bet · GJ01BoU11 · 1996-04-25 00:00:00 — I anslutninghärtill framhålls också att förhomosexuella samboende som registreratpartnerskap har möjligheten att sökabostadsbidrag öppnats.Avslutningsvis anförs att regeringen motbakgrund härav inte är beredd att nuföreslå en ytterligare vidgning avkretsen av bostadsbidragsberättigade avsamma kön.Det är enligt motion 1995/96:Bo31 (s)oacceptabelt att homosexuella samborfortsätter att diskrimineras medavseende på reglerna för bostadsbidrag.Enligt förslaget i motionen bör därförreglerna ändras så att med makar ibidragshänseende jämställs inte bara manoch kvinna som har hushållsgemenskap,utan också personer som är av samma könoch har sådan gemenskap och bortillsammans. Med anledning härav förs imotionen fram ett förslag till ändring i3 § bostadsbidragslagen.Med anledning av vad som i propositionoch motioner anförts om kretsen avbidragsberättigade anför utskottetföljande.Som framgår redan av redovisningen ipropositionen har bostadsutskottet vidtre tillfällen under 1990-taletbehandlat frågan om hur kretsen avbidragsberättigade skall avgränsas.Utskottet har härvid intagitståndpunkten att en eventuell vidgningav kretsen av bidragsberättigade tillatt avse personer av samma kön bordegöras utan beaktande av samlevnadsform.Bostadsutskottet vidhåller denna sinprincipiella uppfattning. En utökning avkretsen bidragsberättigade bör sålunda iförsta hand avse alla dem som harhushållsgemenskap utan beaktande avderas samlevnadsform i övrigt.Regeringen delar uppenbarligen inteutskottets och uppfattning ifrågan. Som huvudargument härför anförsatt det med tanke på de ekonomiskakonsekvenserna inte vore rimligt att pådetta sätt öppna möjligheten för allasamboende par att oavsett samlevnadsformsöka bostadsbidrag tillsammans. Någrakonkreta uppgifter om de eventuellamerkostnader en sådan utvidgning skulleinnebära presenteras dock inte.Utskottet har inte heller på en direktförfrågan kunnat erhålla någraberäkningar eller annat material sombelyser de ekonomiska konsekvenserna.Det har därför inte varit möjligt förutskottet att ta ställning till tyngdeni det framförda argumentet. Detta har isin tur medfört att det inte hellervarit möjligt för utskottet att bedömahuruvida de eventuella merkostnadernaskulle kunna finansieras t.ex. genomandra justeringar i bostadsbidragen.Som ett ytterligare argument för attinte vidga kretsen bidragsberättigade ienlighet med utskottets och riksdagensbegäran anförs i propositionen att detursprungliga familjepolitiska syftet medbidragsgivningen härigenom väsentligtskulle försvagas. Utskottet vill motbakgrund härav erinra om sittställningstagande ovan avseendebostadsbidragens bostadsspolitiska roll.Bostadsbidragen är enligt utskottetsmening främst ett individuelltbostadsstöd som kompletterar detgenerella bostadsstödet. Genom sinfördelningspolitiska precision har detindividuella stödet naturligtvis ocksåen familjepolitisk betydelse, men de målsom riksdag och regering formulerat förbidragen är primärt av bostadspolitisknatur. Att mot denna bakgrund avvisariksdagens begäran av familjepolitiskahänsyn framstår enligt utskottets meningsom mindre tungt vägande. Det ärnaturligtvis hushållets behov av stödtill ett bra boende som i första handskall vara avgörande för om stöd skallutgå eller inte.Med anslutning till tidigareställningstaganden bör enligt utskottetsmening sålunda kretsen avbidragsberättigade utsträckas till attomfatta personer som bor tillsammansoavsett samlevnadsform. Utgångspunktenbör vara att dessa sammanboende ibostadsbidragshänseende så långt möjligtskall jämställas med samboende man ochkvinna enligt de regler som i daggäller. är utskottet medvetetom att de lagändringar som detta kanerfordra inte torde vara heltokomplicerade. Det gäller bl.a. fråganom i vilka situationer som de aktuellapersonerna inte skall betraktas somsamboende. Vägledande för dennabedömning bör bl.a. kunna vara de skälsom kan åberopas för att en manoch kvinna som är bokförda på sammaadress inte