bet · GK01FiU1 · 1996-11-14 00:00:00 — 1996/97:28), ändrad beräkning av antagandepoäng ochen för-kortning av tiden för omställningspension till efterlevande.Regeringen före-slår dock inga förändringar i reglerna för barnpensionvilket innebär att denna tidigare aviserade besparing ersatts av andra.Förslag till ram för socialförsäkringar vid sidan av statsbudgetenBelopp i miljoner kronorÅr Proposi- Oppositionspartiernas avvikelserfrån propositionens ramtionenModerata samlings-partiet¹Folkpartiet liberalernaVänster-partiet¹Miljö-partietde grönaKristde-mo-kraterna1997 131 957 -1 790 -1 550 +75±0 -2 2501998 136 712 -4 069 -2 850 ..+630 -3 5001999 142 082 -8 125 -4 275 ..+1 300 -5 250¹ De för Moderata samlingspartiet och angivna värdena har avpartiernasföreträdare i socialförsäkringsutskottet justeras med hänsyn till att vissaförslag hänförtstill fel utgiftsområden i respektive partis motioner.Moderata samlingspartiet framhåller i motion Fi204 att besparingar kangöras inom ATP genom en höjd faktisk pensionsålder. I motionen föreslåsockså att en besparing skall göras genom att nya delpensioner inte beviljasfr.o.m. Besparingar bör också göras inom arbetsskadeförsäkringen.Ett motsvarande förslag framförs i motion Sf254 (m).Folkpartiet räknar i motion Fi211 med att kunna minska utgifterna inomområdet med under 1997.Vänsterpartiet föreslår i motion Fi212 att antagandepoängen för ATP förförtidspensionärer skall beräknas på annat sätt och föreslår en smärre upp-justering av ramen för området.Miljöpartiet de gröna förordar i motion Sf253 ingen jämkning av nivån i förhållande till regeringens förslag. För budgetåren 1998och 1999 bör emellertid ytterligare medel tillföras. Motionärerna uppgeratt de därvid tagit hänsyn till den effekt på utgifterna som Miljöpartietsförslag om höjd miljöskatt ger.Kristdemokraterna förespråkar i motion Fi214 att ramen för området minskasunder de närmaste åren.Socialförsäkringsutskottet har i sitt yttrande (SfU1y) inte något atterinra mot regeringens beräkning av utgifterna för socialförsäkringssektornvid sidan av statsbudgeten och avstyrker därför motsvarande förslag imotionerna Fi204 (m), Sf254 (m) yrkande 41, Fi211 (fp), Fi212 (v), Sf253 (mp) yrkande 13 samt Fi214 (kd).Moderata samlingspartiet, , , degröna och biträdde i var sin avvikande mening sinapartiers respektive förslag till nivå för sektorn.StatsbudgetenOmprövning av tidigare beslutad förändring av arbetslös-hetsförsäkringenBakgrundSom ett led i ansträngningarna att halvera den öppna arbetslösheten till år2000 har beslutat om vissa förändringar avarbetslös-hetsförsäkringen (prop. 1995/96:222, FiU15, rskr. Genomförändring-arna, som skall träda i kraft , komarbetslöshetsförsäkring-ens roll som omställningsförsäkring att markeras påett tydligare sätt.Det skedde genom att det s.k. arbetsvillkoret skärptes för dem som tidigareinte uppburit arbetslöshetsersättning. För rätt till en förstaersättningsperiod skulle således i fortsättningen krävas att den arbetslösei princip arbetat på minst halvtid . Dessutom skullearbete med rekryte-ringsstöd inte längre kvalificera för en förstaersättningsperiod.