bet · GJ01JoU9 · 1996-01-23 00:00:00 — Motionärerna begär även etttillkännagivande om att dagvatten,miljöfarliga industriutsläpp och avloppfrån hushållen inte bör få blandas isamma avloppssystem fr.o.m. den 1januari 1999 (yrkande 11).StrandstädningMotionerna Fö605 (v) yrkande 4, Jo621(fp) och Jo623 (c) yrkande 6 harsamtliga krav på statligt ekonomisktåtagande för städning av havsstränder.ÖvrigtEnligt motion Jo630 (mp) bör enavvecklingsplan fastställas för ickeseparerande vattenklosetter i kommunalaavloppssystem. I motion Jo605 (kds)yrkande 1 föreslås att enparlamentarisk utredning bör tillsättasmed syfte att göra en total och samladanalys av hur en långsiktigt bärkraftigdricksvattenförsörjning kan säkras.Vidare betonas vikten av att iFN verkar för införandet av en globalvattenkonvention (yrkande 7). Tvåmotioner tar upp frågan ommiljöavgifter. Enligt motion Jo662 (mp)yrkande 1 bör sådana avgifter införas istörre utsträckning även för utsläpptill vatten. I motion Jo664 (v) yrkande6 begärs en utredning om möjligheternaatt ta ut en avgift på verksamheter somskadar omkringliggande hav.Utskottets övervägandenMarina frågorRiksdagen fattade beslut omsamordning och utbyggnad avmiljöövervakningen på såväl nationellsom regional nivå (1990/91:JoU30). Medanledning av detta fastställdeNaturvårdsverket i april 1993programmet för den nationellaövervakningen, och arbetar förnärvarande med att utforma program fören samordnad regional verksamhet.Verket har sedermera fått i uppdrag attsenast redovisa ettsamlat program för den fortsattamiljöövervakningens omfattning ochinriktning. Vad gäller miljön i Skånehar Skånedelegationen i sin rapport renat (SOU 1995:62)föreslagit utarbetandet av ettregionprogram som lägger fastövergripande strategier för denlångsiktiga samhällsutvecklingen ochanvändningen av mark och vatten. Defrågor som tas upp i motionerna Jo613yrkandena 13, Jo634, Jo638 yrkandena 13och Jo643 är således föremål föröverväganden i olika sammanhang. Iavvaktan på resultatet av dennaverksamhet bör motionerna inteföranleda någon särskild åtgärd.Frågan om bildande av enNordsjökommission har behandlats avutskottet vid ett flertal tillfällen,(1994/95:JoU2).Utskottet uttalade då att fortsattaNordsjökonferenser i kombination med ensammanslagning av Oslo- ochPariskonventionerna (OSPARCOM) gör attNordsjöfrågorna i det fortsatta arbetetkommer att vara väl tillgodosedda.Utskottets uppfattning kvarstår. Förnärvarande föreligger således intebehov av att inrätta en separatNordsjökommission. Som framgår avredovisningen i det föregående skalldet fortsatta Nordsjöarbetet ske inomramen för en speciell Nordsjökommitté.Motion Jo623 yrkande 1 avstyrks.Även frågan om en särskild låneordningi Nordiska investeringsbankenbehandlades av utskottet i betänkande1994/95:JoU2 varvid utskottet anfördeföljande:Med anledning av motion Jo623 yrkande 4vill utskottet erinra om att Nordiskainvesteringsbankens (NIB) möjligheteratt ge lån till miljöinvesteringar harunderlättats genom att sådanainvesteringar endast behöver vara avdirekt intresse för ett nordiskt land.Kravet är annars att projekten skallutföras i samarbete mellan företag iminst två nordiska länder. Utskottethar inhämtat att ägarna, d.v.s. denordiska länderna har gett klartuttryck för bankens avsikt att engagerasig även på miljöområdet. Drygt enmiljard US-dollar i NIB-lån har underde gått till miljöinvesteringar i . avsågdrygt hälften av