skall betraktas somsamboende.Förslag som möljiggör den nu förordadeutvidgningen av kretsen avbidragsberättigade bör enligt utskottetsmening skyndsamt föreläggas riksdagentillsammans med beräkningar avkostnaderna för dess genomförande. I denmån det visar sig att det av lagtekniskaeller andra tungt vägande skäl inte ärmöjligt med en snabb förändring bör detenligt utskottets mening kunna övervägasatt som ett första steg utvidga kretsenbidragsberättigade med homosexuellasambor. Det är utskottets bedömning atten sådan begränsad vidgning torde kunnaåstadkommas relativt enkelt, t.ex. genomatt bostadsbidragslagen tas in bland delagar som räknas upp i lagen (1987:813)om homosexuella sambor.Vad utskottet nu med anledning avförslaget i motion 1995/96:Bo31 (s)förordat om kretsen avbidragsberättigade bör som sinmening ge regeringen till känna.Folkbokföring och bostadsbidragPå förslag av bostadsutskottet(1994/95:BoU14) har våren 1995anmodat regeringen att föreläggariksdagen förslag till ändring av lagen(1993:737) om bostadsbidrag så att kravställs på att bostadsbidragssökanden, ominte särskilda skäl föreligger, skallvara folkbokförd på den bostad han sökerbidrag för. I propositionen anförs attregeringen delar uppfattningatt sådant krav skall ställas, men atten lagreglering i frågan inte synesnödvändig. Till grund förställningstagandet i denna del anförsbl.a. följande:Bostadsbidrag i form av bidrag tillbostadskostnader lämnas enligt 1 §bostadsbidragslagen för den bostad därsökanden är bosatt. Eftersom enligtfolkbokföringslagen (1991:481) var ochen skall folkbokföras på den fastighetoch i den territoriella församling därhan enligt folkbokföringslagens närmarebestämmelser är att anse som bosatt,skall sökanden normalt vara folkbokfördpå den fastighet där bostaden för vilkenhan söker bostadsbidrag är belägen.Saken kan också uttryckas så, att detförhållandet att sökanden inte ärfolkbokförd på nämnda fastighet frånförsäkringskassans sida bör kunnauppfattas som en stark presumtion föratt han inte är bosatt där.Med anledning av vad som i propositionenanförts om folkbokföring ochbostadsbidrag vill utskottet anföraföljande.I bostadsbidragslagen föreskrivs attden som bor och är folkbokförd i Sverigekan få bostadsbidrag. Däremot ställsinget krav på att den sökande skall varafolkbokförd på den bostad som dennesöker bidrag för. Som anförs ipropositionen följer kravet påfolkbokföring på den bostad sombostadsbidraget avser i stället avfokbokföringslagens regler. I korthetinnebär dessa regler att en personnormalt skall vara folkbokförd på denfastighet där han har sin bostad.Enligt utskottets mening bör kravet påfolkbokföring på bostaden komma tilldirekt uttryck i bostadsbidragslagen. Ilagen bör sålunda införas en bestämmelsesom stadgar att bostadsbidrag lämnas förden bostad där sökanden är bosatt ochfolkbokförd. Med anslutning tillbestämmelserna i folkbokföringslagen bördock detta krav kunna efterges om detfinns särskilda skäl. Sådana särskildaskäl i folkbokföringslagens mening ärbl.a. om någon har blivit utsatt förallvarlig eller upprepad brottslighet. fall folkbokföringslagen medgerkvarskrivning på den gamlafolkbokföringsorten bör således ävenbestämmelserna i bostadsbidragslagenmedge detta.De nu förordade bestämmelserna bör förasin i lagens 1 §. Enligt utskottetsmening bör paragrafen därför gesföljande utformning (nytillkommande textåterges med kursiverad stil).1 § Den som bor och är folkbokförd iSverige kan få bostadsbidrag enligtdenna lag. Bostadsbidrag lämnas avallmänna medel dels i form av bidragtill kostnader för den bostad därsökanden är bosatt och folkbokförd, delsi form av särskilt bidrag förhemmavarande barn. Om det finnssärskilda skäl, får bidrag dock lämnastill kostnader för en bostad därsökanden inte är folkbokförd.Den nu förordade lagändringen bör trädai kraft den 1 januari 1997.Administrativa frågorFör bostadsbidragstagarna innebärförändringarna i bostadsbidragssystemetenligt motion 1995/96:Bo28 (v) bl.a. ettnytt