Även för rätten till en ny ersättningsperiod skulle kraven på den sökandeökas i vissa avseenden.Vidare infördes en bortre gräns för ersättningen. Möjligheten att omväx-lande uppbära arbetslöshetsersättning och delta i en arbetsmarknadspolitiskåtgärd begränsades därvid till högst ersättningstid. Denna tidskulle dock kunna förlängas till högst om den sökande underersättningsti-den utfört reguljärt förvärvsarbete eller deltagit i reguljärutbildning.För den som /97 påbörjat en ersättningsperiod skulleredan förbrukade ersättningsdagar räknas in i dentotala ersättningstiden. Den bortre gränsen skulle dock börja räknastidigast från . Därmed skulle ingen kunna utförsäkrasförrän tidi-gast den 1 januari 1999.Arbetsmarknadsutskottets yttrande sommaren 1996När arbetsmarknadsutskottet yttrade sig i ärendet (1995/96:AU6y) framfördeutskottet vissa betänkligheter. Enligt arbetsmarknadsutskottet fanns detgoda skäl att avvakta med beslut om mera ingripande förändringar till dessatt den då sittande a-kasseutredningen, , lagt fram sina förslag.Arbets-marknadsutskottet erinrade också om de många ändringar som gjorts iför-säkringen under senare år.Likväl ville arbetsmarknadsutskottet inte motsätta sig de föreslagna änd-ringarna, bl.a. mot bakgrund av det nära samband som förelåg mellan försäk-ringen och den nya inriktningen av arbetsmarknadspolitiken. Arbetslöshets-försäkringen är och skall vara en omställningsförsäkring för personer medfast förankring på arbetsmarknaden, betonade arbetsmarknadsutskottet, somdärför såg det som naturligt att dessa principer konkretiserades genom lag-regler om skärpt arbetsvillkor och en bortre gräns i försäkringen. påverkades i sin bedömning också av de kraftigt ökadekostnaderna för arbetslöshetsersättningen, vilka följde på det försämradearbetsmarknadsläget.Arbetsmarknadsutskottets yttrande hösten 1996I sitt över budgetpropositionen avgivna yttrande (AU1y) återkommer ar-betsmarknadsutskottet till sommarens beslut. erin-rar nu om att de då beslutade ändringarna ännu inte har trätt i kraft.Sedan beslutet har ARBOM lagt fram sitt slutbetänkande med förslag om en nyförsäkring, och enligt regeringens planer skall en proposition i ämnetläggas fram . De beslutade ändringarna har i vissadelar mött kritik, och för arbetsmarknadsutskottet står det klart att de inågra avseenden fått effekter som inte är godtagbara. Regeringen har t.ex.redan i budgetpro-positionen föreslagit vissa justeringar.Dessa omständigheter sammantagna talar enligt arbetsmarknadsutskottet föratt man bör skjuta upp den beslutade ändringen i försäkringen. Gör man detkan man förhoppningsvis vinna i klarhet och överskådlighet. Berörda organfår också möjlighet att lägga fram synpunkter inte bara på de meraövergripande frågorna.Arbetsmarknadsutskottet förutsätter att regeringen vid utformningen av sittmera genomgripande ändringsförslag beaktar de grundprinciper som utskot-tetredan tidigare ställt sig bakom, nämligen att arbetslöshetsförsäkringenskall vara ett skydd för personer med fast förankring på arbetsmarknadenoch att den skall ha karaktären av omställningsförsäkring.Skjuter man upp omläggningen av försäkringen leder det enligt arbets-marknadsutskottet till att utgifterna på framför allt utgiftsområde 13Ekono-misk trygghet vid arbetslöshet ökar. Även utgiftsområde 14Arbetsmarknad och arbetsliv berörs emellertid. Fördelningen mellan de bådautgiftsområde-na beräknar arbetsmarknadsutskottet till 80/20.Utgiftsökningen kan för uppskattas till brutto , varav alltså på utgiftsområde 13.Netto, sedan de ökade skatteintäkterna beaktats, motsvarar detta enbudgetförsvagning på , påpekar arbetsmarknadsutskottet,som även erinrar om att kostnadsökningen blir mindre ifall omläggningen fårträda i kraft tidigare än den 1 januari 1998.En sådan kostnadsökning kan finansieras på olika vägar, framhåller ar-betsmarknadsutskottet. Antingen kan en lika stor besparing göras inom ut-giftsområdena eller också kan inkomstsidan förstärkas genom ökade avgif-ter. Det kan, påpekar arbetsmarknadsutskottet, exempelvis ske genom attfinansieringsavgiften enligt 57 § lagen om arbetslöshetsförsäkring höjs. Idet senare fallet skall de ökade utgifterna hanteras inom ramen förtekniken med budgeteringsmarginalen.