bet · GK01KrU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Ipropositionen exemplifieras de mångaolika slag av aktörer som skall kunnaanvända Världskulturhuset som arena ochmötesplats. Det är viktigt att aktörernarepresenterar hela landet och attverksamheten även får betydelse förandra delar av landet änStockholmsregionen. Det faktum att ettvärldskulturhus etableras får enligtutskottets mening inte medföra att andrakulturinstitutioner minskar sinasträvanden att spegla landetsmångfasetterade kultur och ta ansvar föratt deras egen verksamhet verkligenvänder sig till alla befolkningsgrupperi landet. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motion Kr283(c) yrkande 7.Frågor som rör utformningen av destatliga insatserna för invandrarnasegna kulturella aktiviteter och derasegna organisationer behandlas somutskottet redovisat i det föregående iInvandrarpolitiska kommitténsbetänkande. Utskottet anser attregeringens aviserade proposition våren1997 bör avvaktas innan tarställning till sådana frågor, som haranknytning till kommittébetänkandet ochsom tagits upp i motionerna, nämligenKr20 (v) yrkande 5 om etthandlingsprogram för mångkultur, Kr216(v) yrkande 1 om utveckling avinvandrarnas kulturyttringar, Kr246 (s)om ett kurdiskt kulturcentrum och Sf625(kd) yrkande 12 om stimulans av detsverigefinska kulturlivet. Medhänvisning härtill och till vadutskottet i övrigt anfört under dettaavsnitt i betänkandet avstyrkerutskottet sålunda de nämndamotionsyrkandena. (Se även avsnitt 14.3beträffande motion Kr216 (s) yrkande 3om kultur i vården. )14.2 Informationssamhället ochutredningen (prop. 3avsnitt 16.2)Som utskottet tidigare redovisat(avsnitten 12.5.1 och 12.6.1) harregeringen tillkallat en särskildutredare som skall utarbeta en samladstrategi för användning avinformationsteknik vid myndigheter ochinstitutioner inom kulturområdet (dir.1995:129). Utredaren skall lämna förslagom uppbyggnad av ett gemensamtkulturnät. Uppdraget skall slutredovisasi . En avutgångspunkterna för utredningen skallvara att varje kulturinstitution böranvända sig av informationsteknik föratt göra sin information tillgänglig förandra institutioner och aktörer inomkulturområdet, för forskare och förallmänheten. Syftet bör enligtdirektiven vara att utveckla nya vägaroch främja dialoger mellan olikakulturproducenter och medborgarna. I ettdelbetänkande (SOU 1996:110) harutredaren redovisat en kartläggning avkulturinstitutionernas nuvarande IT-användning och planerade IT-projekt.14.3 Funktionshindrades kulturellamöjligheter (prop. 3 avsnitt 16.3)Enligt regeringen bör etthandlingsprogram utarbetas för ökatdeltagande i kulturlivet förfunktionshindrade.I propositionen konstateras att viktigadelar av vårt kulturliv bedrivs iinstitutionella former som personer medfunktionshinder av olika skäl har svårtatt ta del av. Ansvaret för attanpassning sker och att resurser avsättsför ändamålet ligger till stor del hosden enskilda institutionen. För deinstitutioner som är statliga eller fårstatsbidrag gäller att de skall verkaenligt de kulturpolitiska målen.Förutsättningarna för att göra lokaleroch utbud tillgängliga är emellertidmycket olika. Många av institutionernainryms i gamla kulturbyggnader där enanpassning kan vara svår ochkostnadskrävande, ochtillgänglighetskrav och kulturmiljökravkan stå i direkt motsatsförhållande tillvarandra. Regeringen anser attkulturinstitutionerna i högre grad börarbeta för att funktionshindradepersoner skall kunna få tillgång tillett ökat kulturutbud. Ett utökatsamarbete bör kunna ske medhandikapporganisationer och myndigheter.Enligt regeringens bedömning är enöversyn på området nödvändig. Statenskulturråd bör därför få i uppdrag attgöra en noggrann kartläggning samtutarbeta ett handlingsprogram för attfrämja funktionshindrades deltagande ikulturlivet. Möjligheterna förfunktionshindrade personer att delta ikulturlivet är inte enbart beroende avvad som görs inom kulturområdet. Etthandlingsprogram bör därför