bet · GK01NU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Ingamotioner har väckts på detta område.Bidrag till (D 5)PropositionenIngenjörsvetenskapsakademien (IVA) ärett samfund av invalda ledamöter som ärverksamma inom teknik, vetenskap,industriell produktion och ekonomi.IVA:s huvuduppgift är att tillsamhällets gagn främjaingenjörsvetenskap och näringsliv.Verksamheten inriktas på att följa,analysera och informera om den tekniskaoch industriellt-ekonomiska utvecklingensamt att skapa och initiera samverkanmellan olika teknikområden. Frånanslaget lämnas bidrag till IVA:sgrundläggande verksamhet. Regeringenberäknar anslaget till 5,5 miljonerkronor för nästa budgetår.MotionenI motion 1996/97:N270 (mp) föreslås enminskning av det aktuella anslaget med 2miljoner kronor. Motionärerna anser attdet av utredningar och program frånakademien framgår att den är heltoförstående till de krav som en hållbarutveckling ställer på tekniken.Tidigare riksdagsbehandlingRiksdagen avslog ett liknandeyrkande från företrädare förMiljöpartiet de gröna (bet.1994/95:NU18). I en reservation (mp)följdes motionen upp.Utrikeshandel, export- ochinvesteringsfrämjande (E)(E 1)är centralförvaltningsmyndighet för utrikeshandeloch handelspolitik. Kollegietshuvuduppgift är att tillhandahållaunderlag för regeringens beslut ochställningstaganden genom utredningarsamt genom löpande samråd med detansvariga departementet. Kollegiet börlägga särskild vikt vid kartläggningenav handelshinder och vid en utökadbevakning och analys av frågor om deninre marknadens funktion, sägs det ipropositionen.Regeringen beräknar anslaget för nästabudgetår till ,vilket inte föranlett någon motion.Exportfrämjande verksamhet (E 2)PropositionenDe utgifter som belastar anslaget utgörsav medel till exportråd. Detövergripande målet för äratt som centralt serviceorgan förexportfrämjande åtgärder initiera,planera, samordna, marknadsföra ochgenomföra åtgärder för att främja svenskexport i samarbete medutlandsorganisationen(handelssekreterare ochutrikesrepresentationen m.m.) ochsvenskt näringsliv. De små ochmedelstora företagen prioriteras irådets verksamhet. Verksamhetenfokuseras på två kärnområden, nämligenexportservice och exportutveckling.Regeringen anser att exportfrämjandethar stor betydelse som instrument inäringspolitiken och handelspolitiken.Regeringen lägger särskild vikt vid deinitiativ som har tagits att utvecklasamarbetet mellan , regionalahandelskammare och , bl.a. genom etablerandet av s.k.exportcentrum.Anslaget för nästa budgetår beräknastill 136,1 miljoner kronor.MotionenI motion 1996/97:N252 (c) föreslås attriksdagen skall göra etttillkännagivande om att det statligastödet till exportsatsningar tydligareskall inriktas på småföretag. Allt flersmå företag har internationellverksamhet, och ofta är länderna kringÖstersjön samt viktiga marknaderför dessa företag, anför motionärerna.De olika statliga stöden tillexportfrämjande åtgärder måste tydligareän inriktas på attunderstödja små företags behov, menarmotionärerna.Vissa kompletterande uppgifterExportrådets verksamhet är i storutsträckning inriktad på de småföretagen. har iallmänhet egna utlandsorganisationer ochanses inte vara i lika stort behov avvissa av tjänster. Samtligaenheter på arbetarhuvudsakligen med små och medelstoraföretag. Av abonnenter är97 % små och medelstora företag. Tvåtredjedelar av abonnenterna exporterarför högst ,medan av abonnenternaexporterar för perår.Som tidigare redovisats under avsnittetom anslaget till har regeringeninom ramen för småföretagsprogrammetbeslutat anvisa 17,5 miljoner kronortill för särskilda insatserriktade till småföretag.Exportkreditnämnden (E 3)() skall genomutfärdande av garantier främja svenskexport. Garantin utgör en försäkring motvissa förluster i samband med exporttill och investeringar i utlandet. Förgarantin betalas en premie som ärrelaterad till risken. Garantigivningenhar skett inom två system,nämligen n-systemet(normalgarantisystemet) och LT-systemet(Long Term). EKN har, mot