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet vill med anledning härav framhålla följande. Såsom arbets-marknadsutskottet påpekar finns det en stark koppling mellan arbetslöshets-försäkringen och arbetsmarknadspolitikens nya inriktning. En reformering avarbetslöshetsförsäkringen är ett nödvändigt led i ansträngningarna atthalvera den öppna arbetslösheten.Några av de beslutade ändringarna har emellertid utsatts för kritik, inteen-bart för att de allmänt sett upplevts som försämringar utan därför attde givit upphov till direkt oönskade konsekvenser. Sedermera har ocksåARBOM-utredningen presenterat ett samlat förslag till omläggning avarbetslöshets-försäkringen - En allmän och sammanhållenarbetslöshetsförsäkring (SOU 1996:150) - vilket i vissa avseenden bör kunnage bättre lösningar på de problem man avsåg att komma till rätta med genomsommarens beslut.Låter man de beslutade förändringarna träda i kraft är det därför inte osan-nolikt att de kan komma att omprövas . Hos dearbetssökande skulle detta kunna skapa oklarhet och osäkerhet om vilkaregler som faktiskt gäller.Sett mot denna bakgrund har finansutskottet stor förståelse för de betänk-ligheter som arbetsmarknadsutskottet nu redovisar. Å andra sidan måstehänsyn också tas till att ett uppskov kommer att leda till att angelägnaför-ändringar senareläggs och att en eftersträvad besparing skjuts påframtiden.Sammantaget gör finansutskottet dock den bedömningen att det finns godaskäl att försöka få till stånd en sammanhållen lösning av hur arbetslöshets-försäkringen skall utformas på . Utskottet delar därförarbetsmark-nadsutskottets uppfattning att de beslutadeförändringarna av arbetslöshetsförsäkringen inte bör träda i kraft den 1januari 1997 utan skjutas upp för att ge tillfälle att taställning till ett sådant sam-manhållet förslag.Regeringen bör senast presentera förslag omdetta. I likhet med arbetsmarknadsutskottet förutsätter finansutskottet attdetta samlade förslag bygger på principen att arbetslöshetsförsäkringenskall vara en omställningsförsäkring som ger skydd för personer med fastförank-ring på arbetsmarknaden. För att markera karaktären avomställningsförsäk-ring skall det föreslagna försäkringsskyddet varatidsmässigt begränsat. Liksom i fråga om de tidigare beslutadeförändringarna utgår finansutskottet från att den ersättningstid som skallbeaktas därvid börjar räknas fr.o.m. den 1 januari 1996.Alla förslag till förändringar skall vara finansierade fullt ut på ettsaldo-neutralt sätt. Den föreslagna finansieringen skall också omfatta detbudget-bortfall som uppkommer genom den nu föreslagna senareläggningen avförändringarna.Med hänsyn till att de beslutade förändringarna inte träder i kraft vid års-skiftet bör nivån på statsbudgetens utgifter justeras. Finansutskottetföreslår att ramarna för utgiftsområdena 13 och 14 höjs med sammanlagt 1155 mil-joner kronor. Av höjningen bör hänföras tillutgiftsom-råde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet och 231 miljonerkronor till utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv.Eftersom utgiftsökningen på till en del går tillbakatill det offentliga i form av ökade skatter och egenavgifter motsvarar denen ökad nettobelastning på budgeten på 693 miljoner kronor.Regeringen bör återkomma