bet · GJ01FiU10 · 1996-05-28 00:00:00 — Motion Fi78 (m) yrkande7 avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande ställning och mål för penningpolitikenatt med anledning av motion 1995/96:Fi81 yrkandena 12 samt 15-17och med avslag på motion 1995/96:Fi78 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,13. Kommitté för att analysera penning- och valutamarknaden (mom. 5)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken för attanalysera penning- och valutamarknaden börjar med "har vid"och slutar med "avstyrks av utskottet" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser i likhet med vad som anförs i motion Fi81 (mp) attdet krävs bättre spelregler för att dämpa de kraftiga svängningarna pågränsöver-skridande valuta- och finansmarknader. En möjlighet är att införaavgifter på större transaktioner. Ett annat förslag som lagts framär att vissa depositioner måste göras beroende på transaktionernas storlek.Frågan måste emellertid lösas på det internationella planet, och Sverigebör vara pådrivan-de i ett sådant arbete. En ökad stabilitet skulle skapaförutsättningar för en väl fungerande internationell ekonomi. Ett förstasteg vore som föreslås i motion Fi81 (mp) att tillkalla en kommitté meduppgift att ta fram förslag till bättre spelregler. En viktig uppgift förkommittén skulle också vara att ana-lysera marknadernas funktionssätt ochkartlägga deras effekter på samhälls-ekonomin.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi81 (mp) yrkande som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande kommitté för att analysera penning- och valutamark-nadenatt med anledning av motion 1995/96:Fi81 yrkande 13 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,14. Den ekonomiska och monetära unionens (EMU) tredje fas (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken ochmonetära unionens (EMU) tredje fas som börjar med "villmed" och slutar med "yrkandena 18 och 19" bort ha följande lydelse:Finansutskottet motsätter sig ett svensk deltagande i . EMU-projektethotar för svensk del att leda till att delar av näringslivet slås ut, tillfortsatt och tilltagande massarbets-löshet, ökande ekonomiska klyftor ochminskat inflytande för medborgarna. Svensk ekonomi får sämreförutsättningar att fungera bra om kronan ersätts med en europeiskenhetsvaluta. Tas kronan bort blir på-frestningarna på företagen ocharbetsmarknaden betydligt större. Det innebär att fler företag slås ut ochatt flera blir arbetslösa.Kritiken mot som sådant, och i synnerhet mot ett eventu-elltsvenskt deltagande, har ökat ifrån såväl näringsliv som ekonomisk ex-pertis. EMU har, som framförs i motion Fi81 (mp), mycket stor betydelse för helasvenska folket och implikationerna på det svenska självstyret är stora. Ipraktiken skulle ett svenskt deltagande i medföra att mycket storadelar av den ekonomiska politiken i beslutas iFrankfurt och . Ett flertal länder i EU kommer att anordnafolkomröstningar om sitt eventuella deltagande i . Mot bakgrund av vadutskottet anfört framstår det som nödvändigt att svenska folket i enfolkomröstning avgör huruvida skall gå med i eller ej. Dettabör som sin mening ge regeringen till känna med anledning avmotion Fi81 (mp) yrkan-dena 18 och 19.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande den ekonomiska och monetära unionens (EMU) tredje fasatt med anledning av motion 1995/96:Fi81 yrkandena 18 och 19 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,15. Den ekonomiska och monetära unionens (EMU) tredje fas (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken monetära unionens (EMU) tredje fas börjar med "villmed" och slutar med "yrkandena 18 och 19" bort ha följande lydelse:Finansutskottet motsätter sig ett svensk deltagande i . Den flytandeväxelkursen har fungerat bra och i praktiken gjort det omöjligt att på ettskadligt sätt spekulera mot kronan. Kronan bör därför