enligtregeringen innehålla förslag omansvarsfördelning på olika områden ochnivåer. Vidare skall handlingsprogrammetinnehålla mål på både kortare och längresikt. skall därefterlämna förslag om åtgärder. Kulturrådetsarbete bör ske i nära samarbete medhandikapporganisationer, studieförbund,folkhögskolor, folkrörelser ochmyndigheter.Som anförs i propositionen har inomramen handikappreform fleraviktiga förbättringar genomförts påkultur- och medieområdet. Genom lagen(1993:387) om stöd och service tillvissa funktionshindrade skall t.ex.kommunerna verka för att det allmännafritids- och kulturutbudet blirtillgängligt för svårt funktionshindradepersoner. Även staten har förstärkt sinainsatser framför allt när det gällerproduktionen av videogram på teckenspråk(Dövas TV).Frågor om radio- och TV-program förfunktionshindrade har vid fleratillfällen behandlats av utskottet.Våren 1992 (prop. 1991/92:140, bet.1991/92: KrU28, rskr. 329) konstateradeutskottet att programföretagen underföregående och innevarande avtalsperiodgjort stora insatser för att göraprogrammen tillgängliga förfunktionshindrade. Utskottet fann detangeläget att den positiva utvecklingsom hade ägt rum på detta område kundefortsätta även under avtalsperioden1993-1996 och ansåg att programföretagenäven skulleåläggas ett särskilt ansvar när detgäller program om och förfunktionshindrade. beslutinnebar bl.a. att programföretagenskulle utarbeta en rullande plan övertilltänkta insatser när det gällerhandikappåtgärder. I samband medriksdagens ställningstagande våren 1996till riktlinjerna förprogramverksamheten under avtalsperioden1997-2001 fastslogs programföretagensskyldighet att även i fortsättningengöra de ordinarie programmentillgängliga för funktionshindrade(prop. 1995/96:161, bet. 1995/96:KrU12,rskr. Tillgängligheten skall ökassuccessivt genom att företagen utnyttjarbefintlig och ny teknik.Som anförs i propositionen är det enkulturpolitisk ambition att kulturenskall kunna erbjudas alla och attmänniskor med funktionsnedsättningbereds möjlighet att använda sinkreativitet och sina konstnärliga ochintellektuella färdigheter. I likhet medregeringen anser utskottet attkulturinstitutionerna har ett särskiltansvar att söka nya vägar att nå framtill alla de grupper som inte ärdelaktiga i landets kulturutbud medanstaten bör ta ansvar för att främjatillgängligheten tillkulturinstitutionernas lokaler ochutbud. Institutionernas insatser förfunktionshindrade varierar emellertid.Som regeringen konstaterar harbiblioteken kommit längst, särskilt närdet gäller synskadade. Flera museerarbetar med att göra sina samlingartillgängliga. är dockverksamheten vid mångakulturinstitutioner inte tillgänglig förfunktionshindrade och det gäller såvälanpassningen av själva verksamheten somdet faktiska tillträdet till lokalerna.Mot den bakgrunden välkomnar utskottetatt som angetts i det föregående detskall utarbetas en handlingsplan medförslag till åtgärder.Motionärerna bakom motion Kr283 (c)finner det anmärkningsvärt att frågor omeffekterna från kulturell synpunkt avädelreformen inte berörs ipropositionen. Regeringen bör därför geStatens kulturråd i uppdrag att isamarbete med berörda parter snarastgöra en utvärdering med här angiveninriktning (yrkande 29).Utskottet har inhämtat att ser sina insatser förkultur i vården som ett led i arbetetmed att fullfölja lagstiftningensintentioner om allas möjligheter attdelta i samhällsgemenskapen och leva somandra. Härvid får ålder, funktionshinderoch behov av samhällets insatser inteutgöra ett hinder. Till de fundamentalamänskliga behoven räknas även dekulturella behoven. Kulturella insatserblir därmed en naturlig del i vård- ochomsorgsarbetet och det framhålls som enmänsklig rättighet att individenssinnliga behov ges samma dignitet som defysiologiska behoven. Iplaneringsförutsättningarna för år 1997framhåller samarbetetmellan kommunernas sektioner förkultur/fritid och sektionerna för vårdoch omsorg som nödvändigt. Det är främstpersonalens