med förslag till samlad lösning av hur de olikaförändringarna i arbetslöshetsförsäkringen skall finansieras.Vad beträffar den budgeteffekt som följer av att de beslutade be-sparingarna inte genomförs fr.o.m. utgår finansutskottetfrån att regeringen i första hand prövar förutsättningarna att höjafinansie-ringsavgiften från arbetslöshetskassorna.Mot denna bakgrund föreslår utskottet att inkomsttitel Finansierings-avgift räknas upp med och att inkomsttitel Fysiskapersoners inkomstskatt höjs med 462 miljoner kronor.Denna inkomstförstärkning förutsätter att finansieringsavgiften höjs mednågot . Låter kassorna höjningen få fullt genomslag på med-lemmarnas avgifter får det till följd att den genomsnittligamedlemsavgiften måste höjas med och medlem. Eftersomfinansie-ringsavgiftens storlek är beroende av hur hög den genomsnittligtutbetalade dagpenningen är i en kassa kan nivån på medlemsavgiftshöjningenkomma att variera något mellan kassorna. Enligt finansutskottets bedömningtorde avgiftshöjningarna komma att variera per månadoch medlem.Vad utskottet här anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Finansutskottets sammanfattande bedömning av budgetför-slagen för år 1997BudgetutvecklingenDe har statens finanser förbättrats mycket påtagligt. På tvåår har sålunda budgetunderskottet halverats från närmare 180 miljarderkronor /94 till under innevarandebudgetårs . förutses enfortsatt stark förbättring, och beräknas statsbudgeten visa ettpositivt saldo.Ser man till hela den offentliga sektorn beräknas underskottet där motsvara2,av BNP och av BNP år 1998.Budgetpolitiska restriktionerBudgetpolitiken har utformats i enlighet med de budgetpoli-tiska mål som har ställt upp. De innebär bl.a. följande:- Skuldkvoten, dvs. statsskulden mätt som andel av BNP, skall ha upphörtatt växa senast år 1996.- Underskottet i den offentliga sektorns finansiella sparande skall inteöver-stiga av BNP år 1997.- De offentliga finanserna skall vara 1998.- Utrymmet för ytterligare skattehöjningar är starkt begränsat.En bred majoritet i har ställt sig bakom målet att nå balans i deoffentliga finanserna 1998. För att säkerställa att detta mål kan nås harriks-dagen i anslutning till behandlingen av årets vårproposition fattatbeslut om vissa kompletterande budgetförstärkningar, vilka varaktigt väntasförbättra de offentliga finanserna med . Det avregeringen framlagda och av fastställda konsolideringsprogrammetutökades därmed till sammanlagt , vilketmotsvarar av BNP.I anslutning till behandlingen av vårpropositionen ställde sig riksdagenockså bakom en ny budgetpolitisk restriktion, ett utgiftstak. Utgiftstaketär nominellt, flerårigt och omfattar hela den offentliga sektorn. Att taketanges i nominella termer innebär att det inte skall justeras med hänsyntill inflatio-nen när det väl lagts fast. Utgiftstaket anger den nivå på destatliga utgifterna som regeringen avser att hålla under de tre närmasteåren och är ett komple-ment till de saldorelaterade mål som tidigare styrtbudgetpolitiken.Det beslutade utgiftstaket för staten inklusive socialförsäk-ringssektorn vid sidan av statsbudgeten innebär att utgifterna under åren1997-1999 inte skall överstiga respektive 723, 720 och 735 miljarder kro-nor, mätt i löpande priser.För hela den offentliga sektorn, således även innefattande kommunerna,beräknades ett tak på respektive 1 042, 1 051 och . Detta tak är dock av annan karaktär eftersom de kommu-nala utgifterna inte beslutas av riksdagen.Dessa budgetpolitiska restriktioner bör enligt finansutskottets mening varavägledande