets motion 1995/96:U19 attnarkotikabekämpning, den yttregränskontrollen och kampen motbedrägerier i internationell skala börföras över till första pelaren (yrkande5 i berörd del). I Moderatasamlingspartiets motion 1995/96:U23yrkas att vissa åtgärder mot narkotikabör bli föremål för överstatlighet.Enligt den sistnämnda motionen skullevissa minimiregler beträffande åtgärdermot spridning av narkotika då kunnainföras inom hela EU. IKristdemokratiska samhällspartietsmotion 1995/96:U21 yrkas bl.a. attgränskontrollfrågorna skall överförastill första pelaren (yrkande 37). IVänsterpartiets motion 1995/96:U22(yrkande 50), motion1995/96:U25 (yrkande 20) samt i motion1995/96:U30 (s) (yrkande 1 i berörd del)förordas att samarbetet inom tredjepelaren även i fortsättningen skall varamellanstatligt.I två motioner tas upp kommissionensroll när det gäller det rättsliga ochinrikes samarbetet. I motion 1995/96:U21(kds) yrkande 41 föreslås attkommissionen får nödvändiga befogenheteratt förhindra gränsöverskridandebrottslighet, bl.a. genom utvidgadinitiativrätt, och i motion 1995/96:U23(m) (i berörd del) begärs attkommissionen skall få initiativrätt inomtredje pelaren.I motionerna 1995/96:U22 (v) yrkande 48,1995/96:U29 (mp) yrkande 45 och1995/96:U30 (s) yrkande 7 begärs att deninre gränskontrollen skall behållas.Gränskontroll utgör, anförs det bl.a.,en effektiv metod för att bekämpanarkotikahandel och annan brottslighet.I flera motioner begärs att Europolskall erhålla operativa befogenheter. Imotion 1995/96:U19 (fp) yrkande 5 (iberörd del) förespråkas således attEuropolsamarbetet skall utvecklas tillett överstatligt samarbete så att t.ex.ett lands polis kan fullfölja enpolisjakt över en nationsgräns. I motion1995/96:U21 (kds) framförs liknandeanspråk, innefattande att Europol skallfå vissa operationella befogenheter ikampen mot allvarlig internationellbrottslighet (yrkande 38). I motion1995/96:U23 (m) (i berörd del) slutligenförespråkas att Europol börkunna medverka i vissa operativapolisinsatser, t.ex. i spaningsarbetemot grov gränsöverskridandebrottslighet.I motionerna 1995/96:U19 (fp) (yrkande 5i berörd del) och 1995/96:U22 (v)yrkande 53 tas upp frågan omregistrering i Europols register. Detbegärs att skall verka förrestriktivitet vid sådan registrering.I Moderata samlingspartiets motion1995/96:U23 (i berörd del) anförs att ensamordnad flyktingpolitik för atteffektivisera mottagandet och fördelabördorna mellan de mottagande ländernamåste ges hög prioritet. Motionärernadelar regeringens uppfattning attflykting- och asylfrågor i lämpligadelar borde kunna lyftas in igemenskapsrätten i enlighet med förstapelarens beslutsregler. Motionärernabegär ett tillkännagivande om detanförda.Kristdemokratiska samhällspartiet begäri motion 1995/96:U21 yrkande 37 etttillkännagivande om att asyl-, viserings-, invandringspolitik- ochgränskontrollfrågorna integreras igemenskapspelaren. Motionärernaframhåller att detta bl.a. innebär attdessa områden placeras underparlamentets politiska kontroll ochdomstolens juridiska kontroll.I liberalernas motion1995/96:U19 uppges att det är angelägetatt förverkliga unionens mål för bl.a.den fria rörligheten för personer. Dettaskulle innebära att frågor som berörasylpolitik och migration gjordes tillföremål för överstatligtbeslutsfattande. Motionärerna framhålleratt när regeringen uttalar att Sverigebör överväga förslag om att överföralämpliga delar av asyl- ochinvandringsfrågor är detta en kloksynpunkt i frågan. I yrkande 5 (i berörddel) begärs ett tillkännagivande om vadsom anförts.Centerpartiet framhåller i motion1995/96:U25 