ansökningsförfarande sombidragen blir preliminära i avvaktan påatt de stäms av mot inkomsten. Enligtmotionens yrkande 5 måsteRiksförsäkringsverket mot bakgrund häravgenomföra en omfattandeupplysningskampanj inför införandet avde nya reglerna. Dessutom förordas attverket skall göra en uppföljning ochutvärdering av hur de sökande uppfattaroch använder det nya bidragssystemet.I administrativaansvar för bostadsbidragen ingårnaturligtvis också att upplysabidragstagarna om de förändringar ireglerna m.m. som vidtas. I verketsuppgifter ingår dessutom att tillallmänheten sprida information ombostadsbidragen. Det får också ansesvara en uppgift att löpande följa uppbostadsbidragens effekter m.m. Medavseende på de stora förändringar somett genomförande av förslagen ipropositionen medför har dessutomregeringen uppdragit åtRiksförsäkringsverket - underförutsättning av vederbörligtriksdagsbeslut - att vidta erforderligaförberedelser, vari bl.a. ingårinformationsinsatser, inför införandet.I uppdraget ingår också att genomförauppföljning/utvärdering av systemet. Förde extra insatser detta erfordrar harregeringen i den ekonomiskavårpropositionen (prop. 1995/96:150 s.152) föreslagit attRiksförsäkringsverket ochförsäkringskassorna skall tillförassammanlagt i extraanslag. Ett tillkännagivande i enlighetmed förslaget i motionen kan enligtutskottets mening mot bakgrund häravinte anses erforderligt. Motion1995/96:Bo28 (v) yrkande 5 avstyrks.Att införa ett nytt system förinkomstprövningen av bostadsbidragenökar enligt motion 1995/96:Bo28 (v)arbetsbelastningen påförsäkringskassorna. Den nyaarbetssituation och den eventuellt ökadearbetsbelastning som detta innebär börenligt motionens yrkande 4 därför nogautvärderas och stämmas av.De föreslagna ändringarna ibostadsbidragssystemet är med avseendepå den administrativa hanteringenrelativt omfattande. I propositionenuttalas också att de administrativaeffekterna av det nya regelsystemet,främst till följd av den nya ordningenför inkomstprövning, inledningsviskommer att bli påtagliga. görregeringen bedömningen att det nyasystemet kommer att medföraadministrativa vinster - detta bl.a.till följd av att den i dagslägettidskrävande kontrollen avbidragstagarnas inkomstförhållanden tillstörsta delen kommer att ersättas medautomatiska avstämningar.Som ansvarig administrativ myndighetingår det i Riksförsäkringsverketsuppgifter bl.a. att planera ochförbereda de administrativa förändringarsom erfordras för ett genomförande avdet nya systemet. Det får också ansesvara en uppgift för verket att i olikaavseenden följa upp dessa frågor. Etttillkännagivande om i enlighet medförslaget i motion 1995/96:Bo28 (v)yrkande 4 kan enligt utskottets meningmot bakgrund härav inte anseserforderligt. Motionen avstyrks.Övriga frågorI motion 1995/96:Bo27 (kds) framhållsatt statliga besparingar inte fåromvandlas till nya kommunala utgifter.Genom den starka koppling som finnsmellan socialbidrag och bostadsbidragkan enligt motionen försämringar ibostadsbidragen beräknas svara förhälften av effekterna på socialbidragen.Inte minst anges denna effekt göra siggällande vid försämringar ibostadsbidragen till hushåll utan barn.Enligt motionen bör därför i störreomfattning hela den samhällsekonomiskaeffekten av ett förslag bedömas. Detinnebär bl.a. att även ett förslagsindirekta effekter för t.ex. kommunernamåste beaktas. I motionens yrkande 1begärs ett tillkännagivandemed denna innebörd.