kompetensutveckling somenligt förbundet utgör förutsättningenför kommunernas möjligheter att leva upptill lagstiftningens intentioner.Utveckling av den enskildes behov avvård och service förutsätter samverkanpå nivå mellan främstkulturförvaltning, socialförvaltning(eller motsvarande organ) och ansvarigapolitiska nämnder. Genom olikafortbildningsinsatser eftersträvarKommunförbundet attsocialförvaltningarna eller motsvarandeorgan skall ha huvudansvaret för att denenskildes behov av upplevelser ochlivskvalitet tillfredsställs medankulturförvaltningarna får rollen somkonsulter och inspiratörer. Som enmycket viktig grupp i detta sammanhangframhåller Kommunförbundetbiståndsbedömarna. Redan vid det förstamötet med den hjälpsökande bör behovetav kulturell stimulans uppmärksammas föratt sedan ingå i bedömningsunderlaget.Kommunförbundet anser att insatsernafrämst bör riktas mot de regionalakommunförbunden, och förbundet kommeratt under det närmaste verksamhetsåretge kommunerna service i form avintressebevakning, erfarenhetsförmedlingoch fortbildning. Som en konsekvenshärav avvecklar sittengagemang i Kultur i vården (Arts inHospital), samarbetsprojektinom ramen för FN:s kulturårtionde sompågår t.o.m. . Enligt vadutskottet erfarit kommer attunder överta huvudansvaret förprojektet genom att bl.a. bestrida vissakostnader samt avveckla ochslutrapportera projektet inom ramen förövrig rapportering angåendeKulturårtiondet.Med ädelreformen överfördeshuvudmannaskapet för äldrevården frånlandstingen till kommunerna. Avovanstående redogörelse framgår attKommunförbundet i viss mån har övertagitden samordnande funktion för bl.a.kultur i vården som tidigare ankom pålandstingen, vilket också innebär attarbetsformerna delvis har förändrats.Som anförs i motion Kr283 (c) måste ennationell kulturpolitik omfatta allamedborgare. Utskottet delar ocksåmotionärernas syn på den stora betydelsekulturella aktiviteter kan ha förrehabilitering och behandling av olikasjukdomstillstånd liksom den viktigaroll studieförbundens verksamhet har föräldre, sjuka och funktionshindrade.Utskottet gör bedömningen attKulturrådets rapport om Kulturårtiondetbör avvaktas innan ställning tas tillfrågan huruvida det bör göras ensärskild utvärdering av effekterna avädel-reformen från kulturell synpunkt.Motionsförslaget bör sålunda inteföranleda någon åtgärd.Yrkande 29 avstyrks således.Utskottet behandlar i detta sammanhangäven motion Kr216 (s) yrkande 3.Motionärerna anför att kulturens helandekraft bör göra det självklart att stödjainvandrarnas egna insatser inom vård ochpsykiatri, speciellt när det gällervården i livets slutskede. Motionärernavill att en utredning skall tillsättasför att utreda kulturens roll vidsjukvård, rehabilitering och vård ilivets slutskede.I enlighet med de synpunkter somredovisats i det föregående anserutskottet att kulturella insatser kan hastor betydelse för bl.a. de grupper sommotionärerna åsyftar. Det har ocksåframhållits att en nationellkulturpolitik måste omfatta allamedborgare. Detta kan innebära attsärskilda resurser behöver avsättas försådana grupper av medborgare som behöverett särskilt stöd på kulturområdet.Utskottet är inte nu berett att tainitiativ till en sådan utredning sommotionärerna föreslår. Vid dennabedömning beaktar utskottet att frågorav det slag som motionärerna tar upp kanförväntas bli belysta underremissbehandlingen och den fortsattaberedningen av Invandrarpolitiskakommittens slutbetänkande (1996:55), framtiden och månfalden.Motionsyrkandet avstyrks således.15 (prop. 3 avsnitt17)Regeringen beräknar att sammanlagt 150miljoner kronor skall stå tillKulturhuvudstadsårets förfogandefördelat med för år1997 och lika mycket under år 1998.Insatserna finansieras dels med medelfrån anslaget A 3 Kulturåret, dels medmedel från programmet för främjande avomställning i ekologiskt hållbarriktning (prop. 1995/96:222, bet.1995/96: FiU15, rskr. 1995/96:307).Regeringen beräknar vidare attprojektet i hela landet