den nordiskautlåningen projekt som direkt ellerindirekt omfattar positivamiljöeffekter. Mot den bakgrundenfinner utskottet syftet med motionJo623 yrkande 4 tillgodosett.Utskottet finner inte anledning att nuändra sitt ställningstagande ochavstyrker motion Jo623 yrkande 4.Därutöver kan nämnas att det i oktober1995 togs ett beslut i om att inrätta en nordiskfacilitet för mjuk finansiering avmiljöinsatser i Östersjö- ochBarentsregionen främst i form avgåvomedel. Faciliteten kommer attknytas till det nordiskamiljöfinansieringsbolaget (NEFCO) ochunder tillföras ett kapital på30 miljoner danska kronor.Också frågan om åtgärder motmiljöförstöring från vrak behandlades iutskottets betänkande 1994/95:JoU2 (s.13). Det kan tilläggas att riksdagennyligen har behandlat en proposition omändrade regler för bärgning(1995/96:LU5). Beslutet innebär attriksdagen godkänner en ny konvention ombärgning , som är avseddatt ersätta en gammal konvention isamma ämne . Genom den nyakonventionen har man velat uppmuntrabärgningsföretag som hindrar ellerbegränsar skador på miljön. Blandnyheterna märks regler om särskildersättning till bärgare som hindrareller begränsar miljöskada.Ersättningen skall betalas av fartygetsägare och skall motsvara bärgarenskostnader. Syftet med motion Jo623yrkande 5 torde vara i huvudsaktillgodosett med det anförda och kräveringen ytterligare åtgärd.Som utskottet redovisat i inledningentill detta betänkande harNaturvårdsverket i sin rapport -93 gjort en uppföljning av nationellaåtaganden och statsmakternas beslut påmiljöområdet, och föreslår åtgärderinom olika samhällssektorer liksom fördet internationella samarbetet. För attbättre kunna prioritera fortsattasvenska åtgärder när det gäller hav ochkustvatten arbetar medmiljökvalitetsmål och åtgärdsmål förolika avsnitt av den svenska kusten.Syftet med denna strategi är att få enbättre grund för att prioriterafortsatta svenska åtgärder. Utskottetanser i likhet med motionärerna imotion Jo623 att det är väsentligt medett konsekvent och målmedvetet arbeteför att minska miljöhoten mot våra hav.Som framgår av det ovan anförda pågårett sådant arbete på Naturvårdsverket.Mot den bakgrunden finner utskottet attsyftet med motion Jo623 yrkandena 3, 7och 9 i huvudsak är tillgodosett.Av rapporten -93 framgår ocksåatt övergått från attarbeta med aktionsplaner för bättrehavsmiljö till en strategi som innebäratt vissa miljömål satts upp. Åtgärderför att uppnå dessa mål utarbetas ochutvärderas kontinuerligt.Naturvårdsverket har dessutom fått iuppdrag att senast den 1 april 1996redovisa förslag till åtgärder så attdet 50-procentiga reduktionsmålet förutsläpp av kväve till havet uppfylls. Ianslutning till yrkande 5 i motionJo662 vill utskottet tillägga atträttsligt bindande planer, baserade påmiljökvalitetsnormer, är en stor ochkomplicerad fråga från bl.a.lagstiftningssynpunkt. mening måste i första handfrågorna kring miljökvalitetsnormer ochderas rättsverkan klarläggas innan mangår vidare med sådana planer sommotionärerna avser. Utskottet hänvisarhärvidlag till Miljöbalksutredningensverksamhet (jfr 1995/96:JoU2). Medhänvisning till det anförda avstyrksmotionerna Jo662 yrkande 5 och Jo681.Mottagningsstationer m.m.Med anledning av motion Jo662 yrkandena13 och 14 vill utskottet anföraföljande. Regler för vad som fårsläppas ut från fartyg och vad somskall lämnas i hamnarnasmottagningsanordningar återfinns ilagen (1980:424) om