Även i motion 1995/96:Bo28 (v) anförsatt besparingarna ibostadsbidragssystemet kommer attmedföra att kostnaderna vältras över påkommunerna. Enligt motionen beskrivsdock inte dessa effekter på etttrovärdigt sätt i regeringsförslaget. Imotionens yrkande 3 hemställs därför atten konsekvensutredning om boendet ochsocialbidragen skall genomföras.Utskottet delar motionärernasuppfattning att de förslag som föreläggsriksdagen i så stor utsträckning sommöjligt bör innehålla analyser avförslagens ekonomiska konsekvenser iolika avseenden. Det kan naturligtvisalltid diskuteras hur omfattande sådanaanalyser skall göras och hur de skallpresenteras. Den kritik som i motionernariktas mot den nu behandladepropositionen synes främst avse bristenpå redovisning av förslagens effekter påsocialbidragen. Utskottet delar intedenna uppfattning. I en bilaga tillpropositionen redovisas sålundafördelningseffekterna och risken förövervältring på socialbidragen av deföreslagna förändringarna ibostadsbidragssystemet. I bilaganhänvisas dessutom till en motsvarandeanalys som återfinns i detutredningsbetänkande som ligger tillgrund för förslagen i propositionen. Etttillkännagivande i enlighet medförslagen i motionerna 1995/96: Bo27(kds) yrkande 1 och 1995/96:Bo28 (v)yrkande 3 kan därmed inte anseserforderligt. Motionsyrkandena avstyrks.Enligt motion 1995/96:Bo28 (v) harboendekostnaderna mellan åren 1989 och1995 ökat i årstakt utöverinflationen. harbostadskostnaderna ökat betydligtsnabbare för hyresgäster än föregnahemsägarna. Bakom denna utvecklingligger enligt motionen skattereformenoch breddningen av mervärdesskatten - enreform som inneburit en omfördelningfrån inkomstskatt till högreboendekostnader. Eftersomlåginkomsttagare till största delen bori hyresrätt finns det enligt motionenanledning anta att denna grupp drabbatssärskilt hårt. Någon genomgripandeutvärdering av skattereformen sombelyser dess effekter på boendet hardock inte genomförts. Med hänvisninghärtill hemställs dels att riksdagenskall göra ett tillkännagivande omskattereformen och boendet - yrkande 1,dels att en utredning om skattereformenseffekter vad gäller boendet förlåginkomsttagare skall tillsättas -yrkande 2.Det torde inte kunna motsägas att detfinns ett samband mellan skattesystemetoch bostadsbidragen i den meningen attskatteförändringar påverkar hushållensinkomster och därmed också derasmöjligheter att bära kostnaden för sinbostad. Förslagen i den nu aktuellamotionen gäller skattereform.Den i motionen framförda kritiken avserbl.a. att genomförda utvärderingar avreformen inte i tillräcklig grad beaktatdess effekter på boendet ochboendekostnaderna. Det är naturligtvisalltid önskvärt att utvärderingar avdetta slag görs så brett och sågenomgripande som möjligt. Det kan motden bakgrunden hävdas atten utvärdering i något avseende intebeaktat alla aspekter eller att den intevarit tillräckligt djupgående.Även om genomfördautvärderingar av skattereformen intefullt ut kan anses fylla de krav sommotionärerna anser bör ställas, kan detenligt utskottets mening erinras om attförhållandet mellan skatter ochboendekostnader behandlats också i andrasammanhang. I en bilaga tillBostadsbidragsutredningens betänkandefinns sålunda redovisat en analys avbostadsbidragens funktion i relationtill bl.a. skattesystemet.Utskottet är mot bakgrund av det ovananförda inte berett att nu göra de imotion 1995/96:Bo28 (v) förordadetillkännagivandena. Motionens yrkanden 1och 2 avstyrks.Förslaget till ändring ibostadsbidragslagenAvslutningsvis behandlar utskottet detav regeringen framlagda förslaget tilllag om ändring i lagen (1993:737) ombostadsbidrag.Som framgår av utskottetsställningstaganden i sakfrågorna ovanförordar utskottet vissa ändringar i detav regeringen framlagda lagförslaget. Deav utskottet förordade ändringarna avserdels att de nuvarande bestämmelserna i12 § om rätten till bostadsbidrag förungdomar bör behållas, delsbestämmelserna i 15 a och 17 a §§ omhögsta bidragsgrundande bostadsyta.Utskottets ställningstagande ovaninnebär dessutom att det i lagens 1 §bör införas bestämmelser om att densökande skall vara folkbokförd på denbostad som bostadsbidraget avser. Som enföljd härav bör motsvarande justeringargöras i lagens ingress. Den närmareutformningen av dessa lagrum framgår avbetänkandets bilaga 1 vari återgesutskottets förslag till ändring iregeringens lagförslag.Med de ändringar som utskottet nuförordat samt med vissa redaktionellaändringar tillstyrks regeringens förslagtill lag om ändring i lagen (1993:737)om bostadsbidrag med den lydelse