kandisponera under år1997 och under år1998, dvs. sammanlagt 105 miljonerkronor. Dessa insatser finansieras meda) medel från anslaget A 3 Kulturåret,b) medel som regeringen disponerar förprojektet i skolan under anslagetA 2 Bidrag till allmän kulturverksamhet,utveckling samt internationelltkulturutbyte och samarbete samt c) medelfrån Stiftelsen -enligt vad regeringen har erfaritbedömer stiftelsen att minst 30 miljonerkronor kommer att fördelas åren1997 och 1998 - och d) medel från vissafonder.Utöver nu nämnda sammanlagt 255miljoner kronor beräknar regeringen attytterligare medel kommer att finnastillgängliga för Kulturåret. Ibudgetpropositionen för föreslårregeringen under Utgiftsområde 16 attmedel skall anvisas till de konstnärligahögskolorna för projekt i samband medKulturåret samt attRiksantikvarieämbetet och statligamuseer skall få disponera särskildamedel under Utgiftsområde 17 för attaktivt kunna delta i Kulturåret.Sammantaget beräknar regeringen attomkring kommer attdisponeras för dessa projekt underKulturåret. Många av projekten kommerenligt regeringens bedömning att habäring på Kultur i hela landet.Sammanlagt skall således 285 miljonerkronor stå till förfogande under åren1997 och 1998 för Kulturåret 1998.Regeringen betonar särskilt attkulturen under skallmanifesteras både i Europaskulturhuvudstad och i helalandet. Varje region, kommun och litetsamhälle bör, anför regeringen, samlasina resurser för att bidra till attgöra Kulturåret till en nationellbegivenhet med genomslag och effekterinte bara på kulturens område utan äveninom miljö-, turist- ochsysselsättningsområdena. Regeringenunderstryker också att ungdomen är enprioriterad målgrupp när det gällerkultursatsningar och framhåller att detmångkulturella mötet är en viktig del ikulturpolitiken.Synpunkter på inriktningen avverksamheten under Kulturåret 1998lämnas i fyra motioner.I motion Kr207 (m) yrkande 2 sägs attalla möjligheter bör tas till vara att ianslutning till kulturhuvudstadsåretredovisa det som är specifikt svensktäven från andra delar av landet änStockholm. De offentliga anslagen tillprojekten måste utformas så att de blirtill gagn för en samverkan mellanhuvudstaden och resten av landet ävenefter kulturhuvudstadsåret.Kulturhuvudstadsåret bör bli ytterligareen väg att bygga broar mellankulturutövare och publik i hela Sverige.Uppmärksamheten kringkulturhuvudstadsåret bör också användastill att i vidaste mening presentera ochmarknadsföra svenskt kunnande ochsvenska produkter i ett utvecklatsamarbete med näringslivet. Motionärernaanför att det också är väsentligt atttillämpningen av skattereglerna förkultursponsring underlättar sådantarbete.I motion Kr219 (c) anförs att det ärviktigt för både gamla och nya svenskaratt ha kunskap om sina rötter och sinhistoria, sina traditioner och seder ochbruk. Kulturen bygger till stor del påtraditioner och kulturarv. Det mesta somskildras inom historien och kulturen,när det gäller kulturarvet, är männenshistoria. Denna brist bör rättas till.En betydande del av de medel som användsunder bör användastill projekt, utställningar ochaktiviteter som belyser kvinnors del idet gemensamma kulturarvet (yrkande 2).I motion Kr224 (fp) hemställs attföreningen Svenska Musikfestivaler ochföreningens medlemmar skall erhållasammanlagt från medelanvisade till ochtill projektet i hela landet.Under bör enligtmotion Kr4 (mp) samtliga berördanationella institutioner bistå såvälStockholm som resten av landet med stödoch hjälp (yrkande 5).Utskottet har med stort intressekontinuerligt tagit del avförberedelsearbetet . Deövergripande målen förkulturhuvudstadsåret i är attlångsiktigt förbättra kulturensställning och tillgänglighet i Stockholmoch samt att stimulera dekulturella kontakterna med . Enkulturhuvudstads uppdrag är att för deneuropeiska publiken visa upp speciellaaspekter av stadens, regionens ochlandets kultur. gerett enastående tillfälle till enkraftsamling kring kulturen i helalandet. Utskottet finner