även fortsättningsvisvara flytande. Det gäller även för det fall då EMU skulle bildas ochSverige står utanför.EMU-projektet hotar för svensk del att leda till att delar av näringslivetslås ut, till fortsatt och tilltagande massarbetslöshet, ökande ekonomiskaklyftor och minskat inflytande för medborgarna. Svensk ekonomi får sämreförutsättningar att fungera bra om kronan ersätts med en europeisk enhets-valuta. Tas kronan bort blir på-frestningarna på företagen och arbetsmarkna-den betydligt större. Det innebär att fler företag slås ut och att flerblir ar-betslösa.Kritiken mot som sådant, och i synnerhet mot ett eventu-elltsvenskt deltagande, har ökat ifrån såväl näringsliv som ekonomisk ex-pertis. EMU har, som framförs i motion Fi81 (mp), mycket stor betydelse för helasvenska folket och implikationerna på det svenska självstyret är stora. Ipraktiken skulle ett svenskt deltagande i medföra att mycket storadelar av den ekonomiska politiken i beslutas iFrankfurt och Bryssel.Ett flertal länder i EU kommer att anordna folkomröstningar om sitteventuella del-tagande i EMU. Mot bakgrund av vad utskottet anfört framstårdet som nödvändigt att svenska folket i en folkomröstning avgör huruvidaSverige skall gå med i eller ej. Detta bör som sin mening geregeringen till känna med anledning av motion Fi81 (mp) yrkandena 18 och 19.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande den ekonomiska och monetära unionens (EMU) tredje fasatt med anledning av motion 1995/96:Fi81 yrkandena 18 och 19 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. Den ekonomiska och monetära unionens (EMU) tredje fas (mom. 6,motiveringen)() anser att den del av utskottets yttrande underrubriken och monetära unionens (EMU) tredje fas som börjarmed "vill med" och slutar med "yrkandena 18 och 19" bort haföljande lydelse:Finansutskottet vill med anledning härav anföra följande. När man tar ställ-ning till ett svenskt deltagande i går det inte att enbart betraktaEMU-projektet. Man måste också studera tillståndet i svensk ekonomi.Sverige har tappat i ekonomisk utvecklingskraft jämförtmed genom-snittet för övriga . låg på tredjeplats när det gäller BNP per invånare. har vi halkat ner tillsjuttonde plats. Bakgrun-den är bl.a. en dåligt fungerande lönebildning, enhopplöst omodern arbets-rätt, dålig flexibilitet och funktion påarbetsmarknaden, ett alltför bistert företagarklimat och tillväxthämmandeskatter på arbete, företagande och sparande.Därför räcker det enligt utskottets uppfattning inte att uppfyllerkonvergenskriterierna. ekonomi är i sådant skick att ett svensktmedlemskap i den monetära unionen, EMU, riskerar att leda till en ytterliga-re ökning av arbetslösheten. har klarat både yttreoch inre störningar i ekonomin genom växelkursanpassningar i form avdevalve-ringar. har vi en flytande krona. När dennastötdämpare försvinner måste hela den svenska ekonomin vara mycket merflexibel än för närvarande.Sverige deklarerade i medlemskapsförhandlingarna att ett slutligt svensktställningstagande avseende övergången till den tredje etappen av EMU kommeratt göras i ljuset av den fortsatta utvecklingen och i enlighet medfördraget. Regeringen anförde att beslutsprocessen i inför övergång-en från fas två till fas tre är en intern svensk angelägenhet. Beslutet omSve-rige skall ta detta steg skall fattas av . Såvitt regeringennu bedö-mer kommer ett beslut om deltagande i att behöva fattas avriksdagen . har tidigare ställt sig bakom dennaordning (1995/96:FiU1, rskr. Utskottet anser därför att enfolkomröstning i EMU-frågan inte är motiverad. Mot denna bakgrund avstyrkerfinansutskot-tet motion Fi81 (mp) yrkandena 18 och 19.17. Uppföljning av EU-bidrag (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken avEU-bidrag börjar med "vill med" och slutar med "varförmotionen avstyrks" bort ha följande lydelse:Finansutskottet vill med anledning