bet · GK01SfU3 · 1996-10-08 00:00:00 — stycket tilldelatsfordran enligtlagen (1996:000) omunderhållsstödskall i första handavräknas påfordringar som församma barnuppkommit enligtden upphävda lagen(1964:143) ombidragsförskott ochden upphävda lagen(1984:1095) omförlängtbidragsförskott förstuderande.Lagutskottets yttrande1995/96:LU5yUnderhållsstöd till barn till särlevandeföräldrar, m.m.Till socialförsäkringsutskottetSocialförsäkringsutskottet har den 28maj 1996 beslutat att beredalagutskottet och socialutskottettillfälle att avge yttrande överproposition 1995/96:208 Underhållsstödtill barn till särlevande föräldrar,m.m. jämte eventuella motioner som kankomma att väckas med anledning avpropositionen.I propositionen föreslås att riksdagenantar regeringens förslag till dels enny lag om underhållsstöd, dels vissaändringar i bl.a. (FB)och utsökningsbalken (UB). Med anledningav propositionen har väckts sammanlagtfem motioner.Lagutskottets beredningsområde berörs iförsta hand av de i propositionenföreslagna ändringarna i FB och UB.Vidare berörs utskottetsberedningsområde i motionerna Sf24yrkande 1 av m.fl. (m),Sf25 yrkande 3 av m.fl.(v) samt Sf27 av m.fl. (fp).Lagutskottet, som beslutat avgeyttrande i ärendet, får anföra följande.De grundläggande bestämmelserna omföräldrars underhållsskyldighet mot barnfinns i 7 kap. FB. Kapitlet reformeradespå ett genomgripande sätt (prop.1978/79:12, LU9, rskr. Etthuvudsyfte med reformen var att mildraunderhållsbördan för underhållsskyldigamed svag ekonomi. Ett annat syfte varatt få till stånd en mer enhetligbedömning av bidragsfrågorna.Av 7 kap. 1 § FB framgår attföräldrarna skall svara för underhåll åtbarnet efter vad som är skäligt medhänsyn till barnets behov ochföräldrarnas ekonomiska förmåga. Närföräldrarnas underhållsskyldighetbestäms skall hänsyn tas till barnetsinkomster och tillgångar samt tillbarnets sociala förmåner under beaktandeav vad som följer av föreskrifter omdessa. Underhållsskyldigheten upphör närbarnet fyller . Går barnet i skolanvid denna tidpunkt eller återupptasskolgången innan barnet fyller , ärföräldrarna dock intill dess barnetfyller underhållsskyldiga så längeskolgången pågår. I kostnaderna förbarnets underhåll skall föräldrarnasinsemellan ta del var och en efter sinförmåga.Enligt 7 kap. 2 § FB skall föräldrarfullgöra sin underhållsskyldighet genomatt betala underhållsbidrag till barnet,om föräldern inte har vårdnaden ombarnet och inte heller varaktigt bortillsammans med barnet. Detsamma gällerom vårdnaden om barnet är gemensam medden andra föräldern, men barnet endastvaraktigt bor tillsammans med den andraföräldern. Underhållsbidrag fastställsgenom dom eller avtal. Talan omunderhållsbidrag tas upp av tingsrätteni den ort där den underhållsskyldige harsin hemvist. Finns inte någon behörigdomstol tas målet upp vid Stockholmstingsrätt. Frågor om underhållsbidragkan väckas även i samband med mål omfastställande av faderskap till barn,äktenskapsmål eller mål om vårdnaden ombarn. Enligt 7 kap. 11 § se till att barn varsföräldrar är ogifta tillförsäkrasunderhåll, och av 7 kap. 14 § framgåratt socialnämnden har rätt att föratalan för barnet.När underhållsbidrag bestäms får denbidragsskyldige förbehålla sig ettbelopp för eget eller annans underhåll(förbehållsbelopp) enligt bestämmelsernai 7 kap. 3 § FB. Förbehållsbeloppet förden bidragsskyldiges eget underhållinnefattar alla vanligalevnadskostnader. Bostadskostnadenberäknas för sig efter vad som ärskäligt. De andra levnadskostnadernaberäknas med ledning av ett normalbeloppsom utgör av gällandebasbelopp. Om det finns särskilda skälfår ett belopp förbehållas för underhållåt make som den bidragsskyldige bortillsammans med. Med make jämställsannan som den bidragsskyldige varaktigtbor tillsammans med, om de hargemensamma barn. Ett sådantförbehållsbelopp skall normalt vara 60 %av basbeloppet. Om den bidragsskyldigehar hemmavarande barn får han vidareförbehålla sig ett belopp somtillsammans med vad som utges tillbarnet av