bet · GJ01NU20 · 1996-05-02 00:00:00 — Vissa kompletteringar i elreformen 1995/96NU20ÄrendetI detta betänkande behandlas proposition1995/96:151 om vissa kompletteringartill elreformen och en motion som väcktsmed anledning av propositionen.Upplysningar och synpunkter i ärendethar inför utskottet lämnats avföreträdare för RiksförbundetEnergileverantörerna - REL. Utskottet tillstyrker regeringensförslag om ändring av ellagen. Förslagetinnebär dels att kostnaden för mätare iinmatningspunkter skall debiteras denberörde producenten, dels att regeringenskall bemyndigas att utse entillsynsmyndighet avseendedriftsäkerheten. En motion med anledningav propositionen avstyrks . I proposition 1995/96:151 föreslås attriksdagen antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1902:71 s. 1),innefattande vissa bestämmelser omelektriska anläggningar.Lagförslaget återges i bilaga. Den motion som väckts med anledning avpropositionen är1995/96:N25 av m.fl. (mp) variyrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts angåendeutnyttjandet av mätutrustning iinmatningspunkterna,2. begär att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag om hur Svenskakraftnäts befogenheter att utformaföreskrifter för det svenska elsy-stemets driftsäkerhet skall utformas,3. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om atttimmätningskravet i nuvarandelagstiftning bör utgå och attlagförslaget i stället bör inkludera dennorska modellen mednormalförbrukningskurvor. InledningRiksdagen beslöt om nyellagstiftning (prop. 1994/95:222, bet.1995/96:NU1), vilken trädde i kraft den1 . Den nya lagstiftningeninnebär att produktion och försäljningav el sker i konkurrens, medannätverksamheten regleras och övervakaspå särskilt sätt. Det främsta syftet medreformeringen av elmarknaden är attstärka konsumenternas ställning.Näringsdepartementet har upprättat enarbetspromemoria med förslag tillbestämmelser avseende fördelningen avvissa kostnader som hänför sig tillelektrisk mätutrustning iinmatningspunkter på elnätet och förslagtill redaktionella ändringar itillsynsbestämmelserna. Synpunkter påförslagen har inhämtats vid en hearing.De aktuella förslagen är, enligtregeringens uppfattning, av sådanbeskaffenhet att Lagrådets hörandeskulle sakna betydelse.Kostnaden för mätare i inmatningspunkterPropositionenRegeringen föreslår att kostnaden för enmätare med tillhörandeinsamlingsutrustning och för dessinstallation i inmatningspunkten hos enelproducent skall debiteras producenten.Enligt 2 § 4 mom. lagen (1902:71 s. 1),innefattande vissa bestämmelser omelektriska anläggningar (den s.k.ellagen) är en innehavare avnätkoncession skyldig att på skäligavillkor överföra el åt annan. I 2 § 7mom. anges att avgifter och övrigavillkor för överföring av el, sombenämns nättariff, skall vara skäligaoch utformade på sakliga grunder.Momentet innehåller vidare bestämmelserom hur en nättariffs skälighet skallbedömas, varvid konsumentintressetsärskilt skall beaktas. Hänsyn skalläven tas till kravet på en rimligavkastning i nätverksamheten.Bestämmelsen innebär att alla kostnaderi nätverksamheten skall beaktas närskäligheten bedöms.Koncessionshavaren är vidare, enligt 2§ 4 mom., skyldig att utföra mätning avöverförd el och att rapporteraresultaten av dessa mätningar. Iförordningen (1995:1179) om mätning ochrapportering av överförd el föreskrivsbl.a. att mätning skall utföras i varjeinmatningspunkt, dvs. den punkt där enproducent matar in el på elnätet, och ivarje uttagspunkt, dvs. den punkt där enkonsument tar ut el från elnätet.I 2 § 10 mom. finns vissa bestämmelserom principer för fördelning avnätföretagens kostnader för mätning m.m.En utgångspunkt för dessa regler är attkundspecifika kostnader skallfinansieras av den som orsakarkostnaden. I bestämmelsen föreskrivs attkoncessionshavaren skall debiteraelkonsumenten kostnaden för en mätaremed tillhörande insamlingsutrustning ochför dess installation i uttagspunktenhos elkonsumenten. Denna kostnad