att visumfrågor fallerunder såväl första som tredje pelaren.Detta är enligt motionärerna olyckligt,och visumfrågorna bör i sin helhet förasöver till den första pelaren. Vidareframhålls i motionen att om denmellanstatliga vägen inte leder till enmer rättvis fördelning av ansvaret föratt ge flyktingar en kan detfinnas anledning att överväga om inte EUpå sikt bör utveckla en gemensamflykting- och invandringspolitik. Rättenför varje land att slutligen självavgöra asylärenden i enlighet mednationell lagstiftning skall dock finnaskvar. Motionärerna begär i yrkande 20 (iberörd del) ett tillkännagivande härom.I två motioner tas klart ställning motett överförande av asyl- ochinvandringspolitiken tillgemenskapspolitiken. Vänsterpartietuppger i motion 1995/96:U22 att partietär för ett utökat samarbete på alla depolitiska områden som ligger under EU:srättsliga och inrikes samarbete. Det ärdock utökat mellanstatligt samarbete sombehövs och inte mer av överstatlighet.Att göra frågorna om asyl- ochinvandringspolitik överstatliga kan varaett medel att minska flyktingmottagandetoch gå ifrån den humanitäragrundinställningen i frågan. I motionenframhålls vidare att ärför fri rörlighet för personer som iförsta hand innebär att man när somhelst och hur ofta som helst har rättatt passera gränser utan att begäratillstånd för detta. Detta får dock inteinnebära ett avskaffande av de inregränskontrollerna. I yrkandena 50 (iberörd del) och 51 begärstillkännagivanden om det anförda.I motion 1995/96:U29yrkandena 45 (i berörd del) och 46begärs att regeringen under konferensenskall verka för att gränskontrollernabibehålls och att flykting- ochasylpolitiken inte förs över tillgemenskapslagstiftningen.I motion 1995/96:U30 yrkande 1 (i berörddel) begärs ett tillkännagivande om attvetorätten måste finnas kvar när detgäller bl.a. tredje pelaren ochasylpolitiken.Utskottets övervägandenFrån första början har EG/EU haft somett huvudmål att förverkliga en inremarknad med fri rörlighet för varor,tjänster, personer och kapital. Dennamarknad är i stort sett verklighet . Men när det gäller den friarörligheten för personer återstår en heldel problem att lösa. Som också framgårav föreliggande skrivelse syftarsamarbetet i EU:s tredje pelarehuvudsakligen till att få till ståndkompensatoriska åtgärder, dvs. åtgärdersom skall kompensera bortfallet avkontroll vid EU:s inre gränser. Enutgångspunkt för arbetet med dessaåtgärder är att ett avskaffande av EU:sinre gränser inte skall föra med signegativa effekter såsom ökad terrorism,illegal invandring, narkotikasmugglingoch annan gränsöverskridandebrottslighet.I justitieutskottets yttrande(1995/96:JuU3y) påpekas att avvecklingenav inre gränskontroller och andraåtgärder för att underlätta för personeratt fritt röra sig över gränsernaställer stora krav på samarbetet mellanunionsländerna t.ex. när det gällerbrottsbekämpning. Utskottet konstateraratt brottslighet med internationellanknytning är ett växande problem, ochdetta gäller inte minst deninternationella narkotikatrafiken. Somregeringen anför i skrivelsen är detdärför nödvändigt att i samverkan medandra länder finna nya vägar för attbekämpa illegal narkotikahandel ochannan kriminalitet med internationellanknytning.Justitieutskottet anför vidare följande:I linje med detta är det enligtutskottets uppfattning nödvändigt attgöra EU:s rättsliga och polisiärasamarbete mer effektivt. Frågan är då omdetta kan åstadkommas genom att, såsomföreslås i motionerna, föra över vissafrågor till EU:s första pelare. Enligtvad regeringen anför i skrivelsen är småstater i unionen relativt