bakgrund av enanalys och utvärdering av dessa system,föreslagit att de två systemen skallavskaffas och att EKN endast skall haett system i den ordinarie verksamheten.Garantisystemet skall, enligt EKN, varaenkelt att tillämpa och onödig byråkratiskall undvikas. Kravet på riskspridningbör vidare gälla hela riskportföljen.EKN har föreslagit att aktuellavolymproblem, liksom andra problem somföreligger vad gäller att hanterariskportföljen, skall redovisasi en skrivelse till regeringen.Regeringen instämmer i EKN:s bedömningaroch analys och begär riksdagensgodkännande av att EKN:s ordinariegarantiverksamhet skall bedrivas i ettsystem med resultatkravet attverksamheten totalt sett skall varasjälvbärande över tiden.Vissa begränsningar gäller förnärvarande beträffande EKN:s möjligheteratt utfärda garantier mot förluster somett resultat av bl.a. otillbörligtutnyttjande, sägs det i propositionen.Dessa begränsningar avser kravet att denunderliggande affären skall uppfyllaEKN:s krav för exportkreditgaranti,bl.a. med avseende på reglerna ikonsensusöverenskommelsen och reglernaför export av krigsmateriel. Kravet göratt EKN måste granska och godkänna deunderliggande affärerna, vilket i enportföljgaranti skulle vararesurskrävande och minska intresset frånföretagens sida, påpekas det. Regeringendelar EKN:s bedömning att kravet på denunderliggande affären i samband medsäkerhetsgaranti bör undanröjas ochbegär godkännande av detta.Regeringen begär vidare riksdagensmedgivande att staten får åta sigbetalningsansvar i form av enstatsgaranti dels till ett belopp omhögst för detordinarie garantisystemet, dels till ettbelopp om högst förinvesteringar i utlandet. Regeringenvill också ha godkännande avatt EKN får obegränsad upplåningsrätt ibl.a. För nästabudgetår beräknar regeringen anslagettill 120 miljoner kronor.MotionernaRiksdagen bör göra ett tillkännagivandeom exportkrediter till ochövriga öststater, anförs det i motion1996/97:N215 (s). För att en demokratiskuppbyggnad av och övrigaöststater skall komma till stånd, krävsatt dessa länder klarar en övergång tillmarknadsekonomi och demokrati, sägermotionärerna. De hänvisar till att mångasvenska företag har produkter som på etteffektivt sätt kan hjälpa de berördaländerna att ta till vara sina inhemskaresurser och vidta åtgärder mot deinhemska miljöproblemen. De aktuellaländerna vill köpa av svenska företagmen har ofta problem med kapital, anförmotionärerna och föreslår att svenskastaten skall tillhandahållaexportkrediter. Därför föreslås enöversyn av direktiven för beviljande avexportkrediter, så att de kan få engenerösare tillämpning.Som nämnts i avsnittet om Exportrådetbegärs i motion 1996/97:N252 (c) etttillkännagivande av om att detstatliga stödet till exportsatsningartydligare skall inriktas på småföretag.Motiveringen har tidigare redovisats.I motion 1996/97:N271 (v) föreslås attriksdagen hos regeringen skall begära enförändring av Exportkreditnämndensregler för trähusexport. Den svenskaträhusindustrin har minskat sin produktion från nära30 000 till ca 2 500småhus , konstaterar motionärerna.De nämner att branschen har haftförhoppningar om ökad export tillframför allt , men att detemellertid har visat sig att de svenskasmåhusföretagen har svårt att få betaltför leveranser inom rimlig tid och attde har problem med att få de rättakontakterna med banker och kunder.Motionärerna föreslår mot denna bakgrundatt svensk småhusexport särskilt skalluppmärksammas av samt attEKN skall ges i uppgift att skapa ettspeciellt, tillfälligt garantisystem förstödjande av svensk trähusexport somskall vara självbärande över tiden.Ramen för denna verksamhet föreslås tillminst och skall ingåi EKN:s ordinarie ram.Vissa kompletterande uppgifterBeträffande yrkandet i motion1996/97:N252 (c) om att bl.a. EKNtydligare skall inrikta sin verksamhetpå små företag kan noteras att detstatsstödda exportkreditsystemet,bestående av EKN:s exportkreditgarantieroch AB Svensk Exportkredits statsstöddaexportkrediter, av naturliga skäl