somframgår av betänkandets bilaga 2. beträffande bostadsbidragensroll som bostadspolitiskt instrumentm.m.att som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,2. beträffande nytt system förinkomstprövningatt med bifall tillproposition 1995/96:186 i motsvarandedel godkänner vad utskottet anfört,3. beträffande individuellainkomstgränseratt med bifall tillproposition 1995/96:186 i motsvarandedel och med avslag på motion1995/96:Bo27 yrkande 2 godkänner vadutskottet anfört,res. 1 (kds)4. beträffande bostadsbidragentill hushåll med låga inkomster därbåda arbetaratt avslår motion1995/96:Bo28 yrkande 6,res. 2 (v)5. beträffandeförmögenhetsprövningenatt med bifall tillproposition 1995/96:186 imotsvarande del godkänner vadutskottet anfört,6. beträffande förmögenhet iegnahem och bostadsrätteratt med bifall tillproposition 1995/96:186 i motsvarandedel och med avslag på motion1995/96:Bo29 yrkande 1 godkänner vadutskottet anfört,res. 3 (mp)7. beträffanderealisationsvinster vid beräkningav den bidragsgrundande inkomstenatt med bifall tillproposition 1995/96:186 i motsvarandedel godkänner vad utskottet anfört,8. beträffande denbostadsbidragsgrundande inkomsten föregenföretagareatt med bifall tillproposition 1995/96:186 i motsvarandedel och med avslag på motion1995/96:Bo27 yrkande 3 godkänner vadutskottet anfört,res. 4 (kds)9. beträffande avdragsreglernaför resor och övriga kostnaderatt med bifall tillproposition 1995/96:186 i motsvarandedel godkänner vad utskottet anfört,10. beträffande höjning av detsärskilda bidragetatt med bifall tillproposition 1995/96:186 i motsvarandedel och med avslag på motion1995/96:Bo28 yrkande 7 godkänner vadutskottet anfört,res. 5 (v)11. beträffande bostadsbidragentill ungdomar under 29 åratt med anledning avmotionerna 1995/96:Bo25 yrkande 1,1995/96:Bo28 yrkande 8, 1995/96:Bo30samt 1995/96:Bo32, denna motion imotsvarande del, och med avslag påproposition 1995/96:186 imotsvarande del samt motion1995/96:Bo25 yrkande 2 godkänner vadutskottet anfört,res. 6 (m)res. 7 (fp, kds)12. beträffande den högstabidragsgrundande bostadsytanatt med anledning avproposition 1995/96:186 i motsvarandedel samt motion 1995/96:Bo32 imotsvarande del godkänner vadutskottet anfört,res. 8 (m)res. 9 (fp, kds)13. beträffande minsta ytgränsm.m. för bostadsbidrag till hushållmed enbart umgängesrättsbarnatt med bifall tillproposition 1995/96:186 i motsvarandedel och med avslag på motion1995/96:Bo29 yrkande 2 godkänner vadutskottet anfört,res. 10 (mp)14. beträffandedirektutbetalning av bostadsbidragm.m.att med anledning av motion1995/96:Bo26 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,15. beträffande kretsen avbidragsberättigadeatt med anledning av motion1995/96:Bo31 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,res. 11 (m, kds)16. beträffande folkbokföringoch bostadsbidragatt godkänner vad utskottetanfört,17. beträffande information ombostadsbidragenatt avslår motion1995/96:Bo28 yrkande 5,18. beträffande denadministrativa hanteringenatt avslår motion1995/96:Bo28 yrkande 4,19. beträffande analyser avförslagens ekonomiska konsekvenseratt avslår motionerna1995/96:Bo27 yrkande 1 och1995/96:Bo28 yrkande 3,res. 12 (v, kds)20. beträffande skattesystemetoch bostadsbidragenatt avslår motion1995/96:Bo28 yrkandena 1 och 2,res. 13 (v)21. beträffande lagförslagetatt med anledning avproposition 1995/96:186 i motsvarandedela) avslår regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1993:737) ombostadsbidrag såvitt avser 12 §,b) antar det som utskottets förslagbetecknade förslaget till lag omändring i lagen (1993:737) ombostadsbidrag med den lydelse somframgår av bilaga 1,c) i övrigt antar regeringensförslag till lag om ändring i lagen(1993:737) om bostadsbidrag med denlydelse som framgår av bilaga 2.res. 14 (m) villk. 6 och 8res. 15 (fp) villk. 7 och 9res. 16 (mp) villk. 3 och 10res. 17 (kds) villk. 