fårinte ingå i underlaget för beräkning avnättariffen. Mätare för konsumenter somköper el enligt bestämmelserna omleveranskoncession skall emellertid intedebiteras konsumenten. För mätning avförbrukning hos de konsumenter som köpersin el från innehavare avleveranskoncession krävs ingen avanceradmätutrustning.I det fall att en elkonsument väljeratt köpa sin el från någon annanleverantör än den som harleveranskoncession i området måsteelförbrukningen mätas ienlighet med den tidigare nämndaförordningen. Mätutrustningen, som ärmer avancerad än den som kan användasför de elkonsumenter som köper el frånden som har leveranskoncession, skallinstalleras av nätkoncessionshavaren.Kostnaden för mätutrustning ochinstallation får dock inte ingå iunderlaget för beräkning av nättarifffenutan skall alltså debiteras den enskildeelkonsumenten.I ellagen finns ingen motsvarandereglering avseende kostnaderna förmätutrustning och dess installation iinmatningspunkter, konstateras det ipropositionen. Inmatningspunkten är somtidigare redovisats den punkt därproducerad el från ett kraftverk matasin på elnätet. Mätutrustningen i eninmatningspunkt är vanligtvis avsevärtmer avancerad och dyrare änmätutrustningen i en uttagspunkt. Densom förorsakar kostnader förmätutrustning i en inmatningspunkt bör,i likhet med vad som gäller beträffandeuttagspunkter, finansiera dem själv,anser regeringen. Härigenom undviks attnätföretagens kunder belastas medkostnader för mätutrustning som direktkan hänföras till enskilda producenter.Redan för närvarande brukarproducenterna bekosta sina mätaresjälva, konstateras det i propositionen.MotionenI motion 1995/96:N25 (mp) föreslås attriksdagen skall göra etttillkännagivande angående utnyttjandetav mätutrustning i inmatningspunkterna.Det är rimligt att - som regeringenföreslår - leverantörer som vill mata inel på elnätet skall bekosta installationav erforderlig mätutrustning, ansermotionärerna. De menar dock att detborde framgå av lagen att båda parterhar samma rätt att utnyttja dennautrustning för sina avläsningar avinmatad effekt och energi.Vissa kompletterande uppgifterMätning och rapportering av överförd elregleras i tidigare nämnda förordning(1995:1179) med tillhörandeförordningsmotiv (Fm 1995:1). Enligt 5 §skall innehavare av nätkoncession sändaslutliga rapporter avseende de rättaderesultaten av sina mätningar för varjetimme . Mätresultaten iinmatningspunkten skall sändas till denkraftproducent som matar in el iinmatningspunkten och till den som harbalansansvar för produktionen.I de flesta fall har producentenbalansansvaret och han blir då den endesom får rapporten, sägs det iförordningsmotiven (s. 21). Syftet äratt han skall kunna kontrollera dendebitering eller kreditering han fårfrån . I defall någon annan har balansansvaret fåräven han rapporter. Den balansansvarigeskall dels kunna kontrollera dendebitering eller kreditering han, istället för producenten, får frånSvenska kraftnät, dels kunna kontrolleraden elräkning han får från producenten.Rapportering sker, enligtnätmyndighetens föreskrifter, senast denfemte vardagen efter mätmånaden i fråga.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringensförslag om att kostnaden för mätare iinmatningspunkter skall debiteras denberörde producenten. Motionärernasönskemål om att leverantörerna skall hatillgång till de uppgifter somregistreras i inmatningspunkterna är,enligt utskottets mening, på ettvälavvägt sätt tillgodosett genom denyss redovisade reglerna för mätning ochrapportering. Motionen avstyrks härmed iberörd delViss komplettering avtillsynsbestämmelsernaPropositionenI propositionen föreslår regeringenvidare att den skall bemyndigas att utseen tillsynsmyndighet för de föreskriftersom föranleds av driftsäkerheten hos detnationella elsystemet.I ellagen finns bestämmelser om tillsynavseende dels nätverksamhet, delselsäkerhet. I 2 § 6 mom. anges atttillsynen över nätverksamheten utövas avnätmyndigheten. Tillsynen beträffandeelsäkerhet