det därförsärskilt viktigt att den satsning somgörs från statens sida påkulturhuvudstadsåret också motsvaras aven statlig satsning av ungefär sammastorlek på verksamhet under Kulturåret1998 i övriga landet. Kulturåret 1998bör genomföras på ett sådant sätt attdet samarbete mellan ochlandets regioner som byggs upp ocksålever kvar och utvecklas efter 1998.Detta gäller självfallet inte enbartsamarbetet mellan och övrigalandet utan, minst lika viktigt, ocksåsamarbetet mellan olika regioner utanförStockholm. I en resursknapp tid kan ökadsamverkan över landstings- ochkommungränserna stimulera tillnyskapande och förbättratillgängligheten till kulturen i alladess former. Det är också angeläget attnäringslivet deltar i Kulturåret 1998.Då det gäller frågan om reglerna förföretags avdragsrätt vid s.k.kultursponsring vill utskottet hänvisatill den interpellationsdebatt somnyligen hölls i (prot.1996/97:26). Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motion Kr207(m) yrkande 2.Utskottet har i det föregåenderedovisat att regeringen i åretsbudgetproposition beräknar medel fört.ex. konsthögskolornas,och de statligamuseernas medverkan under Kulturåret1998 och att regeringen bedömer attmedlen skall komma hela landet tillgodo. Utskottet erinrar också om attnationalscenerna Operan och Dramatiskateatern och de elva statligacentralmuseerna har ett nationelltansvar. Något särskilt uttalande frånriksdagen i fråga om dessa statligainstitutioners aktiviteter torde inte varanödvändigt. Motion Kr4 (mp) yrkande 5avstyrks.Utskottet utgår från att alla inomkulturen verksamma är medvetna om ocharbetar utifrån den utgångspunkten attkvinnors och mäns liv och historia böråterspeglas på ett jämbördigt sätt i allkulturell verksamhet. Utskottetuttryckte t.ex. vid föregående riksmöteden åsikten att det är av stor betydelseatt även ett kvinnoperspektiv anläggs imuseernas utställningsverksamhet och attkvinnornas i lika hög grad som männenshistoria bör speglas av våra museer.Utskottet är dock inte berett att göra ett uttalande sominnebär att större delen av medlenskulle avsättas för att speglakvinnornas del av historia ochtradition. Det bör ankomma på deinstitutioner, organisationer,myndigheter m.fl. som arbetar medverksamheten inför kulturhuvudstadsåretoch projektet i hela landet attansvara för att både kvinnor och mänspeglas och deltar i kulturåretsaktiviteter. Utskottet föreslår attriksdagen avslår motion Kr219 (c)yrkande 2.Utskottet anser att inte börutpeka något särskilt projekt sommottagare av medel anvisade . bör avslåmotion Kr224 (fp).C Budgetfrågor (prop. 1 utgiftsområde17)16 Allmän kulturverksamhet (A)16.1 (A 1)Regeringen föreslår att målen förStatens kulturråd skall vara att- genom bidragsgivning, information,samverkan och andra åtgärder främjakonstnärlig och kulturell förnyelse,främja kulturarvet och bruket av detinom konstarterna,folkbiblioteksväsendet och museerna samtvidga delaktigheten i kulturlivet ochstimulera eget skapande,- bidra till att utveckla samspeletmellan de statliga, regionala ochkommunala insatserna i syfte att slåvakt om en nationell kulturpolitik,främja kulturell mångfald ochgeografiskt jämlik fördelning avkulturutbudet,- verka för att kulturpolitiskaaspekter på utvecklingen beaktas inomandra samhällsområden,- främja kulturpolitiskutvecklingsverksamhet samt förbättrametoderna för uppföljning ochutvärdering av kulturpolitiken i syfteatt öka och sprida den samlade kunskapeninom kulturområdet.Målen innebär inte någon förändring avden nuvarande verksamhetsinriktningen(se även avsnitt 4.3).Regeringen föreslår att riksdagenanvisar ett ramanslag om 27 883 000kronor varav är enresursförstärkning för arbetet medmetodutveckling bl.a. för mål ochresultatstyrning inom kulturområdet.I motion Kr260 (m) anförs attKulturrådets mångåriga och domineranderoll vid bedömning avkulturverksamheter, tilldelning avstatliga medel till olika områden ochuppföljning av de områden där statengenom medelstilldelning har