åtgärder motvattenförorening från fartyg, iförordningen (1980:789) om åtgärder motvattenförorening från fartyg samt irenhållningsförordningen (1990:984).Vidare pågår ett fortlöpande arbete meddessa frågor inomHelsingforskommissionen och arbetar för närvarandemed en handlingsplan föravfallshantering som avses presenterasför regeringen hösten 1996.Naturvårdsverket har även fått iuppdrag att senast den 31 december 1995göra en inventering av hotbilden föroljeutsläpp i och göra enbedömning av den fortsatta utvecklingenav dessa utsläpp samt föreslå åtgärder.Verket skall även göra en översikt överkommunernas kunskaper om och insatserför att minska illegal deponering.Sjöfartsverket meddelar attmottagningskapaciteten i hamnarna i ochför sig är acceptabel men att problemuppstått på grund av de avgifter somkommunerna tar ut för hanteringen avoljerester m.m. från fartygen.Regeringen påtalar i skrivelsen Vårmiljö (1995/96:120) problemen med detkraftigt ökade antalet begränsadeoljeutsläpp från fartyg. Utsläppenhärrör framför allt från fartyg somolagligen släpper ut ballastvatten ochsköljvatten direkt i havet. För attminska detta problem har en av HELCOM:sarbetsgrupper tagit fram ett förslag ommottagningsanordningar för avfall frånfartyg. I förslaget ingår bl.a.införandet av en enhetlig hamnavgift. Idessa avgifter ingår att fartygen fårlämna miljöfarligt avfall vidmottagningsanordningarna utan extrakostnad. kommer att verka föratt förslaget snabbt genomförs. Medhänvisning till vad som anförtsavstyrks motion Jo662 yrkandena 13 och14.I den mån en fiskodlingtillståndsprövats enligtmiljöskyddslagen (1969:387) kanvillkoren omprövas enligt 24 §. Medstöd av denna paragraf kan omprövningske under förutsättningar som anges isju olika punkter. Enligt punkt 1 fåromprövning ske när förflutit fråndet att tillståndsbeslutet vann lagakraft. På grund av medlemskapi EU har införts en möjlighetatt föreskriva kortare omprövningstid(se SFS 1995:825). Härigenom är syftetmed motion Jo662 yrkande 15tillgodosett såvitt avser regelverketför omprövning. Något riksdagsuttalandei enlighet med motionen bör dock integöras eftersom motionen närmast berörrättstillämpningen enligtmiljöskyddslagen.Oljeletning i SkagerrakFrågan om oljeletning i harbehandlats av utskottet vid ett flertaltillfällen, senast i betänkande1995/96:JoU5 där utskottet anfördeföljande:Mot bakgrund av den oro som finnsinför planer på provborrningefter olja i begärde densvenska regeringen den 31 januarisamråd med den norska regeringen ienlighet med den nordiskamiljökonventionen. togStortinget ställning till den norskaregeringens proposition ompetroleumverksamhet påkontinentalsockeln. I den har områdetför undersökningsverksamhet begränsats.Dessutom skall den norska regeringengenomföra en utredning om miljöeffekterav kemikalieutsläpp innan slutgiltigtbeslut tas. Ett sådant beslut kommertidigast att fattas . Iett frågesvar den 25 oktober 1994hänvisade miljöministern till dentidigare regeringens begäran om samrådoch framhöll bl. a. att tidsfristenskulle utnyttjas för att göra engrundlig bedömning av de begärdakompletteringarna och miljökonsekvenserför den svenska kusten av eventuellaprovborrningar. Miljöministernunderströk att den svenska regeringensbegäran om samråd kvarstod. Enligt vadutskottet erfarit harmiljödepartementet fått ta del av dekompletteringar som gjorts från norsksida och ärendet bereds för närvarandeinom