regleras i 21 §, där detanges att tillsynen utövas av den ellerde myndigheter som regeringen bestämmer.Regeringen har utsett Elsäkerhetsverkettill tillsynsmyndighet på detta område.Systemansvaret för elektrisk strömutövas - med stöd av 15 a § - avSvenska kraftnät, som sedan den 1januari 1995 har detta ansvar (prop.1993/94:162, bet. Regeringen harbemyndigat att utfärdaföreskrifter om bl.a. kontroll, provningoch besiktning av elektriskaanläggningar eller anordningar avseddaatt anslutas till sådana anläggningar.Sådana föreskrifter får utfärdas i denmån det behövs av hänsyn tilldriftsäkerheten hos det nationellaelsystemet.Svenska kraftnät har behov av att ocksåkunna utöva tillsyn över efterlevnadenav dessa föreskrifter, anförs det ipropositionen. Regeringen föreslårdärför att det i ellagen skall införasett bemyndigande för regeringen att utseen eller flera myndigheter att utövatillsyn såvitt avser frågor omdriftsäkerheten hos det nationellaelsystemet.MotionenI motion 1995/96:N25 (mp) anförs attregeringen bör fastställa anvisningarför hur ansvaret för driftsäkerhetenskall utformas. Särskilt i kritiskalägen är det av vikt att veta vilkabefogenheter hargentemot leverantörer och förbrukare föratt säkerställa nätets driftsäkerhet,anförs det i motionen.Vissa kompletterande uppgifterSvenska kraftnäts systemansvar regleras,som nämnts, i ellagen. Enligt 15 § fården systemansvariga myndigheten utfärdaföreskrifter om kontroll, provning ellerbesiktning och andra föreskrifterangående elektriska anläggningar m.m.,när så är påkallat av hänsyn tillelsystemets driftsäkerhet. I proposition1993/94:162 redovisades iallmänmotiveringen (s. 89) och ispecialmotiveringen (s. 160) den närmareinnebörden av dessa bestämmelser.Som sägs i den här aktuellapropositionen finns bestämmelser omtillsyn beträffande såväl nätverksamhetsom elsäkerhet i den nu gällandeellagen. Däremot saknas en bestämmelseom tillsyn avseende driftsäkerheten.Enligt vad utskottet har erfarit äranledningen till detta ett förbiseende.Det kan noteras att iEllagstiftningsutredningensslutbetänkande Ny ellag (SOU 1995:108)föreslås ett tillägg till en av deparagrafer som reglerar systemansvaret.Den systemansvariga myndigheten, dvs.Svenska kraftnät, föreslås sålunda fåmöjlighet att förutom att kunna beordrakraftproducenter att mot ersättning ökaeller minska produktionen av el ocksåfå beordra innehavare av nätkoncessionatt avbryta eller begränsa leverans avel till elkonsumenter. Innehavaren avnätkoncession skall enligt förslaget isådana fall avbryta eller begränsaelleveranserna så rättvist ochlikvärdigt som möjligt. Betänkandet harremissbehandlats, och en proposition medförslag till ny ellag planeras.Utskottets ställningstagandeDet förslag som regeringen lägger frambeträffande tillsynen av driftsäkerhetenhos det nationella elsystemet är, somredovisats, att anse som etttillrättaläggande av ett tidigareförbiseende. Genom förslaget uppnåssymmetri med de bestämmelser som gällerför tillsyn avseende nätverksamhet ochelsäkerhet. Propositionen tillstyrkssålunda i denna del.Det aktuella yrkandet i motionen röregentligen inte tillsynen i fråga omdriftsäkerheten, utan snarare innehålleti driftsäkerhetsansvaret. Som tidigareredovisats har denna fråga tagits upp iEllagstiftningsutredningensslutbetänkande, som för närvarandebereds inom . Utskottetavstyrker med hänvisning härtill det nuaktuella motionsyrkandet.LeveransmätningPropositionenI propositionen framläggs inga förslagbeträffande mätning i uttagspunkter.Regeringen erinrar om sitt uppdrag tillNärings- och teknikutvecklingsverket() och attgemensamt utreda och föreslå åtgärderför att stimulera utvecklingen av billigmätteknik avseende mätning m.m. på dennya elmarknaden. Kraven på mätning kanbegränsa möjligheterna för konsumentermed låg elförbrukning att delta i enöppen elmarknad, sägs det.Det nya regelverket innebärförändringar som är genomgripande förelmarknadens funktionssätt och förproducenter, leverantörer