harsina största volymer hos de störreföretagen. Betydande resurser läggs dockpå information till de små företagen omverksamheten. EKN och SvenskExportkredit startade ettprogram för att underlätta försmåföretag att få risktäckning ochförmånlig finansiering vid export tillländer inom . Kontakter förmedlas avaffärsbankerna. EKN har utvecklat enkompletterande produkt som ger berördbank en större säkerhet videxportkreditgivningen.EKN genomför ocksålöpande besök hos handelskamrar, banker,regionala exportkontor, ALMI:s regionalautvecklingsbolag och enskilda företagför att informera om sin verksamhet. Förkorta garantier har EKN i flera årarbetat med regionansvar för attförbättra de lokala kontakterna.Det behov av exportkrediter som finns iRyssland och andra öststater och som ärföremål för yrkande i motion1996/97:N215 (s) har uppmärksammats avregeringen. uppdrog regeringendärför åt EKN att administrera ensärskild exportkreditgarantiram på 1miljard kronor, senare utökad till 2miljarder kronor, avseende de baltiskaländerna och och senare, påvissa villkor, även , Ukrainaoch . Då riskerna bedömdessom större än i de ordinariegarantisystemen beslöt regeringen attavsätta förförlustriskerna (anslaget B 2 underutgiftsområde 7).Sedan den särskildaexportkreditgarantiramen inrättades harsituationen i många öststaterförbättrats. EKN är nu öppen förordinarie garantier på flera av deländer som var stängda.Följande beslut är exempel på detta: EKNbeslöt att öppna för långagarantier på och ; EKNbeslöt att förbättra policynför både korta och långa garantier påEstland och ; EKN beslöt i oktober1996 att öppna för långa garantier påRyssland.Regeringen har också, med anledning avdet förbättrade riskläget, omarbetatriktlinjerna för den särskildaexportkreditgarantiramen. Regeringenfattade sålunda beslutsom bl.a. innebar att beloppsgränsen förvarje enskild affär höjdes från 50 till100 och att betydelsenav valutaintjäning och samfinansieringinte längre är lika betydelsefull. Istället blir den helhetsbedömning avaffären som EKN gör avgörande.I detta sammanhang kan också noterasdet program för samarbete och utvecklingi på 1 miljard kronorsom fattade beslut om sommaren1996 (prop. 1996/97:222, bet. FiU15).Syftet är att stimulera tillväxt ochsysselsättning samt att öka handeln ochinvesteringarna och i övrigt stärkasamarbetet mellan stater och näringslivi regionen.Beträffande yrkandet i motion1996/97:N271 (v) om stöd tillträhusexport kan framhållas att sådanexport kan garanteras inom ramen förEKN:s ordinarie garantiverksamhet. Detsom krävs är att EKN är öppen förgarantigivning på det aktuellaköparlandet och att köparen bedöms somkreditvärdig. Statsmakterna har hittillsställt sig avvisande till särskildagarantisystem för enskilda branscher,med hänvisning bl.a. till att det krävsbetydande belopp för att ettgarantisystem skall kunna fungera med entillfredsställande riskspridning och medrimlig sannolikhet kunna förväntas gåihop över tiden. Det kan slutligennoteras att staten, i samarbete medExportrådet, satsat 10 miljonerkronor för marknadsföring av trähus iJapan, en marknad som bedöms ha storpotential för trähusbranschen.AB Svensk Exportkredits statsstöddaexportkreditgivning (E 4)PropositionenAnslaget disponeras för ersättning tillAB för eventuelltunderskott utgörande skillnaden mellanintäkter och kostnader, huvudsakligenränteintäkter och räntekostnader inomramen för systemet med statsstöddaexportkrediter som bolaget lämnar enligtriksdagsbeslut åren 1978 och 1990.Anslaget har varit uppdelat itre anslag, nämligen Kostnader förstatsstödd exportkreditgivning genom ABSvensk Exportkredit, Kostnader förstatsstödd exportkreditgivning avseendeexport av fartyg m.m. samt Ersättningför extra kostnader för förmånligkreditgivning till . De tvåförstnämnda har varit s.k. 1 000 kr-anslag. skall inomsystemet för statsstöddexportkreditgivning främja svensk exporttill för staten lägsta möjliga kostnadoch risk.För nästa budgetår beräknar regeringenanslaget till 16,5 miljoner kronor.Regeringen