den andre föräldern eller fördennes räkning utgör av gällandebasbelopp. Rätten kan dock i särskildafall om det är motiverat bestämma ettannat förbehållsbelopp.Lagen (1966:680) om ändring av vissaunderhållsbidrag innehåller bestämmelsersom innebär att fastställdaunderhållsbidrag ändras med vissaprocenttal i förhållande tilländringarna av basbeloppet.I 7 kap. 10 § FB finns bestämmelser omjämkning och omprövning avunderhållsbidrag. Dom eller avtal omunderhållsbidrag kan jämkas av rätten,om ändrade förhållanden föranleder det.Avtal om underhåll kan också jämkas omavtalet är oskäligt med hänsyn tillomständigheterna vid dess tillkomst ochförhållandena i övrigt. Har ettunderhållsbidrag av sex årinte ändrats på annat sätt än som avsesi lagen om ändring av vissaunderhållsbidrag kan rätten dessutomalltid ompröva bidragets storlek.Fordran som avser underhållsbidrag tillbarn har vid utmätning av lön enligt 7kap. 14 § UB företräde framför andrafordringsanspråk.För underhållsberättigade barn kan utgåbidragsförskott av allmänna medel.Bidragsförskottet var, som ordetantyder, från början ett rent förskottfrån det allmänna och kunde aldrig varahögre än det underhållsbidrag sombestämts genom dom eller avtal. Genomlagen (1964:143) om bidragsförskott komsjälva karaktären av stödet att ändras.Oberoende av om underhållsbidragfastställts och utan begränsning tillstorleken av eventuellt fastställtbelopp lämnas numera, med vissabegränsningar, ett generellt stöd upptill en viss nivå,bidragsförskottsnivån. Fr.o.m. den 1januari 1995 uppgår bidragsförskottettill per barn och år.Dessförinnan var bidragsförskottetsstorlek knuten till basbeloppet.Bidragsförskottet består av två delar;en förskottsdel och en utfyllnadsdel.Förskottsdelen motsvarar fastställtunderhållsbidrag och betalas omunderhållsbidraget inte erläggs i tideller med rätt belopp. Underhållsbidragförskotteras med högst det belopp somsvarar mot bidragsförskottet, dvs. Utfyllnadsdelen utgörskillnaden mellan bidragsförskottet ochunderhållsbidraget. Det belopp somstaten förskotterar skall denbidragsskyldige betala tillbaka tillstaten. Utfyllnadsbidraget däremot ärett rent samhällsstöd som inte återkrävsav den bidragsskyldige. I de fall någotunderhållsbidrag inte är fastställteller fastställt till noll kr har helabidragsförskottet karaktär avutfyllnadsbidrag.Bidragsförskott lämnas inte omvårdnadshavaren uppenbarligen utangiltigt skäl har underlåtit att vidtaeller medverka till åtgärder för att fåunderhållsbidraget fastställt.Bidragsförskott lämnas inte heller omdet finns grundad anledning att anta attden bidragsskyldige i vederbörligordning betalar fastställtunderhållsbidrag till barnet ochunderhållsbidraget uppgår till minstsamma belopp som bidragsförskottet. Omdet underhållsbidrag som fastställtsuppenbarligen understiger vad denbidragsskyldige bör betala, lämnas intebidragsförskott med högre belopp änunderhållsbidraget. Någotutfyllnadsbidrag betalas alltså inte.Beslut om bidragsförskott fattas av deallmänna försäkringskassorna.Bidragsförskott betalas längst t.o.m.den månad under vilken barnet fyller 18år. Härefter kan barnet få förlängtbidragsförskott enligt lagen (1984:1095)om förlängt bidragsförskott förstuderande. Bestämmelser om särskiltstöd motsvarande bidragsförskottet tillbarn som är adopterade av endast enperson finns i lagen (1984:1096) omsärskilt bidrag till vissa adoptivbarn.Reglerna om bidragsförskott ochreglerna om underhållsbidrag har ipraktiken ett nära samband, och de harbeskrivits som kommunicerande kärl (seDs 1992:53 Ensamförälderstöd, s. 37). Imånga fall är möjligheten att fåbidragsförskott lika angelägen för denbidragsberättigade som att fåunderhållsbidrag. Det somvårdnadshavaren inte får somunderhållsbidrag ges i flertalet fall istället ut som bidragsförskott.Bestämmelserna om underhållsbidrag ochbidragsförskott har under en följd av årvarit föremål för ett omfattandeutredningsarbete i flera olikasammanhang. Utredningsarbetet harmotiverats främst av att reglerna