härav anföra följande. Bidragen från EU,som ofta är kopplade till motsvarande svenska bidrag, utsätts inte församma grad av granskning, prioritering och uppföljning från svensk sida somandra anslag på statens budget. Det gäller bl.a. forskningspengar, bidraginom jordbrukssektorn och regionalpolitiska bidrag. Utskottet anser attriksdag och regering i betydligt större utsträckning än måstekontrollera även dessa utgifter oavsett om de går via EU:s budget ellerdirekt, som kopplad andel, från svenska statens budget. Vid uppföljning ochanalyser av vart bidragen går måste även sådana bidrag beaktas som gårdirekt till vissa bi-dragsmottagare från EU:s budget utan att passerasvenska statens budget.Regeringen bör i enlighet med vad som anförs i motion Fi81 (mp) yrkande 22få i uppdrag att till återkomma med genomgripande redovis-ningaroch förslag till framtida hantering av EU-bidragen. Detta bör riksda-gensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande uppföljning av EU-bidragatt med anledning av motion 1995/96:Fi81 yrkande 22 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,18. Utformningen av utgiftstaket (mom. 8), , Per och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken börjar med "Utgiftstaket bör däremot inte" och en sida längre framslutar med "räknas in under utgiftstaket" bort ha följande lydelse:Den av regeringen föreslagna lösningen innebär att man valt att ställalägre krav på budgetdisciplin för kommunsektorn än för staten ochsocialförsäk-ringssektorn. Om underskott i den löpande driften uppstår i enkommun föreligger inte något krav på att detta skall finansieras inomde när-maste åren. Avsikten var att detta skulle lösas genom att kommuneroch landsting åläggs ett balanskrav, vilket innebär att de kanunderfi-nansiera sin löpande verksamhet. Detta strängare balanskrav kommeremel-lertid inte att tillämpas förrän , vilket bäddar förväxande under-skott i kommunsektorn. För staten ochsocialförsäkringssektorn, vars utgifter läggs under tak, gäller hårdabesparingskrav , medan kommunerna skall kunnaunderbalansera sina budgetar och landstingen ända till år2000.Personal med fast anställning i en kommun skall enligt överenskommelsen medregeringen inte sägas upp. Detta uppfattas naturligtvis som ett godkän-nande av att löneökningarna kan hamna långt över vad kommunerna har råd medi kommande avtalsrörelser utan att det får några konsekvenser vad gällermöjligheterna att behålla alla anställda. En bättre lösning hade varit atti enlighet med Moderata samlingspartiets förslag mjuka upp arbetsrätten,sänka skatterna samt tillåta privat konkurrens så att friställd kommunalper-sonal kan anställas i privata företag som tillhandahåller de tjänsterkommu-nerna nu producerar.Förslaget till utgiftstak har med den av regeringen valda lösningen blivitbetydligt mindre stramt även i ett annat avseende. Om regeringen tillåtersig en budgeteringsmarginal på 1997, 18 miljarder 1998och hela 22 miljarder blir enligt utskottets mening utgiftstaket inteverk-ningsfullt. Naturligtvis kan man inte räkna med att man skall kunnabudgete-ra helt rätt framåt. Överskridanden under pågåendebudgetår skall emellertid enligt de nya principerna i första handfinansieras genom ned-dragningar inom samma utgiftsområde. Klararregeringen inte detta skall den inte kunna reglera överskridandet mot budgeteringsmarginal, utan varje sådant överskridande av en utgiftsrambör underställas för beslut. Utan en sådan ordning kommer de nyabehandlingsformerna inte att ge någon ökad finansmakt, ej helleratt leda till att kraven på rege-ringen skärps.Skall trovärdigheten i budgetpolitiken kunna återupprättas, och skall manfå till stånd en verklig uppstramning av budgethanteringen, måste som Mo-derata samlingspartiet framhåller i sin motion Fi78 långtgående åtgärdervidtas. För det första bör regeringen i enlighet med de moderata kraveninte i något