starkare iEU:s första pelare än i traditionellamellanstatliga relationer.Som framgått ovan är det en utbredduppfattning att samarbetet inom EU pådet rättsliga och inrikes området intehar fungerat tillräckligt bra. Utskottetdelar dock regeringens uppfattning attsamarbetet på detta område, såvitt detberör utskottets beredningsområde,alltjämt i huvudsak bör förblimellanstatligt. Detta samarbete berörrättsstatliga kärnområden där det ärviktigt att behålla ett nationelltsjälvbestämmande. Särskilt när detgäller den straffrättsliga delen avnarkotikapolitiken är det enligtutskottets uppfattning svårt att tänkasig att överlåta beslutanderätten tillEU. Från svensk sida bör emellertid, somnyss påtalats, inriktningen vara att detmellanstatliga samarbetet skalleffektiviseras. Detta är av flera skälnödvändigt. Utskottet anser således attSverige med kraft bör engagera sig iarbetet med dessa frågor underkonferensen. De förslag tillförstärkande av institutionernas rollsamt ändring av beslutsnivåerna somregeringen redovisar i skrivelsen börkunna göra samarbetet inom tredjepelaren mer effektivt ochresultatorienterat. Mot bakgrund av vadutskottet nu uttalat bör motionerna U19(yrkande 5), U21 (yrkande 37) och U23avstyrkas såvitt gäller nämnda yrkandenom att överflytta vissa frågor fråntredje pelaren till första pelaren.Utskottet vill härutöver när det gällerspörsmålet om vilken pelare bekämpningenav narkotika skall ligga under erinra omatt narkotikafrågorna redan nu täcks ini samtliga trepelare; hälsofrågorna i första pelaren(artikel 129), internationella aspekteri den andra och övervakning/kontroll iden tredje pelaren.Utrikesutskottet delarjustitieutskottets uppfattning attmotionerna 1995/96:U22 yrkande 50 i berörd del, 1995/96:U25yrkande 20 i berörd del samt 1995/96:U30yrkande 1 i berörd del, såvitt gällerfrågan om att samarbetet inom tredjepelaren, alltjämt skall varamellanstatligt, får anses tillgodoseddagenom vad som ovan anförts. Utskottetbetraktar därmed nämnda motioner sombesvarade.Med anledning av förslag om attkommissionen bl.a. skall fåinitiativrätt inom tredje pelaren(motionerna 1995/96:U21 (kds) yrkande 41samt 1995/96:U23 (m) ) anförjustitieutskottet följande:Som framgått anser regeringen attdet bör övervägas om inteinstitutionernas roll kan förstärkas påett ändamålsenligt sätt så attsamarbetet inom tredje pelaren kan blimer effektivt och resultatorienterat, entanke som utskottet uttalat sittstöd för. Bl.a. anser regeringen attkommissionen inom tredje pelaren skullekunna ges initiativrätt också på deområden där kommissionen för närvarandesaknar sådan rätt (straffrättsligtsamarbete, tull- och polissamarbete).Regeringen anser vidare attkommissionens roll ytterligare kanförstärkas om den får i uppdrag attövervaka efterlevnaden av deöverenskommelser som träffas inom ramenför det rättsliga och inrikessamarbetet. En sådan kompetens förkommissionen skulle, enligt regeringen,dels bidra till en ökad effektivitet ochlikformighet i det nationellagenomförandet av konventioner och andraöverenskommelser, t.ex. när det gälleråtgärder som rör kontrollen av de yttregränserna, dels ha fördelar vad gällerkonventioner inom det rättsliga ochinrikes samarbetet för vilka fungerar som tvistlösare.Utskottet, som här delar regeringensuppfattning, anser att nu berörda delarav motionerna U21 (yrkande 41) och U23 iallt väsentligt får anses tillgodoseddagenom vad som anförts.Utrikesutskottet har ingen annan meningän justitieutskottet i dessa frågor,varför utskottet anser att motionerna1995/96:U21 (kds) yrkande 41 och1995/96:U23 (m) i berörd del därmedbesvarats.Som