ombidragsförskott medför alltför storakostnader för staten. Kritik har därvidriktats mot bl.a. det nära samband sområder mellan den offentligrättsligaregleringen av bidragsförskott och decivilrättsliga reglerna omunderhållsbidrag. Kritiken har gått utpå att reglerna om bidragsförskott utgårfrån reglerna om underhållsbidrag. Dendel av bidragsförskottet som skallåterbetalas av den bidragsskyldigaföräldern till staten (förskottsdelen)bestäms av det underhållsbidrag somfastställts genom dom eller avtal. Ikonsekvens med detta bestäms också dendel av bidragsförskottet som är ett rentbidrag från staten (utfyllnadsdelen) avdet underhållsbidrag som fastställs.Sambandet mellan reglerna har ansetts ivissa fall leda till oönskadekonsekvenser. Enligt reglerna ombidragsförskott har barnet rätt tillbidragsförskott så snart det inte levermed båda sina föräldrar. Detta gälleräven om barnet inte har något behov avunderhållsbidrag, därför att barnet haregna inkomster eller därför att denförälder som barnet bor hos ensam kanförsörja barnet. Reglerna medför ocksåatt utfyllnadsbidraget höjs, om ekonominhos den förälder som barnet bor hosförbättras och underhållsbidraget därförsänks. Kritikerna har gjort gällande attunderhållsbidraget således inte är någonbra mätare på barnens behov avekonomiskt stöd från det allmänna.På begäran av (bet.1985/86:SoU29, rskr. 345) tillkalladesår 1987 en kommitté med uppgift att göraen översyn av reglerna förunderhållsbidrag och bidragsförskott.Kommittén, som antog namnet 1987 årsUnderhållsbidragskommitté, avslutadesitt arbete . I betänkandena (SOU1990:8 och SOU 1990:48) Samhällsstödtill underhållsberättigade barn I-IIIpresenterades tre olika modeller församhällsstöd till ensamstående föräldrarmed barn. Förslagen ledde inte tilllagstiftning.Därefter övervägdesbidragsförskottsreglerna och derasanknytning till reglerna omunderhållsbidrag av eninterdepartemental arbetsgrupp. Arbetetredovisades i promemorian (Ds1992:53) Ensamförälderstöd. Ipromemorian anvisades en lösning sominnebär att statsstödet frikopplas frånunderhållsbidraget och att statsstödettill ensamföräldrar betalas i form avett behovsprövat bidrag utformat ungefärsom bostadsbidraget. Promemorianremissbehandlades men föranledde intelagstiftning.År 1993 tillkallade den dåvaranderegeringen en särskild utredare för attse över reglerna om fastställande avunderhållsbidrag m.m. I utredningensdirektiv ingick inte att pröva några mergenomgripande förändringar med sikte påatt bryta sambandet mellan reglerna omunderhållsbidrag och reglerna ombidragsförskott. Utredningen, som antognamnet Underhållsbidrags- ochbidragsförskottsutredningen -93,avlämnade betänkandet (SOU1995:26) Underhållsbidrag ochbidragsförskott. I betänkandet föreslogsbl.a. förenklingar i reglerna omberäkning av underhållsbidrag och vissabegränsningar i rätten tillbidragsförskott.Hösten 1994 beslutade omvissa besparingar inombidragsförskottssystemet (bet.1994/95:FiU1, rskr. Beslutetinnebar bl.a. att bidragsförskottetfr.o.m. inte längreskall vara knutet till basbeloppetenligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring utan anges i kronor och liggakvar på samma nivå som (dvs. per barn och år). I denproposition som låg till grund förriksdagens beslut (prop. 1994/95:25)aviserade regeringen att man avsåg attåterkomma med förslag till ytterligareutgiftsminskningar, som tillsammans medbeslutet om bidragsförskottsnivån skallge en besparing på 700 miljoner kronorsenast år 1998.En arbetsgrupp inom Socialdepartementethar därefter i promemorian (Ds 1996:2)Underhållsstöd till barn till särlevandeföräldrar lämnat förslag till hurreglerna för samhällets stöd till barnsom inte bor tillsammans med båda sinaföräldrar kan ändras så att de negativaverkningarna av samordningen mellanreglerna om underhållsbidrag ochreglerna om bidragsförskott så långtmöjligt elimineras, som denaviserade besparingen uppnås.Departementspromemorian harremissbehandlats och liggerhuvudsakligen till grund för förslagen iden nu aktuella propositionen.I propositionen lämnas förslag till ettnytt samhällsstöd, kallatunderhållsstöd, som skall ersätta detnuvarande bidragsförskottet och detsärskilda bidraget till vissaadoptivbarn. Underhållsstödet skall varaoberoende av omunderhållsbidrag. Enligt förslaget skallunderhållsstöd lämnas med permånad till barn vars föräldrar inte bortillsammans. För det underhållsstöd somlämnas till barnet skall den föräldersom inte bor tillsammans med barnet varaåterbetalningsskyldig mot staten.