begär vidare riksdagensbemyndigande att regeringen eller denmyndighet regeringen utser skall fåbesluta om löftesprovisionen inom detstatsstödda exportkreditsystemet.MotionenI motiveringen till yrkandet i dentidigare nämnda motionen 1996/97:N252(c) om att det statliga stödet tillexportsatsningar skall ha en tydligareinriktning på små företag nämns ocksåden nu aktuella verksamheten.Investeringsfrämjande (E 5)PropositionenDe övergripande målen för deninvesteringsfrämjande verksamheten äratt utländska företag skall genomföranyinvesteringar och nyetableringar iSverige samt samverka med svenskaföretag i landet. Delegationen förutländska investeringar i SverigeInvest in inrättades den1 och är den centralamyndigheten för investeringsfrämjandeårgärder. Delegationen har till uppgiftatt genom information och kontakteraktivt medverka till att uppnå detövergripande målet förinvesteringsfrämjandet.Följande skäl som låg till grund förinrättandet av delegationen gällerenligt regeringen fortfarande: Det finnsett behov av investeringsfrämjandeåtgärder så att på lika villkorsom andra länder skall kunnamarknadsföra förutsättningarna för attetablera och driva företag i landet ochaktivt medverka till sådana etableringaroch nyinvesteringar; Det tar viss tidför ett land att etablera sig på investeringsmarknaden , varför ettlands engagemang i investeringsfrämjandemåste vara långsiktigt; Det behövs encentral koordinator ochkompetensutvecklare för deinvesteringsfrämjande aktiviteter sompågår på regional och lokal nivå. Enligtregeringens mening är det för tidigt attgöra en samlad bedömning avdelegationens verksamhet.Regeringen beräknar anslaget för nästabudgetår till 41 miljoner kronor.MotionenEn minskning av anslaget med 20 miljonerkronor för föreslås i motion1996/97:N270 (mp). Av de i propositionenangivna målen för investeringsfrämjandetär det endast utländska företagssamverkan med svenska företag sommotionärerna kan stödja. De förordar istället åtgärder som verkar för attägandet hålls inom landet, regioneneller orten, vilket bidrar till attskapa ett engagemang som går utöver vadsträvan till vinstmaximering medför; detär sådana åtgärder som främjarstabilisering och ökad sysselsättning.Motionärerna hyser oro för att de stora,multinationella bolagens investeringar iolika delar av världen kan få enomfattning som innebär hot motdemokratin. Under det här aktuellaanslaget vill motionärerna därföravsätta för en studie avde demokratiska effekterna av lokalförköpsrätt. Ett investeringsfrämjandesom innebär stimulans till lokalainvesteringar ses som en angelägenuppgift för , men dessainsatser anses kunna rymmas underanslaget (A 2) tillsmåföretagsutveckling. Därmed skulle,enligt motionärerna, det här aktuellaanslaget helt kunna försvinna fr.o.m. år1998.Tidigare riksdagsbehandlingI utskottets yttrande (1996/97:NU1y)till finansutskottet över regeringensförslag till utgiftsramar för områdenanäringsliv och energi föreslogs iavvikande meningar (fp; mp) en minskningav det aktuella anslaget med 20 miljonerkronor.Riksdagen avslog motionermed krav på minskat anslag till denaktuella verksamheten (bet.1994/95:NU18). I reservationer (m, fp;mp) förordades lägre anslag än vadregeringen hade föreslagit. Ikompletteringspropositionen våren 1995föreslog regeringen ett lägre anslagtill investeringsfrämjandet /96 än vad som hadeföreslagits i budgetpropositionen (50 miljoner kronorför en 12-månadersperiod) i stället för97,. ställdesig bakom regeringens förslag (bet.1994/95:FiU20). I reservationer (m, fp;mp) förordades lägre anslag /96 19 miljoner kronorrespektive 48,25 miljoner kronor.Konsumentfrågor (F)()är en specialdomstolsom handlägger mål och ärenden enligt delagar som anges i propositionen. Detövergripande målet för domstolen är attpå ett rättssäkert sätt och inom rimligtid avgöra de mål och ärenden som denhar att handlägga samt att ledarättsutvecklingen och främja en enhetligrättstillämpning inom detmarknadsrättsliga området.Regeringen beräknar anslaget för nästabudgetår