departementet. Som tidigareförutsätter utskottet att regeringenmed stor uppmärksamhet följer frågansvidare utveckling och vidtar deåtgärder som anses erforderliga.Utskottet vill i detta sammanhangendast tillägga att oljeletningen iSkagerrak är en viktig fråga för såvälfisket som miljövården. Utskottetförutsätter att regeringen på lämpligtsätt håller informerad om hurärendet utvecklas. Därmed finnerutskottet att syftet med motionernaFö605 yrkande 3, Jo611, Jo623 yrkande2, Jo625, Jo650 samt Jo662 yrkande 12 ihuvudsak är tillgodosett. Motionernapåkallar således inte någon ytterligareåtgärd från sida.VåtmarkerFör att minska jordbrukets negativamiljöpåverkan beslutades attkväveurlakningen från jordbruket skallhalveras (1990/91:JoU30,s. I internationellaöverenskommelser har detta måltidigarelagts, och en halvering skall istället nås i särskilt belastadeområden . Riksdagengodkände genom beslut (1994/95:JoU7, rskr. 126) och (1994/95:JoU13, rskr. 290) riktlinjernaför det svenska miljöprogrammet förjordbruket enligt förordning (EEG) nr2078/92. Regeringen har därefterutarbetat ett svenskt miljöprogram förjordbruket som godkänts avkommissionen. Programmet har bl.a. tillsyfte att minska växtnäringsläckagetfrån jordbruksmark samt användningen avkemiska bekämpningsmedel i jordbruket.Inom ramen för detta program utbetalasstöd för att på i ochSvealand anlägga eller återställavåtmarker och småvatten och för attanlägga extensiv vall och skyddszonerutmed vattendrag. Stöd utgår också föratt så fånggröda på i Götalandunder hösten och vintern. MotionernaJo614 och Jo638 yrkande 4 bör ihuvudsak anses tillgodosedda med detanförda.Utskottet delar den syn om behovet avatt återskapa våtmarker i ochHalland som anläggs i motion Jo662yrkande 7. Utifrån det rikstäckandeperspektiv som bör anlägga ärutskottet dock inte berett att föreslånågot uttalande angående just dessadelar av landet. Motionen har tillstora delar tillgodosetts i arbetet meddet svenska miljöprogrammet somredovisats ovan.Motionerna Jo655, Jo662 och Jo680innehåller förslag om olika rättsligatvångsmedel för att bevara våtmarkerm.m. I anslutning till motion Jo655vill utskottet framhålla att miljö- ochnaturvårdslagstiftningen i principinnebär skyldighet för markägare att iförekommande fall tåla vissainskränkningar i markanvändningen.Däremot ger skyddslagstiftningennormalt inte möjlighet att åläggamarkägaren att aktivt utföra meromfattande anläggningsarbeten ellerdylikt. Utskottet är inte berett attfrångå denna princip och avstyrkermotion Jo655, i den mån motionen intetillgodosetts genom redovisningen ovan.Enligt utskottets mening är de reglerom förbud mot markavvattning som finnsi naturvårdsförordningen, bilaga 3, enlämplig avvägning mellan olikaintressen (se SFS 1993:1086). Frågantillhör för övrigt regeringenskompetensområde. Utskottet avstyrkermotion Jo680 yrkande 4.I anslutning till motion Jo662 omobligatoriska kantzoner ellerskyddszoner utmed vattendrag villutskottet framhålla följande.Föreskrifter om skyddszoner kanmeddelas med stöd av lagen (1979:425)om skötsel av jordbruksmark. Dettaförutsätter dock att föreskrifternainte innebär att pågåendemarkanvändning avsevärt försvåras.Generella och obligatoriska skyddszoneri den omfattning som föreslås imotionen kan knappast beslutas utan attfrågan om ersättning för ingreppetprövas . Utskottet vill dockerinra om att förordningen om miljöstöd(SJVFS 1995:133) innehåller regler