Återbetalningsskyldigheten skallbestämmas enligt en schabloniseradprocentmetod och beräknas som en vissprocent av den återbetalningsskyldigaförälderns inkomst. Skyldigheten attåterbetala underhållsstödet relaterastill den återbetalningsskyldigaförälderns årliga bruttoinkomst efterett grundavdrag på 24 000 kr.Återbetalningsskyldigheten skallfastställas till en viss procent av detpå så sätt framräknade beloppet.Procentsatsen är för ett barn,6,per barn för två barn och perbarn för tre barn. Den totalaprocentsatsen ökar med en procentenhetför varje ytterligare barn utöver tre.Alla den återbetalningsskyldigesbiologiska barn och adoptivbarn räknasmed i antalet barn. Om återbetalningenskulle bli lägre än per barn ochmånad bortfalleråterbetalningsskyldigheten.Återbetalningsskyldigheten skall enligtförslaget justeras årligen.Vidare föreslås att det i FB införs enregel om att den förälder som äråterbetalningsskyldig enligt deföreslagna reglerna om underhållsstödskall anses ha fullgjort sinunderhållsskyldighet intill det beloppsom lämnas i underhållsstöd till barnet.FB:s regler om underhållsbidrag kvarståri övrigt oförändrade. Enligt förslagetupphävs emellertid omsocialnämndernas skyldighet att se tillatt barn vars föräldrar är ogiftatillförsäkras underhåll samt reglerna omsocialnämndernas rätt att föra talan omunderhåll i sådana fall.Därutöver föreslås vissa ändringar i UBsom innebär att statens fordran avseendeåterbetalning får samma företrädeframför andra fordringsanspråk sombarnets fordran på underhållsbidragenligt FB. Vid löneutmätning skallsåledes fordringargentemot den återbetalningsskyldige hasamma företräde framför andra fordringarsom barnets fordringar påunderhållsbidrag enligt FB. Vid samtidigutmätning skall det innehållna beloppetfördelas efter de löpande bidragens ochåterkravens storlek.Den nya lagstiftningen omunderhållsstöd föreslås träda i kraftden och tillämpas förstagången i fråga om underhållsstöd somavser tiden efter den 31 januari 1997.Ändringarna i FB och UB föreslås träda ikraft den 1 februari 1997.I två av de motioner som väckts medanledning av propositionen riktas kritikmot att det nya samhällsstödet görsoberoende av omunderhållsbidrag.Sigge Godin m.fl. (fp) yrkar i motionSf27 att skall avslåpropositionen och begära ett nyttförslag. Motionärerna ställer sig heltavvisande till de principiella lösningarsom regeringen valt. I stället förordasett reformerat system förunderhållsbidragens fastställande ochändrade regler för utfyllnadsbidrag somskall utgå till barn som är i behov avett ekonomiskt stöd utöver barnbidragoch bostadsbidrag. I motionen hänvisastill förslagen i betänkandet (SOU1995:26) Underhållsbidrag ochbidragsförskott. Motionärerna menar attett av de grundläggande felen iregeringens förslag är att frikopplaansvaret för den underhållsskyldigeföräldern från föräldrarnas gemensammaekonomiska ansvar för sina barn. Enligtmotionärernas mening är det bättre omden bidragsskyldige föräldern betalardirekt till barnet i stället för till enmyndighet. Motionärerna anser vidare attföreliggande proposition innehållerflera andra brister. En sådan brist äratt regeringen inte tagit ställning tillfrågor som rör kostnader för s.k.umgängesresor.Gullan m.fl. (m) anför imotion Sf24 att de förslag somregeringen nu presenterar är ett steg irätt riktning. En invändning motpropositionen gäller dock förslaget omatt frikoppla denunderhållsbidragsansvariga föräldernsbetalningsskyldighet från omunderhåll. Motionärerna påpekar