1, 4, 7 och 9Stockholm den 25 april 1996På bostadsutskottets vägnarLennart NilssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), RigmorAhlstedt (c), (), StigGrauers (m), (), LenaLarsson (s), (), LilianVirgin (s), (), Per (), () och PeterWeibull (). Individuella inkomstgränser (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 6 börjar med Deinkomstgränser och på s. 7 slutar med behållas avstyrks bort ha följandelydelse:Ett tungt argument för att införaindividuella inkomstgränser är enligtpropositionen att den s.k. arbetslinjenskall förstärkas. Bakom detta neutralauttryck ligger ingenting annat än enstark strävan att alla föräldrar oavsetthushållets situation ellerprioriteringar skall ut påarbetsmarknaden. Tack varebostadsbidragen ges mångaföräldrar möjlighet att stanna hemmaeller minska sin arbetstid medan barnenär små. En stor andel av dessa föräldrarkommer med de nu föreslagna reglerna attmot sin vilja tvingas ut iförvärvsarbete. Den tid de kan ägna åtsina barn kommer därmed att drastisktminska. I där barnens socialasituation och deras välbefinnande oftasätts i fråga är detta naturligtvis enhelt felaktig åtgärd.Förutom att individuella inkomstgränsermotverkar viktiga familjepolitiskasträvanden kan de innebära kraftigtminskade bostadsbidrag för debarnfamiljer där båda föräldrarna redanförvärsarbetar men är låginkomsttagare.Det kan också ge mycket negativaeffekter för de föräldrar därförvärvsinkomsterna är ojämnt fördelade.Sammantaget talar det nu anförda enligtutskottets mening för att dagens systemmed en för hushållet gemensaminkomstgräns bör behållas. Med bifalltill motion 1995/96:Bo27 (kds) yrkande 2avstyrks sålunda regeringsförslaget i nuaktuell del.dels att utskottets hemställan under 3bort ha följande lydelse:3. beträffande individuellainkomstgränseratt med bifall till motion1995/96:Bo27 yrkande 2 och med avslagpå proposition 1995/96:186 imotsvarande del godkänner vadutskottet anfört,2. Bostadsbidragen till hushåll med lågainkomster där båda arbetar (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 7 börjar med Utskottet kan och slutar med Motionen avstyrks bortha följande lydelse:Utskottet delar den principiellauppfattning som ligger till grund förförslaget om individuellainkomstgränser, dvs. att bostadsbidrageninte skall subventionera de hushåll därnågon av föräldrarna stannar hemma ellerminskar sin arbetstid. Det skall sålundalöna sig att gå ut i förvärvsarbeteeller att öka sin arbetstid. Med denutformning som reglerna har ärdetta ofta inte fallet. En reformeringav reglerna framstår enligt utskottetsmening mot bakgrund härav som nödvändig.En effekt av de ovan förordadeinkomstgränserna kan dock bli atthushåll med låga inkomster får ett lägrebidrag trots att båda föräldrarnaarbetar. Detta är naturligtvis inteacceptabelt. En förutsättning för attindividuella inkomstgränser skall kunnainföras är därför att bostadsbidragenförstärks för denna grupp av hushåll.Den totala förstärkningen avbostadsbidragen för de aktuellahushållen bör uppgå till 300 miljonerkronor, dvs. till samma belopp somsparas genom att individuellainkomstgränser införs. Det bör ankommapå regeringen att föreläggariksdagen ett förslag med dennainriktning.Vad utskottet nu med anslutning tillmotion 1995/96:Bo28 (v) yrkande 6 anförtom bostadsbidragen till hushåll med lågainkomster där båda föräldrarnaförvärvsarbetar bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4bort ha följande lydelse:4. beträffande bostadsbidragen tillhushåll med låga inkomster där bådaarbetaratt med anledning av motion1995/96:Bo28 yrkande 6 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Förmögenhet i egnahem ochbostadsrätter (mom. 6)Per () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 8 börjar med Med de ochslutar med 1 avstyrks bort ha följandelydelse:Förslaget om attförmögenhetsuppbyggnaden i egnahem ochbostadsrätter skall beaktas vidberäkningen av bostadsbidraget kanteoretiskt sett i och för sig varariktigt. Det har dock inte på något sätti propositionen visats hur dennaförmögenhetsuppbyggnad kommer till ståndoch hur stor den i så fall är.