ettavgörande inflytande bör brytas. Dennadominans medför risker för att ennödvändig förnyelse av kulturenförhindras. Motionärerna hemställer attKulturrådets ansvarsområde begränsas ochatt anslaget minskas med 15 000 000kronor till nästabudgetår (yrkande 1).Utskottet har vid flera tillfällenunder haft att taställning till frågan om Kulturrådetsexistens och ansvarsområde. Utskottetanser , liksom vid tidigaretillfällen, att det behövs en centralmyndighet på kulturområdet likaväl sompå andra områden. godkände att de dåvarande nämndernaunder , tillsatta avregeringen för utredningar och förfördelning av medel inom olikakonstområden, ersattes av referens- ocharbetsgrupper. avgör vilkagrupper som skall finnas och tillsätterdem. Utskottet förutsätter attKulturrådet tillgodoser behovet avförnyelse över åren både vad gällergruppernas arbetsområden och derassammansättning. Utskottet vill ocksåunderstryka att mångfalden ochförnyelsen inom kulturområdet främjas avdet faktum att statligt stöd fördelas avett antal från varandra friståendeinstanser, såsom ,och inom denBildkonstnärsfonden och olikaarbetsgrupper, ,, och Svenska Filminstitutet.Utskottet har i det föregående betonatvikten av att det utformas tydliga målför kulturområdet som gör det möjligtatt mäta och bedöma måluppfyllelse ochatt utvärdera effekterna av den statligakulturpolitiken (avsnitt 4.2). Utskottetser det därför som mycket betydelsefulltatt intensifierar arbetetmed utveckling av metoder inom mål- ochresultatstyrning.I motion Kr20 (v) yrkande 16 hemställsi enlighet med Kulturutredningensförslag att Kulturrådetsutvärderingsansvar skall omfatta ävenmedieverksamhet.Utskottet ansluter sig till regeringensbedömning i kulturpropositionen attKulturrådet inte skall ha uppdraget attutvärdera verksamhet som rådet inte haransvar för. I enlighet härmed avstyrksmotionsyrkandet. Utskottet vill isammanhanget nämna att public service-företagen har i uppdrag att följa uppsin verksamhet och och granska derasuppföljningsrapporter (se även avsnitt13.2 i det föregående).Med hänvisning till det anfördaföreslår utskottet att medavslag på motionerna Kr20 (v) yrkande 16och Kr260 (m) yrkande 1 godkänner de avregeringen föreslagna övergripande målenför och anvisar det begärdaanslaget om 27 883 000 kronor.16.2 Bidrag till allmänkulturverksamhet, utveckling samtinternationellt kulturutbyte ochsamarbete (A 2)Regeringen föreslår att anslagetUtveckling, internationellt samarbetem.m., anslaget Bidrag till samisk kultur(vilket avser samisk kultur ochsektorsforskning, se även avsnitt 6.12)samt delar av anslaget Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdetm.m. skall föras samman under ett nyttramanslag benämnt Bidrag till allmänkulturverksamhet, utveckling,internationellt kulturutbyte ochsamarbete.De delar av det hittillsvarandeanslaget Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdetm.m. som tas med under det nyaramanslaget avser följande ändamål.Medel beräknas till Kulturrådetsdisposition för tillfälliga insatser avutvecklingskaraktär eller insatser sompå annat sätt är kulturpolitisktangelägna. Vidare beräknas medel tillcentrala amatörorganisationer,centrumbildningar, lokalhållandeorganisationer för kulturverksamhet ochmångkulturella organisationer för arkiv,dokumentation och forskning. Medelberäknas för de nuvarandeanslagsposterna till bidrag tillinternationellt kulturutbyte somdisponeras av ochSvenska institutet samt bidrag tillSvenska pennklubben för gäststipendiumtill flyktingförfattare, , SvenskhemmetVoksenåsen i , Svensk-norskasamarbetsfonden för stipendier förvistelse vid Svenskhemmet ,i ,författar- ochöversättarcentrum i och Nämndenför svensk-grekiskt kultursamarbete.Inom anslaget beräknas också medel förbidrag för kulturinsatser i arbetslivet,bidrag till länsbildningsförbund m.fl.för kultur- och föreläsningsverksamhetsamt bidrag för vissa gemensamma ändamålför folkbiblioteken. Slutligen tas underanslaget upp vissa medel tillregeringens disposition.