attskulden härigenom kommer att relaterastill staten och inte till barnet. Imotionen begärs ett tillkännagivande omvad som sålunda anförts om sambandetmellan den underhållsskyldigesåterbetalningsskyldighet och FB:s reglerom underhåll (yrkande 1).Lagutskottet har från sinautgångspunkter en viss förståelse fördet synsätt som motionärerna gettuttryck för. Den föreslagna ordningenkommer nämligen att leda till attbetydelsen av de civilrättsliga reglernaom underhållsbidrag minskar avsevärt.När underhållsstöd lämnas kommer det ide flesta fall inte att finnas någotbehov av att få ett underhållsbidragfastställt enligt reglerna i FB. Somregel blir det bara i sådana situationerdär leder till ettunderhållsbidrag överstigandesamhällsstödets belopp som denbidragsberättigade kan ha ett intresseav att aktualisera frågan omunderhållsbidrag. Förslaget innebärvidare att bidragsskyldiga föräldrar istor utsträckning kommer att fåbetalningsförpliktelser mot staten istället för mot barnet. Det är inteorimligt att anta att vissa föräldrardärmed kan komma att uppleva att debetalar en form av avgift till samhälleti stället för ett underhållsbidrag tillsitt barn. Någon av remissinstansernahar pekat på att detta förhållande kanmedföra negativa konsekvenser förkontakterna med barnet. Som Lagrådetvarit inne på i sitt yttrande kan denföreslagna ordningen också komma attuppfattas så att särlevande föräldrarsförsörjningsansvar för sina barnminskar. Därtill kommer, såsom ocksåLagrådet anfört, den omständigheten attbetalning skall erläggas till staten förmånga föräldrar kan kännas mindreangelägen än att betala direkt tillbarnet. En annan nackdel är attbetalningsskyldigheten enligt den nuföreslagna lagstiftningen skallbestämmas efter helt andra kriterier änunderhållsbidrag. Sammantaget kan det,enligt lagutskottets mening, inteuteslutas att förslaget innebär en vissrisk för att FB:s grundläggandeprinciper om föräldrarsunderhållsskyldighet gent-emot sina barn kan komma att rubbas.Utskottet anser att det hade varitönskvärt om regeringen mer ingående hadeövervägt möjligheten att bibehållasamordningen mellan reglerna förunderhållsbidrag i FB och reglerna förbidragsförskott och därvid söktundanröja de nuvarande negativaverkningarna av denna samordning. Avpropositionen framgår emellertid att detav tidsskäl inte varit möjligt attbehandla de förslag som lämnats ibetänkandet (SOU 1995:26)Underhållsbidrag och bidragsförskotttillsammans med förslagen idepartementspromemorian (Ds 1996:2)Underhållsstöd till barn till särlevandeföräldrar. För att uppnå det fastställdasparkravet för krävs nämligenmed nödvändighet ett riksdagsbeslut ifrågan . För att uppnå måletför saneringsprogrammet för deoffentliga finanserna krävs, enligt vadsom framgår av propositionen, attkostnaderna förbidragsförskottssystemet, utöver vad somtidigare beslutats, minskas med omkringen miljard kronor . Ipropositionen beräknas förslagen minskadet allmännas utgifter för stödsystemetmed , och år 1999.Mot denna bakgrund vill utskottet intemotsätta sig att det framlagda förslagettill ett nytt underhållsstöd till barntill särlevande föräldrar nu införs. Defarhågor som ovan redovisats rörandekonsekvenserna av den nya lagstiftningenbör inte överdrivas. Invändningarna ärinte av sådan art att lagutskottet ansersig ha tillräckliga skäl att förorda attförslaget avstyrks. Utskottet utgår frånatt regeringen noga följer tillämpningenav lagen om underhållsstöd och därviduppmärksammar, inte bara destatsfinansiella effekterna av reformen,utan också andra konsekvenser av detslopade sambandet mellan reglerna omunderhållsbidrag och reglerna omsamhällsstödet. Att förslaget nugenomförs behöver inte heller innebäraatt frågan om kopplingen mellan denoffentligrättsliga regleringen avunderhållsstöd och de civilrättsligareglerna om underhållsbidrag en gång föralla är avgjord. Om det skulle visa sigatt det uppkommer behov av attåstadkomma någon form av samordningmellan om underhållsbidragoch bestämmelserna om underhållsstödförutsätter