avseende få frångå de fastlagda reglerna förbudgetpoliti-ken. För det andra måste en stram budgetlagstiftning snarastinföras på grundval av det förslag som presenterats avBudgetlagutredningen.dels att den del av utskottets yttrande som före rubriken utgiftstaket för staten börjar med "Med de förtydliganden" och slutarmed "samt Fi80 (v) yrkande 4" bort ha följande lydelse:Utskottet har i det föregående ställt sig bakom de krav på utgiftstaketstill-lämpning som Moderata samlingsparitet förespråkar i sin motion Fi78 yr-kande 3. Med dessa och övriga förtydliganden föreslår utskottet attriksdagen med anledning av regeringens förslag i propositionen godkännerutform-ningen av ett utgiftstak för staten och den offentliga sektorn. Meddet anför-da avstyrker utskottet motion Fi80 (v) yrkande 4.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande utformningen av utgiftstaketatt med bifall till motion 1995/96:Fi78 yrkande 3 samt medanledning av proposition 1995/96:150 yrkande 3 och med avslag på motion1995/96:Fi80 yrkande 4 godkänner förslaget till utformning av utgiftstakför staten och den offentliga sektorn i enlighet med vad utskottet anfört,19. Utformningen av utgiftstaket (mom. 8)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken avutgiftstaket börjar med "noterar att de betänkligheter" ochfem sidor längre fram slutar med "samt Fi80 (v) yrkande 4" bort ha följandelydelse:Finansutskottet instämmer i uppfattning att konstruktionenmed ett utgiftstak är ett hinder för möjligheterna att föra ensysselsättnings-befrämjande ekonomisk politik. Förslaget bör därför avvisasav redan på denna grund.Dessutom har i sitt yttrande över propositionenframhållit att den rättsliga innebörden av utgiftstaket är oklar.Konstitutions-utskottet har därför föreslagit att inte nu skallfastställa ett utgift-stak, utan endast godkänna en beräkning av destatliga utgifterna som en riktlinje för det fortsatta budgetarbetet.Även på denna punkt enhälliga yttrande talar alltsåstarkt mot förslaget till utgiftstak, och finansutskottet avstyrker även pådenna grund förslaget.Utskottet vill i likhet med framhålla att detta ställningsta-gande inte innebär att utskottet övergivit ståndpunkten att en fortsattbudget-sanering är nödvändig för att stärka svensk ekonomi, minskaarbetslösheten och säkra välfärden.Vad utskottet här anfört innebär att utskottet tillstyrker motion Fi80 (v)yr-kande 4 samt avstyrker propositionens yrkande 3, liksom motion Fi78 (m)yrkande 3.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande utformningen av utgiftstaketatt med bifall till motion 1995/96:Fi80 yrkande 4 samt med avslagpå proposition 1995/96:150 yrkande 3 och motion 1995/96:Fi78 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om utgiftstaketsom ett hinder för att föra en syssel-sättningsbefrämjande ekonomiskpolitik,20. Utformningen av utgiftstaket (mom. 8, motiveringen)() anser att det stycke i utskottets yttrande som under rubri-ken Utgiftstakets innebörd börjar med "Enligt finansutskottets mening terdet sig" och slutar med "tydligt för " bort ha följande lydelse:Enligt finansutskottets mening kan det vara befogat att justerautgiftstaket med hänsyn till saldoneutrala förändringar av rentbudgetteknisk natur. Ut-skottet kan emellertid inte dela regeringensuppfattning att taket bör justeras med hänsyn till kommande, redan nuplanerade, propositioner t.ex. om ener-gipolitiken.Reformeringen av budgetprocessen och introduktionen av ett utgiftstak blirmindre trovärdig om regeringen inte tar hänsyn till alla planerade propo-sitioner. Tilltron till det fastställda utgiftstaket skadas om sådanajusteringar återkommer tid efter annan.21. Nivån på utgiftstaket för staten (mom. 9), , Per och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken utgifts-taket för staten börjar med "gör för egen del" och slutarmed "Fi82 (kds) yrkande 6" bort ha följande