regeringen konstaterar i skrivelsenförutsätter fri rörlighet för personerinom unionen en avveckling av deinre gränskontrollerna och andraåtgärder, vilket kommer att underlättaför personer att fritt röra sig övergränserna. Identitetskontroller avpersoner vid den inre gränsen behållsemellertid till dess att beslut fattatspå svensk sida om avveckling av dem. Ettsådant beslut är beroende av atteffektiva kompensatoriska åtgärderinförs i EU. Sådana åtgärder är, somredogörs för utförligare ijustitieutskottets yttrande tillutrikesutskottet, under uppbyggnad.Justitieutskottet erinrar i sittyttrande om att utskottet i samband medställningstagandet till propositionen omSveriges medlemskap i (1994/95:JuU1y)anförde att slopandet av de inregränskontrollerna måste mötas medkraftfulla alternativa motåtgärder.Effektiva spanings- ochkriminalunderrättelseinsatser måstetillskapas mellan de olika europeiskapolismyndigheterna. Vidare måste tullensoch polisens metoder förstärkas ochutvecklas. Genom en ökad samverkanmellan tull och polis bordeeffektiviteten kunna skärpas.Justitieutskottet ansåg vidare att detfanns skäl att anta att dessa nyakontrollformer skulle bli väl såeffektiva som traditionellagränskontroller.I skatteutskottets yttrande(1995/96:SkU5y) erinras om att frågan omkontrollverksamheten vid inre gräns harutretts av EU-gränskontrollsutredningen.I avvaktan på att beredningen avutredningens förslag slutförs harTullverkets befogenheter reglerats iövergångsbestämmelserna till tullagen.Den kontroll av trafiken från annat EU-land som tullmyndigheterna har ålagtsgäller förutom narkotika och vapen ävenvissa andra varor som omfattas avinförselförbud, t.ex. injektionssprutor,kanyler, dopningsmedel, ammunition,springstiletter och andra s.k.gatustridsvapen, vissa kulturföremål,hundar och katter samt alkohol och tobaksom inte får föras in skattefritt vidinresa till . För detta slagsvaror har en anmälnings- ochuppgiftsskyldighet behållits liksomtullens kontrollbefogenheter enligtvissa bestämmelser tullag.Tullens kontroll gäller även införsel avvissa djur från andra EU-länder. mening innebär debeslut som fattats om tullverksamheteninför medlemskap i atttullens funktion i fråga om kontrollenav illegal införsel av bl.a. narkotikaoch andra varor som omfattas avinförselförbud har behållits även vidden inre gränsen.Justitieutskottet delar, som framgår avyttrandet till utrikesutskottet,regeringens uppfattning att börmedverka till ett så effektivt samarbetesom möjligt i dessa frågor.Justitieutskottet anser vidare, i likhetmed regeringen, att en översyn avfördragen måste ta hänsyn till dettasamarbete, som är nära förknippat medgemenskapssamarbetet när det gällerområdet för fri rörlighet för personer.Såväl skatte- som justitieutskottenerinrar om att regeringen har aviseratatt en proposition om tullensbefogenheter kommer att läggas framunder . Utskotten anser attdetta förslag bör avvaktas och avstyrkerbifall till motionsyrkandena.Utrikesutskottet noterar skatte- ochjustitieutskottens sammanfallandebedömningar i dessa frågor och anser attsyftet med motionerna därmedtillgodosetts. Med det anförda betraktarutskottet motionerna 1995/96:U22 (v)yrkande 48, 1995/96:U29 (mp) yrkande 45i berörd del samt 1995/96:U30 (s)yrkande 7 som besvarade.Med anledning av motionsyrkandenabeträffande Europols befogenheter m.m.konstaterar justitieutskottet vidare iyttrandet att bekämpandet av dengränsöverskridande kriminaliteten är ettgemensamt problem inom unionen. För attnå framgång i detta arbete är det ennödvändighet att öka och effektiviseradet internationella samarbetet