ombidrag för åtgärder som skyddarsärskilt miljökänsliga områden genomatt bl.a. extensiv vall och skyddszonerutmed vattendrag anläggs. Syftet medmotion Jo662 yrkande 6 bör såledeskunna tillgodoses utan tvingandelagstiftning.Kväveutsläpp från kommunalareningsverk, m.m.Regeringen uppdrog åtNaturvårdsverket att utredamöjligheterna att tillämpa ett systemmed utsläppsramar och kvoter för attminska närsaltutsläpp av i första handkväve till kustområdena. Uppdragetredovisades och harremissbehandlats. Flera remissinstanservar kritiska till att tillämpa systemetpå utsläpp av närsalter. Regeringenåterkommer till frågan i samband medatt i april 1996redovisar det ovan nämnda uppdragetavseende förslag på åtgärder för attuppfylla målet att minska utsläppen avkväve till havet . Regeringenhar dock redan konstaterat att åtgärderinom framför allt jordbrukssektornkommer att bli aktuella (skr.1995/96:120). Med hänvisning till detarbete som pågår avstyrks motion Jo662yrkandena 811.Plan- och byggutredningen (M1992:03)har genom tilläggsdirektiv (dir.1995:90) fått i uppdrag att i fråga omVA-lagen pröva kommunernas skyldighetatt ordna vatten och avlopp och attundersöka möjligheterna att bättresamordna kommunernas ansvar med denenskilde fastighetsägarens i syfte atti ökad utsträckning få till stånd ettbättre resursutnyttjande och lokalakretsloppsbaserade lösningar. Därutöverskall utredningen lämna förslag somfrämjar sådana nya tekniska lösningarför omhändertagande av avloppsvattensom står i samklang med naturenskretslopp. Med hänvisning till dettaarbete avstyrks motion Jo608.Ovan nämnda utredning bör i huvudsaktillgodose även syftet med motion Jo609yrkande 15. Syftet med utredningen ärbl.a. att åstadkomma störreflexibilitet och öppenhet för nyalösningar i fråga om avloppsrening m.m.Motionen bör således inte föranledanågon särskild åtgärd i avvaktan påfrågans fortsatta hantering.StrandstädningUtskottet har ochsenast behandlat motionerom strandstädning längs våra kuster(1994/95:JoU2). Utskottet uttalade sinoro för den tilltagande nedskräpningenav den svenska skärgården och ansåg detvara av vikt att problemet får en merlångsiktig lösning än vad som kanerbjudas genom arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Utskottet hänvisade även tillden nya s.k. , varsområde utökats till att gälla samtligahavens miljöproblem, och genom vilkenframtida diskussioner i frågan börkomma att underlättas.Miljövårdsberedningen har genomtilläggsdirektiv (dir. 1995:127) bl.a.fått i uppdrag att kartlägga deverksamheter och aktiviteter som kan hanegativ inverkan på skärgårdarnas natur-och kulturmiljövärden, t.ex.nedskräpning. Beredningen skall ävenredovisa förutsättningarna för attupprätta och genomföra miljöprogram förrespektive skärgårdsområde. Medhänvisning till vad som anförtsavstyrks motionerna Fö605 yrkande 4,Jo621 och Jo623 yrkande 6.ÖvrigtGrundvattenutredningen behandlar i sittslutbetänkande Grundvattenskydd (SOU1995:45) frågor om åtgärder i syfte attbättre skydda våragrundvattenförekomster. När det gälleratt säkra tillgången på grundvattenanser utredningen att målsättningen börvara att uttaget av grundvatten intefår överstiga nybildningen avgrundvatten inom berört område och attallmänna försiktighets-,resurshushållnings- och miljöaspektermotiverar en återhållsamhet medvattenförbrukningen också utanförområden där bristsituationerföreligger. När det gäller vilkaåtgärder som bör vidtas