ochkonsumenter, konstateras det ipropositionen. Regeringen påminner omatt näringsutskottet i samband medbeslutet om den nya ellagstiftningenbetonade vikten av en skärpt uppföljningoch övervakning av elmarknadensutveckling med den nya lagstiftningen.Regeringen har uppdragit åt att, isamråd med och Svenskakraftnät, följa utvecklingen och tillregeringen rapportera sinaerfarenheter. Myndigheterna skall lämnaen första redovisning senast den 1oktober 1996.MotionenTimmätningskravet enligt den gällandelagstiftningen bör utgå och i ställetbör den norska modellen mednormalförbrukningskurvor tillämpas,anförs det i motion 1995/96:N25 (mp).Motionärerna anser att det är uppenbartatt kravet på redovisning avelförbrukning leder till storakostnader för den hushållskonsument somvill byta elleverantör och att nuvarandeleverantörers monopolställning sålundakvarstår, dock med sämre övervakning avprissättningen.Vid ett antagande om att hälften avSveriges hushåll byter leverantör ochatt mätarna kostar inklusiveinstallation uppstår en kostnad på 9miljarder kronor, sägs det i motionen.Till dess att kostnadseffektivutrustning som kan användas av allakonsumenter tagits fram bör kravet påtimvis mätning utgå och den norskamodellen med normalförbrukningskurvorinföras, föreslår motionärerna. Dehänvisar till att kostnaden i förbyte av leverantör är ca250 norska kronor.Vissa kompletterande uppgifterNUTEK:s och Svenska kraftnäts uppdragNUTEK och fick idecember 1995 i uppdrag av regeringenatt, som tidigare nämnts, redovisaförslag till åtgärder för att stimulerautvecklingen av billig mätteknikavseende mätning m.m. på den reformeradeelmarknaden. Enligt den promemoria somfogades till regeringsbeslutet skallmyndigheterna presentera möjligheter ochlämna förslag till åtgärder för attsänka kostnaderna för mätning ochrapportering av överförd el. De skallvidare kartlägga kostnaderna förbefintliga mätsystem på marknaden ochbedöma om dessa är så höga att dehindrar konsumenter med lågelförbrukning att delta i en öppenhandel med el. Om det finns anledningdärtill bör myndigheterna redovisaförslag till åtgärder för att sänkakostnaderna för mätsystemen påmarknaden.Det finns flera företag somtillhandahåller system för mätning avelförbrukning, konstateras det ipromemorian. I kartläggningen bör enligtregeringen ingå att bedöma marknadensutveckling avseende tillgång påmätsystem till rimliga kostnader.Myndigheterna bör bl.a. övervägaåtgärder, exempelvis teknikupphandling,som stimulerar den tekniska utvecklingeninom området. I uppdraget ingår ocksåatt göra en bedömning av vilka effekterdet kan få att införa en övre gräns förde kostnader som en konsument med lågelförbrukning skall behöva betala försin mätare.Om myndigheterna bedömer att det ärlämpligt bör även förslag tillalternativa lösningar lämnas, som ledertill att kostnaderna kan begränsas förkonsumenter med låg elförbrukning. Somexempel nämns i promemorian tillämpningav schabloner eller typkurvor i ställetför timvis mätning. Erfarenheter frånden norska elmarknaden bör beaktas närdet gäller de små konsumenternasmöjligheter att utnyttja fördelarna aven konkurrensutsatt elförsäljning.Uppdraget kommer enligt vad utskotteterfarit att redovisas inom kort.Därefter planeras remissbehandling ochsedvanligt beredningsarbete inomregeringskansliet.Det norska schablonsystemetNär den nya energilagen infördes i Norgei ställdesinledningsvis krav på timvis mätningavseende alla kunder som valde att köpael av en ny elleverantör. I januari 1995ändrades reglerna för mätning ochavräkning, så att kunder med en årligelförbrukning lägre än 500 000 kWh fickmöjlighet att byta leverantör utan attinstallera timvis mätning. Avräkningenför dessa kunder sker i stället medhjälp av schabloner över förbrukningen.Krav på timvis mätning gäller för deslutförbrukare som förväntas ha en årligelförbrukning över denna nivå.Leveranskoncessionshavaren får debiteraen maximal avgift på 246 norska kronorinkl. mervärdesskatt frånslutförbrukaren vid