utskottet att regeringenåterkommer till mederforderliga förslag. Som framgår avpropositionen kommer regeringen i ettannat sammanhang att överväga förslageni betänkandet (SOU 1995:26)Underhållsbidrag och bidragsförskott.Utskottet utgår från attsamordningsfrågan då åter kommer att bliföremål för prövning.Bakgrunden till den i motion Sf27behandlade frågan om kostnader förumgängesresor är följande. När enumgängesberättigad förälder är bosatt påannan ort än barnet kan utövandet avumgänget vara förenat med särskildakostnader. Detta kan leda till att ettför barnet önskvärt umgänge inte kommertill stånd. FB innehåller inte någrabestämmelser som reglerar föräldrarnasinbördes ansvar för umgängeskostnader.Inte heller finns något särskiltoffentligt stöd för umgängeskostnader.Frågan om resekostnader i samband medumgänge behandlades av utskottet redanhösten 1990 (bet. 1990/91:LU13). Utskottet ansåg därvid attregeringen skyndsamt borde ta upp fråganom kostnader för umgängesresor tillnärmare övervägande och därefteråterkomma med förslag till riksdagen.Vad utskottet då anförde gav riksdagensom sin mening regeringen till känna(rskr. Därefter har fråganaktualiserats motionsvägen vidåtskilliga tillfällen. När spörsmåletbehandlades (bet.1995/96:LU2) hänvisade utskottet tillbetänkandet SOU 1995:26, vari föreslåsbl.a. en regel om att föräldrarna skalldela på de resekostnader som uppstår isamband med att barnet träffar enförälder som bor på en annan ort änbarnet. Utskottet ansåg att resultatetav det fortsatta beredningsarbetet bordeavvaktas och förutsatte att arbetetbedrevs med erforderlig skyndsamhet.Något ytterligare tillkännagivande isaken ansågs därför inte erforderligt.Lagutskottet vidhåller nu sininställning när det gäller frågan omresekostnader. Barnets behov av goda ochnära relationer till båda sina föräldrarkräver, enligt utskottets mening, attproblemet med resekostnader i sambandmed umgänge får en lösning. Regeringenbör återkomma till medförslag i ämnet. Utskottet ser medtillfredsställelse på att regeringen iförevarande proposition förklarat sig haför avsikt att i ett annat sammanhang taupp frågan.Sammanfattningsvis anser lagutskottetatt propositionen i nu behandlad del börtillstyrkas och att motionerna Sf24yrkande 1 och Sf27 bör avstyrkas.Utskottet övergår därmed till attbehandla en fråga som rör indrivning avunderhållsbidrag som tas upp i ett av denu aktuella motionsyrkandena. Enligt 17§ andra stycket lagen om bidragsförskottgäller, om det fastställdaunderhållsbidraget är högre änbidragsförskottet, att försäkringskassanbör ge barnets ställföreträdaretillfälle att medförsäkringskassan kräva in detöverskjutande underhållsbidraget. Ipraktiken medför bestämmelsen attförsäkringskassan regelmässigt biträderbarnet vid indrivning av detöverskjutande beloppet.Enligt propositionen skallförsäkringskassan inte längre i sambandmed sina egna återkrav ge barnettillfälle att kräva inöverskjutande underhållsbidrag. Om denbidragsskyldiga föräldern är bosattutomlands och någonåterbetalningsskyldighet inte harfastställts av försäkringskassaninträder emellertid ,enligt regeringens förslag, i barnetsrätt till underhållsbidrag. Statensfordran kan då drivas in i utlandet isamma utsträckning som . Iutlandsärenden skall därförförsäkringskassan även i fortsättningen,i samband med sina egna återkrav, gebarnet tillfälle att kräva inöverskjutande underhållsbidrag.I motion Sf25 av m.fl.(v) begärs att beslutar attförsäkringskassan, också när denbidragsskyldige föräldern är bosatt iSverige, skall kunna vara ombud förbarnet och föranstalta om indrivningarav barns fordringar när det gällerunderhållsbidrag (yrkande 3).Utskottet konstaterar att statensfordran när det gällerbetalningsskyldighet, enligt regeringensförslag till lag om underhållsstöd, somregel inte kommer att ha något sambandmed ett eventuellt underhållsbidrag.Endast i ärenden där denåterbetalningsskyldiga föräldern ärbosatt utomlands kommer statens fordranatt vila på civilrättslig grund.