för en bättrehushållning med grundvatten anserutredningen att grundvattensituationenbör ägnas ökad uppmärksamhet vidutarbetandet av åtgärdsstrategier förolika storskaliga miljöproblem. Vidaremåste konsekvenserna för grundvattnetnoga beaktas vid miljöskyddsprövningeneller annan tillståndsprövning såväl avstora anläggningar med påverkan överett större område som när det gälleranläggningar med endast lokal påverkan.För att undvika problem med vattenbristbör vid all planering av bebyggelse ochandra anläggningar tas hänsyn tillgrundvattenförhållanden och att detalltid bör utredas hurvattenförsörjningen för ett nyttbebyggelseområde skall ordnas.Utredningens förslag har i huvudsakinförlivats i Miljöbalksutredningensarbete. Syftet med motion Jo605yrkande 1 synes i huvudsak varatillgodosett med det anförda ochavstyrks i den mån så inte är fallet.Grundvattenutredningen har även berörtolika typer av torra ellerkällseparerande toalettsystem. har de torratoalettsystemen en god potential föråterföring av fosfor till jordbruketoch de urinseparerande systemen har,under förutsättning att tekniken förurinlagring utvecklas, en god potentialför återföring av såväl kväve somfosfor till jordbruket. Lagring ochspridning av urin ochförmultningsrester frånförmultningstoaletter måste dockutvecklas ytterligare innan systemen ärfärdiga för användning i större skala.Utvecklingsbehoven gäller såväl detekniska systemen som deorganisatoriska systemen kringhanteringen. Acceptansfrågor kring bådekonventionell teknik och ny teknik böräven studeras enligt utredningen.Utskottet har tidigare konstaterat attforskning och utveckling på området ärbetydande och att många kommunerarbetar intensivt med framtagande avalternativa avloppssystem, samt betonatvikten av att forskning och utvecklingrörande alternativa system på olikasätt stimuleras (1993/94:JoU23).Naturvårdsverket har även startatsystemstudier inom jordbruket och inomVA-sektorn, projektet kommer att genomföras under år1996 och delar av . Syftet äratt utveckla målen för miljöanpassadVA, följa och beskriva den pågåendeutvecklingen inom VA-sektorn, stödjaoch stimulera utvecklingen avmiljöanpassade VA-system samt i övrigtverka för att nya och befintligalösningar inom sektorn befrämjar enhållbar samhällsutveckling och en godlivsmiljö. Den frågeställning som tasupp i motion Jo630 är således föremålför överväganden. I avvaktan på attarbetet på detta område ytterligareutvecklas och konkretiseras börmotionen inte föranleda någonriksdagens åtgärd.Regeringen har bedömt att möjlighetenatt enas om ett juridiskt bindandeinstrument för skydd av havet motföroreningar från landbaserade källor ienlighet med vad som yrkas i motionJo605 yrkande 7 förefaller små. Därförhar i bl.a. förordat starka regionalahavsmiljöavtal, t.ex.Helsingforskommissionen samt Oslo- ochPariskonventionerna (OSPAR). Utskottethar inga invändningar mot denbedömningen och avstyrker motionen.Utskottet behandlade frågan omekonomiska styrmedel i betänkandet1994/95:JoU16 och anförde därvid attanvändningen av sådana är angeläget föratt uppnå det internationelltvedertagna målet om att det ärförorenaren som skall betala för demiljökostnader som han eller honförorsakar. Som nämnts ovan kommerregeringen att återkomma till frågan omekonomiska styrmedel i samband med attNaturvårdsverket redovisarsitt uppdrag avseende förslag pååtgärder för att uppfylla målet attreducera kväveutsläppet till