lydelse:Finansutskottet gör för egen del följande bedömning av de föreslagna nivå-erna för utgiftstaket.Enligt utskottets mening är de budgetförstärkningar som regeringen före-slår otillräckliga för att med säkerhet skall uppnå det krav iMaastrichtfördraget som innebär att underskottet i den konsolideradeoffent-liga sektorn inte får överstiga 1997. Detta tak kommer att gällaäven bortom 1997, oavsett om kommer med i valutaunionen eller inte.Det kan t.o.m. hända att medlemsländerna sänker riktpunkten till , ienlighet med det tyska förslaget till stabilitetspakt, för de länder somdeltar i EMU.I nuvarande läge skulle - vars offentliga finanser fortfarande ärmycket mer konjunkturkänsliga än övriga medlemsländers - ha svårt att klaraett sådant krav. Konjunkturkänsligheten kan dock begränsas om of-fentligverksamhet och finansiering av socialförsäkringarna gradvis flyttas övertill den privata sektorn. Det tyska förslaget om en stabilitetspakt innebärockså att medlemsländerna skall åta sig att minska den offentliga sektorn,ett förslag som tyvärr den socialdemokratiska regeringen har gått emot.I Moderata samlingspartiets motion Fi78 redovisas emellertid ett budge-talternativ med en sådan inriktning. Det moderata förslaget innebär attutta-get av skatter och avgifter successivt begränsas. Kopplat till dessalättnader är flera förslag till utgiftsminskningar, vilka sammantaget är avnågot större omfattning än skattesänkningarna. Detta leder till att denoffentliga verk-samheten begränsas som saneringen avstatsfinanserna påskyndas.Det förslag till utgiftstak som presenteras i den moderata motionen utgårfrån en politik med en sådan inriktning. De föreslagna nivåerna uppgårunder till 670, 652 respektive . Det är53, 68 och lägre än vad regeringen föreslagit.Moderata samlingspartiets förslag till inriktning av budgetpolitiken åter-speglar sig självklart inte bara i utgiftstaket för staten utan också i deutgifts-tak som kan beräknas såväl för den kommunala sektorn som för heladen offentliga sektorn. Beräkningen av dessa båda senare tak bör därförgöras på grundval av de förslag som Moderata samlingspartiet för fram.För att långsiktigt komma till rätta med obalanserna i den offentliga sek-torn krävs en politik med en moderat inriktning. Med den moderata lösning-en nås också balanskrav med säkrare marginal.Med hänvisning härtill tillstyrker finansutskottet motion Fi78 (m) yrkande4. Utskottet avstyrker propositionens yrkande 4 samt motionernaFi79 (fp) yrkande 3, Fi80 (v) yrkande 5, Fi81 (mp) yrkande 3 samt Fi82 (kds) yrkande 6.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande nivån på utgiftstaket för statenatt med bifall till motion 1995/96:Fi78 yrkande 4 och med avslagpå proposition 1995/96:150 yrkande 4 samt motionerna 1995/96:Fi79 yrkande 3, 1995/96:Fi80 yrkande 5, 1995/96:Fi81 yr-kande 3 och 1995/96:Fi82 yrkande6 fastställer utgiftstaket för staten inklusive socialförsäkringssektornvid sidan av statsbudgeten för till , för år1998 till och för till ,22. Nivån på utgiftstaket för staten (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken utgifts-taket för staten börjar med "gör för egen del" och slutarmed "Fi82 (kds) yrkande 6" bort ha följande lydelse:Finansutskottet gör för egen del följande bedömning av de föreslagna nivå-erna för utgiftstaket.Enligt utskottets mening är de budgetförstärkningar som regeringen före-slår otillräckliga för att med säkerhet skall uppnå det krav iMaastrichtfördraget som innebär att underskottet i den konsolideradeoffent-liga sektorn inte överstiger . Utskottet anser det ocksåosannolikt att regeringens förslag leder till att de offentliga finansernaär 1998. En större säkerhetsmarginal krävs således ibudgetsaneringsarbetet.I liberalernas partimotion Fi79 förespråkas en sådan budgetpo-litik, som alltså har bättre förutsättningar att leda till att uppställdabudget-politiska