till . Ingamotioner har väckts på detta område.Konsumentverket ()är centralförvaltningsmyndighet förkonsumentfrågor. De övergripande målenför verksamheten är följande: att gehushållen möjligheter att utnyttja sinaekonomiska och andra resurser effektivt,att ge konsumenterna en stark ställningpå marknaden, att skydda konsumenternashälsa och säkerhet samt att medverkatill att sådana produktions- ochkonsumtionsmönster utvecklas som minskarpåfrestningarna på miljön och bidrartill en långsiktigt hållbar utveckling.I anslutning till detta fullgörs deuppgifter som ankommer påKonsumentombudsmannen (KO).För nästa budgetår beräknar regeringenanslaget till 69,4 miljoner kronor.MotionernaAnslaget till bör avstatsfinansiella skäl minskas med 10miljoner kronor, anförs det i motion1996/97:N265 (m). Verket bör enligtmotionärerna kompensera besparingengenom rationaliseringar och ökadavgiftsfinansiering.I motion 1996/97:N271 (v) föreslåstvärtemot en ökning av anslaget med 20miljoner kronor. Enskilda hushåll harstort behov av ekonomisk rådgivning,anför motionärerna och hänvisar till enannan motion, i vilken Vänsterpartietlägger fram förslag om kommunalbudgetrådgivning riktad till hushållen.Vissa kompletterande uppgifterAnsvaret för konsument- ochbudgetrådgivning riktad till hushållenligger hos kommunerna. Enligt uppgiftfinns det sådanrådgivning i ca 240 kommuner.Allmänna reklamationsnämnden ()har tilluppgift bl.a. att pröva tvister mellankonsumenter och näringsidkare rörandevaror, tjänster och andra nyttighetersom tillhandahållits huvudsakligen förenskilt bruk, s.k. konsumenttvister,samt ge rekommendationer om hurtvisterna bör lösas. Det övergripandemålet för nämnnden är att på ett snabbtoch ändamålsenligt sätt pröva dekonsumenttvister som anmäls tillnämnden.Regeringen beräknar anslaget för nästabudgetår till . Ingamotioner har väckts på området.Fastighetsmäklarnämnden (F 4), som inrättadesden , skall verka somcentral myndighet för registrering avoch tillsyn över fastighetsmäklare ochskall särskilt inrikta sin verksamhet påatt fastighetsmäklarna följer godfastighetsmäklarsed, att informationsprids om vad god fastighetsmäklarsedinnebär och att mäklarna har en godutbildning för sin uppgift.För nästa budgetår beräknar regeringenanslaget till 5,9 miljoner kronor.Avgiftsinkomsterna beräknas till 1,8miljoner kronor. Inga motioner harväckts beträffande detta anslag.Stöd till konsumentorganisationer (F 5)PropositionenSedan år 1990 har särskilda medelanslagits till stöd för ideellakonsumentorganisationer. Medlen, somfördelas av , skall bl.a.kunna användas till stöd åt såvälbefintliga konsumentorganisationer somför att stödja och stimulerauppbyggnaden av nya organisationer.Medel tillförs bl.a. Sverigeskonsumentråd.Från reservationsanslaget /95 kvarstår enreservation på 3,7 miljoner kronor.Enligt vad som anges ibudgetpropositionen är förklaringen tilldetta bl.a. att flertaletkonsumentorganisationer fortfarande ärunder uppbyggnad och saknar resurser föratt ansöka om och hantera dessa medel.Det kan vidare, sägs det, vara så attinformationen om dessa medel varitbristfällig. Prognosen för innevarandebudgetår är att anslagna och reserverademedel i stort sett kommer att utnyttjas.För nästa budgetår beräknar regeringenanslaget till 4,1 miljoner kronor.Enligt regeringen bör Sverigeskonsumentråd få fortsatt ekonomisktstöd, bl.a. för att företrädakonsumenterna i Europasamarbetet.MotionernaI motion 1996/97:N265 (m) erinras om attdet aktuella anslaget har utnyttjatsendast i begränsad omfattning, ochenligt motionärernas mening kan detdärför slopas. Stöd anses dock kunnafortsätta att utgå så längereservationerna på anslaget räcker.En ökning av anslagsbeloppet med 2miljoner kronor föreslås i motion1996/97:N270 (mp). Detmarknadsekonomiska systemet förutsätterkritiska och kunniga konsumenter som harmöjlighet att göra medvetna val, anförmotionärerna och anser att insatserna pådet konsumentpolitiska området därförmåste öka.Riksdagen bör göra ett tillkännagivandeom att statligt