havet med50 %. Motion Jo662 yrkande 1 avstyrksmed det anförda.För övrigt vill utskottet erinra omatt har iuppgift att utreda förutsättningarnaför en ökad miljörelatering av detsvenska skattesystemet. Med hänvisningtill detta arbete avstyrks motion Jo664yrkande 6.LuftvårdMotionernaKatalysatorerI motion T221 (mp) yrkande 27 anförsatt katalysatorer börvara ett krav på samtliga fordon somdrivs med fossila bränslen. Enligtmotion T224 (v) yrkande 14 börNaturvårdsverket ges i uppdrag attutreda katalysatorernas miljöeffekt ipraktiken, mot bakgrund av att det harvisat sig att katalysatorerna tappar ieffekt redan efter 6 000 mil.Drivmedel m.m.Motion Jo609 (m) yrkande 10 tar uppfrågan om normer för energieffektivitetpå fordon och motionärerna anför därvidatt regeringen bör utreda hur sådananormer kan införas i i syfteatt på ett tidigt stadium ge en signalom vilka framtida krav producenternabör rikta in sig på. I motion T224 (v)yrkande 13 anförs att större resurserborde satsas på miljövänliga drivmedel,som de miljövänligaalternativen gynnas via ekonomiskastyrmedel. Motion Jo641 (c) yrkande 12tar också upp frågan om miljövänligabränslen och motionärerna kräver därvidförslag om förändringar idrivmedelsförordningen i syfte attgynna dessa.Avgaser från arbetsredskap, m.m.Två motioner behandlar frågan omavgaser från arbetsredskap ocharbetsfordon. Enligt motion Jo616 (mp)krävs ökade informationsinsatser om ocheventuellt förbud mot vissabensindrivna gräsklippare (yrkande 1).Dessutom anser motionärerna att enskrotningspremie bör övervägas för deur miljö- och hälsosynpunkt sämstamotorgräsklipparna (yrkande 2). Imotion Jo628 (fp) anförs att arbetetmed avgaskrav för och miljöklassning avarbetsfordon måste gå vidare och varaen viktig del i ansträngningarför en bättre miljö i EU-samarbetet(yrkande 16). liberalernaanser också att regeringen bör föreslåregler om avgaskrav för arbetsredskap(yrkande 17). I denna motions yrkande 9föreslås även att fastställersom mål att skall ingafordon med hälsovådliga utsläpptillåtas i storstäderna.Utsläpp från båtmotorerMotion Jo660 (mp) behandlar utsläppfrån båtmotorer. I yrkandena 1 och 2anförs att endast alkylatbensin bör fåanvändas som tvåtaktsbränsle och atttvåtaktsoljor måste vara biologisktnedbrytbara. Vidare anförs att nyabåtmotorer bör uppfylla Bodensee-reglerna steg 1 (yrkande 3) och attskrotningspremier bör införas för äldrebensindrivna båtmotorer (yrkande 4).För fyrtakts båtmotorer bör endastbensin i miljöklass 2 tillåtas enligtyrkande 5.VäxthusgaserMotionerna T225 (mp), Jo609 och N407(båda m) behandlar bl.a. utsläpp avväxthusgaser. Enligt yrkande 1 i denförstnämnda motionen bör tillklimatkonferensen i ha ettnationellt handlingsprogram som kangarantera långsiktigt hållbaralösningar. Vidare anförs att åtgärderskall vidtas inom alla de områden därbetydande utsläpp av växthusgaser skersamt att regeringen bör utarbetamiljöskatter och andra ekonomiskastyrmedel som syftar till att motverkaväxthuseffekten (yrkandena 10 och 11).Motionärerna anser även att bör försöka påverka deövriga nordiska länderna till att vidtaåtgärder för att minska sinakoldioxidutsläpp per capita, samtinleda särskilda samtal med föratt de skall vidta åtgärder för attminska de norska koldioxidutsläppen percapita (yrkande 18). Enligt motionernaN407 yrkande 5 och Jo609 yrkande 8 börutsläppen av koldioxid minska med 20 %till år 2005 i syfte att bekämpaväxthuseffekten.