mål uppnås. I motionen förespråkas att såväl skatter somstatliga utgifter begränsas i snabbare takt än vad regeringen föreslår.Därmed mins-kar budgetens känslighet för konjunktursvängningar.Motionärernas förslag har därjämte i motsats till regeringens förslag enprofil som präglas av rättvi-sa med en tydlig inriktning på omsorg om demest utsatta, i och utanför Sverige.Mot denna bakgrund anser utskottet att liberalernas förslag börligga till grund för budgetpolitikens utformning under de närmaste åren.Det innebär att utgiftstaket bör fastställas till 706,699 respektive . Det är 17, 21 respektive 25 miljarderkronor lägre än vad regeringen föreslagit.Riksdagen bör sålunda med anledning av motion Fi79 (fp) yrkande 3 fast-ställa utgiftstaket till dessa nivåer. Det innebär att utskottet avstyrkerpropo-sitionens yrkande 4 samt motionerna Fi78 (m) yrkande 4, Fi80 (v)yrkande 5, Fi81 (mp) yrkande 3 samt Fi82 (kds) yrkande 6.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande nivån på utgiftstaket för statenatt med anledning av motion 1995/96:Fi79 yrkande 3 och med avslagpå proposition 1995/96:150 yrkande 4 samt motionerna 1995/96:Fi78 yrkande 4, 1995/96:Fi80 yrkande 5, 1995/96:Fi81 yr-kande 3 och 1995/96:Fi82 yrkande6 fastställer utgiftstaket för staten inklusive socialförsäkringssektornvid sidan av statsbudgeten för till , för år1998 till och för till ,23. Nivån på utgiftstaket för staten (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken utgifts-taket för staten börjar med "gör för egen del" och slutarmed "Fi82 (kds) yrkande 6" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser i likhet med att något utgiftstak inteskall införas. Utskottet avstyrker också de av regeringen föreslagnanivåerna på utgiftstaket för staten.Finansutskottet tillstyrker således motion Fi80 (v) yrkande 5. Utskottet av-styrker propositionens yrkande 4 samt motionerna Fi78 (m) yrkan-de 4, Fi79 (fp) yrkande 3, Fi81 (mp) yrkande 3 samt Fi82 (kds) yrkande 6.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande nivån på utgiftstaket för statenatt med bifall till motion 1995/96:Fi80 yrkande 5 avslårproposition 1995/96:150 yrkande 4 samt motionerna 1995/96:Fi78 yrkande 4,1995/96:Fi79 yrkande 3, 1995/96:Fi81 yrkande 3 och 1995/96:Fi82 yrkande 6,24. Nivån på utgiftstaket för staten (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken utgifts-taket för staten börjar med "gör för egen del" och slutarmed "Fi82 (kds) yrkande 6" bort ha följande lydelse:Finansutskottet gör för egen del följande bedömning av de föreslagna nivå-erna för utgiftstaket för staten.De förslag de gröna för fram bör enligt utskottets mening sty-ra utformningen av budgetpolitiken . Utskottet före-slår således att utgiftstaket fastställs till 724, 714 respektive 712miljarder kronor under åren 1997-1999.Med hänvisning härtill tillstyrker finansutskottet motion Fi81 (mp) yrkan-de 3. Utskottet avstyrker propositionens yrkande 4 samt motioner-na Fi78 (m) yrkande 4, Fi79 (fp) yrkande 3, Fi80 (v) yrkande 5 samt Fi82 (kds) yrkande 6.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande nivån på utgiftstaket för statenatt med bifall till motion 1995/96:Fi81 yrkande 3 och med avslagpå proposition 1995/96:150 yrkande 4 samt motionerna 1995/96:Fi78 yrkande 4, 1995/96:Fi79 yrkande 3, 1995/96:Fi80 yr-kande 5 och 1995/96:Fi82 yrkande6 fastställer utgiftstaket för staten inklusive socialförsäkringssektornvid sidan av statsbudgeten för till , för år1998 till och för till ,25. Nivån på utgiftstaket för staten (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken utgifts-taket för staten börjar med "gör för egen del" och slutarmed "Fi82 (kds) yrkande 6" bort ha följande lydelse:Finansutskottet gör för egen del följande bedömning av de föreslagna nivå-erna för utgiftstaket.De förslag för fram bör enligt utskottets mening styrautformningen av budgetpolitiken .