bl.a.inom polisens område.Justitieutskottet anför vidare följande:Som regeringen anförde i förra åretsbudgetproposition (1995/96:100, bil. 3,s. 29) är utvecklandet avkriminalunderrättelseverksamheten ett avde viktigaste inslagen i en sådaneffektivisering. Polisunderrättelseranses nämligen i många sammanhang som enav de effektivare metoderna för attbekämpa internationell brottslighet (jfrSOU 1994:131 s. 77 och 172). Mot dennabakgrund framstår organiserandet avEuropol, som skall vara ett centrum förpolissamarbete i fråga omkriminalunderrättelsetjänst, som enytterst central fråga. Därifrån och tillatt förorda att Europol skall haoperativa inslag i verksamheten ärsteget emellertid långt. Den tanken ärdock inte ny. lade fram ettförslag vid iLuxemburg om att upprätta encentral europeisk kriminalenhet medoperativa befogenheter. Förslaget väckteinte någon större entusiasm i övrigamedlemsländer. I sammanhanget kan pekaspå att polissamarbetet inom Schengeninnehåller moment av gränsöverskridandeoperativ polisverksamhet. Utskottetföreslår att motionerna U19 (yrkande 5),U21 (yrkande 38) och U23 i nu berördadelar avstyrks.Utrikesutskottet noterarjustitieutskottets bedömning ochbetraktar därmed motionerna 1995/96:U19(fp) yrkande 5 i berörd del, 1995/96:U21(kds) yrkande 38 samt 1995/96:U23 (m) iberörd del som besvarade.I motion 1995/96:U22 (v) anförmotionärerna att bör motsättasig de integritetskränkande inslagen iden undertecknade konventionenom användning av informationsteknik förtulländamål. Frågan tas även upp imotion 1995/96:U19 (fp) yrkande 5 iberörd del. sombehandlar spörsmålet i sitt yttrandeanför följande:I juli 1995 har EU:s medlemsländerundertecknat en konvention om användningav informationsteknik för tulländamål.Konventionen syftar till att förstärkasamarbetet mellan tullmyndigheternagenom att fastställa förfaranden sommöjliggör för tullmyndigheterna attagera gemensamt och utbytapersonuppgifter eller andra uppgiftersom har samband med olaglig handel genomanvändning av ny teknik. Vilka uppgiftersom får föras in i systemet reglerasgenom en uppräkning i konventionen.Införandet av uppgifter är underställtde lagar som gäller i den medlemsstatsom tillhandahåller uppgiften, ochsärskilda restriktioner gäller för huruppgifterna får användas. Konventionenträder i kraft efter det attden har ratificerats av samtligaundertecknare. Genom ett särskilt avtalhar det dock öppnats en möjlighet attbörja tillämpa konventionen redan efterdet att åtta medlemsstater ratificeratden.Enligt utskottets mening börställningstaganden rörande konventionenlämpligen anstå till dess dennaföreläggs för godkännande.Utskottet avstyrker därförmotionsyrkandet.Även justitieutskottet erinrar om att deuppgifter som skall förekomma i deaktuella registren härrör frånrespektive lands nationellapolisregister där uppgiften har förts ini full överensstämmelse med respektivelands nationella lagstiftning. Olikafrågeställningar som rör registrering ipolisregister är vidare, anförjustitieutskottet, föremål förutredning. anser attdet saknas anledning för attföregripa det utredningsarbetet.Med vad skatte- och justitieutskottenovan anfört betraktar utrikesutskottetmotionerna /96:U19 (fp) yrkande 5 iberörd del samt 1995/96:U22 (v) yrkande53 som besvarade.Socialförsäkringsutskottet framhållerinledningsvis i sitt yttrande attSveriges agerande internationellt är endel av den svenska flyktingpolitiken.Såväl tidigare som nuvarande regeringarhar lagt stor vikt vid detinternationella samarbetet i syfte attverka för en solidariskansvarsfördelning och för att stärkaflyktingars rättsliga skydd.