stöd till frivilligaorganisationers konsumentarbete skallfördelas med beaktande av miljömålet,anförs det i motion 1996/97:L713 (mp).Frivilligorganisationer har en viktigattitydpåverkande funktion i samhället,säger motionärerna.Stöd till konsumentforskning (F 6)Genom forskningspolitiskabeslut (prop. 1992/93: 170,bet. LU48) anvisades 2,1 miljoner kronortill för att utvecklaforskning på konsumentområdet. Frånreservationsanslaget för budgetåret1994/95 kvarstår en reservation på 2,7miljoner kronor. Enligt regeringenföreligger vissa eftersläpningar iutbetalningar av medel.För nästa budgetår beräknar regeringenanslaget till 2,1 miljoner kronor.Regeringens bedömning är att anslagetbör utgöra en grund för en utbyggnad avkonsumentforskningen. Förslag omutformning av och inriktning på en sådanforskning framläggs i denforskningspolitiska propositionen. Ingamotioner har väckts på området.Bidrag till miljömärkning av produkter(F 7)PropositionenMålet för miljömärkningsverksamheten äratt genom frivillig miljömärkningstimulera utveckling och användning avprodukter som ur miljösynpunkt är bättreän andra i övrigt jämförbara produkter.Ett harmoniserat nordiskt system förmiljömärkning infördes under år 1989.Den frivilliga miljömärkningen i Sverigeinom ramen för detta system organiserasoch drivs av SIS Standardiseringen iSverige och leds avMiljömärkningsstyrelsen. Sedan den 1 maj1992 gäller inom EU en förordning ommiljömärkning. Miljömärkningen skall påsikt finansieras genom avgifter ochersättningar från de företag som fårsina produkter miljömärkta. De utgiftersom belastar anslaget och som hänförstill det nordiska systemet är främstkostnader för kriterieutveckling ochrevidering av redan fastställdakriterier samt information om ochmarknadsföring av systemet.Med hänsyn till att det nordiskamiljömärkningssystemet kräver ettomfattande nordiskt samarbete samt tillatt EU:s miljömärkningssystem inteförutses ge intäkter av någonbetydelsefull storlek anser regeringenatt miljömärkningsverksamheten bör fåfortsatt statligt stöd. Stödet är avsettatt täcka kostnader för det svenskadeltagandet i det nordiska samarbetetkring det nordiskamiljömärkningssystemet samt de kostnadersom följer av medlemskapet och som kanhänföras till EU:smiljömärkningsordning. För nästabudgetår beräknar regeringen anslagettill . Licensintäkterfrån den nordiska miljömärkningenberäknas uppgå till ca 10,8 miljonerkronor.MotionenI motion 1996/97:L713 (mp) uppmärksammasbl.a. miljömärkningen av ekologisktframtagna livsmedelsprodukter - KRAV.Motionärerna begär tillkännagivanden iföljande tre avseenden: KRAV:sinformation om ekologiska livsmedel börbli berättigad till statligt stöd isamma utsträckning som informationenfrån SIS om nordisk miljömärkning; endel av statsbidraget till nordiskmiljömärkning bör avsättas förutveckling av kriterier förmiljömärkning; bör isamråd med verka för enprisbevakning i handeln av ekologisktodlade varor. Något särskilt statligtstöd till KRAV:s arbete medmiljömärkning ges inte, konstaterarmotionärerna och hänvisar till att KRAVär det officiellt erkända systemet förkontroll och miljömärkning av ekologiskalivsmedelsprodukter.Vissa kompletterande uppgifterEnligt uppgift fördelar sig anslaget -på totalt - med2 på åtaganden somföljer av EU-medlemskapet och med 2,6miljoner kronor på utveckling avkriterier. I båda fallen representerasSverige av Standardiseringen i SverigeSIS. Det kan noteras att KRAV är ettprivaträttsligt system och därmed intekan komma i fråga för stöd från dettaanslag.Övriga frågorStimulanser till hushållstjänsterI motion 1996/97:N256 (kd) föreslåsinrättande av ett nytt anslag, Hushållstjänster, och att 300 miljoner kronorskall anvisas för . I syfte attmöjliggöra för enskilda att köpatjänster till hushållet och minska denomfattande förekomsten av svartjobb villmotionärerna införa en modell förhushållstjänster som under tre årprövats i . Det danska systemetinnebär att hushållet betalar 60 Dkr pertimme för att få de vanligastehushållsgöromålen utförda.