varjeleverantörsbyte. Avgiften betalas förvarje mätpunkt. En slutförbrukare med enelförbrukning under 500 000 kWh kankräva att mätpunkten avräknas, baseratpå timvis mätning. Slutförbrukaren fårdå själv täcka merkostnaden som uppstårpå grund av timmätningen. Fram till år1996 var denna kostnad maximerad till , men gälleratt slutförbrukaren får betala denfaktiska merkostnaden utan någonmaximigräns.Efter ett år med det nya systemet medavräkning enligt en schabloniseradförbrukningsprofil har, enligt uppgiftfrån , endast ca 5 000slutförbrukare med förbrukning under 500000 kWh bytt leverantör. Uppgifter omhur många som har omförhandlat sitt prismed den gamla leverantören finns intetillgängliga. har det dockkonstaterats en utjämning av prisermellan olika leverantörer. Detta kantyda på att kundens möjlighet att bytaleverantör i sig påverkar priserna.Utskottets ställningstagandeDet främsta syftet med reformeringen avelmarknaden är, som tidigare redovisats,att stärka konsumenternas ställning.Utskottet anförde i betänkandet1995/96:NU1 om ny ellagstiftning att deeffektivitetsvinster som en ökadkonkurrens kan väntas medföra måstekomma de enskilda konsumenterna tilldel. Mot bakgrund härav tillmätteutskottet mycket stor vikt vid denverksamhet med uppföljning ochutvärdering av elmarknadsreformen somNUTEK, och Svenskakraftnät fått i uppdrag att bedriva.Den problemställning som tas upp imotionen rör risken för atttimmätningskravet kan utgöra ett hinderför de konsumenter som vill bytaleverantör att verkligen kunna genomföraett sådant byte. Utskottet anser attmöjligheten till byte av leverantör ären viktig fråga för konsumenternastilltro till reformen. Som tidigareredovisats har och Svenskakraftnät i uppdrag att utreda ochföreslå åtgärder för att åstadkommabilliga mätsystem. I detta arbete skallerfarenheterna från den norskaelmarknaden beaktas. Uppdraget kommeratt redovisas . Utskottetförutsätter att regeringen därefter ilämpligt sammanhang informerar riksdagenom sitt ställningstagande i frågan.Enligt utskottets mening uppnås bästahushållning och största möjligaeffektivitet i systemet vid mätning avden verkliga förbrukningen. Från dennautgångspunkt är det således olyckligt omtimvis mätning ersätts av enschabloniserad debitering. En sådanförändring torde också medföra attutvecklingen av billigare mätmetoder försmå konsumenter avstannar helt.Utskottet kan för sin del inte uteslutaatt en övergång till schabloniseraddebitering ter sig nödvändig men villmot angiven bakgrund betona vikten avatt regeringen först noga prövar omkonsumenternas kostnader för mätning kannedbringas inom rimlig tid.Utskottet vill vidare framhålla attelmarknadsreformen har varit i kraftunder endast . För en så passomfattande regeländring som den nyaellagstiftningen innebär, torde det talängre tid än deolika intressenterna har funnit formernaför sitt agerande.Med det anförda avstyrker utskottetmotionen i berörd del. beträffande kostnaden förmätare i inmatningspunkteratt med avslag på motion1995/96:N25 yrkande 1 antar det iproposition 1995/96:151 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen(1902:71 s. 1), innefattande vissabestämmelser om elektriskaanläggningar såvitt avser 2 § 11mom.,2. beträffande visskomplettering avtillsynsbestämmelsernaatt med avslag på motion1995/96:N25 yrkande 2 antar det iproposition 1995/96:151 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen(1902:71 s. 1), innefattande vissabestämmelser om elektriskaanläggningar i den mån det inteomfattas av utskottets hemställan idet föregående,3. beträffande leveransmätningatt avslår motion 1995/96:N25yrkande 3.Stockholm den 2 maj 1996På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: BirgittaJohansson (s), (), MikaelOdenberg (m), (), KjellEricsson (c), (),(), (),(), (), OlaKarlsson (m), (), GöranHägglund (kds), (), (), () och ().Regeringens lagförslagFörslag till lag om ändring i lagen(1902:71 s. 1), innefattande vissabestämmelser om elektriska anläggningar