för utskottet vid bedömningen av regeringens och oppositions-partiernas budgetförslag och för de beräkningar av utgifter somredovisas för de därpå följande två åren.Redovisningen av utskottets förslag till rambeslutRiksdagen har antagit en budgetlag som bl.a. reglerar vad som skallingå i regeringens förslag till statsbudget.Enligt 16 § denna lag skall förslaget i princip innehålla alla inkomster,ut-gifter och andra betalningar som påverkar statens lånebehov.Med inkomster och utgifter avses därvid sådant som redovisas mot in-komsttitlar och anslag. Med andra betalningar avses bl.a. kassamässigajuste-ringar, nettokapitalbehov i verksamheter som inte redovisas påstatsbudgeten samt interna lån och krediter i Riksgäldskontoret.Förslaget till statsbudget för (budgetpropositionen s. 2-3)är uppställt enligt dessa nya principer som i några avseenden skiljer sigfrån vad som tidigare gällt. Den mest påtagliga förändringen är att maninte läng-re använder begreppet budgetunderskott i detta sammanhang.Eftersom statsbudgeten skall återspegla statens lånebehov är det nyasaldobegreppet detsamma som statens lånebehov. Detta framkommer somskillnaden mellan å ena sidan statsbudgetens inkomster redovisade påtraditionellt sätt och å andra sidan statsbudgetens utgifter fördelade på27 utgiftsområden samt förändring av anslagsbehållningar och nettot avmyndigheternas m.fl. in- och utlåning i . Utgiftsanslagenoch förändringen av anslags-behållningar har tidigare redovisats överstatsbudgeten, däremot inte Riks-gäldskontorets nettoutlåning tillmyndigheter m.fl.Schematiskt ställs alltså statsbudgeten numera upp på följande sätt där detberäknade lånebehovet framkommer som en restpost.Utgifter m.m. Inkomster m.m.-Anslag fördelade på 27 utgiftsområ-den -Inkomster-Förändring av anslagsbehållningar-Riksgäldskontorets nettoutlåning till myndigheter m.fl.-Beräknat lånebehovSumma utgifter SummaEnligt nya beslutsordning skall först ta ställningtill omfattningen av statsutgifterna och hur dessa skall fördelas på de 27utgifts-områdena. skall fatta beslut om vilkaförändringar som skall göras av olika skatte- och avgiftsregler, och därmedkan en beräkning göras av hur stora inkomsterna blir. Som en restpostframkommer därefter upplåningsbehovet. Nyordningen innebär att samtligadessa storheter - upp-låningsbehovet undantaget - skall bestämmas genom ettbeslut.Mot denna bakgrund har utskottet i en beslutpunkt sammanfört alla förslagsom påverkar beräkningen av statsbudgetens inkomster och utgifter m.m.Motiven till utskottets ställningstagande redovisas på de efterföljandesidor-na. Utskottet tar därvid först ställning till alla förslag som rörstatsbudgetens inkomster och övergår därefter till att kommentera deförslag som väckts rörande statsbudgetens utgifter, inklusive förändringenav anslagsbehåll-ningar och nettoutlåning tillmyndigheter m.fl.Utskottets genomgång av inkomstförslagen är disponerad på följande sätt:Utskottet tar först ställning till de samlade förslagen i kommitté- ochparti-motionerna, vilka utgör oppositionspartiernas samlade alternativ tillin-komstförslaget i budgetpropositionen. Därefter går utskottet över tillatt behandla de specifika propositionsförslagen och de i det sammanhangetväckta motionerna.Vid genomgången av de förslag som rör statsbudgetens utgifter tar ut-skottet först ställning till den samlade nivån för statsutgifterna som denkommer till uttryck i utgiftstaket. Det görs i avsnittet Budgetpolitikensin-riktning i stort - utgiftstak för staten. Därefter prövar utskottet iett särskilt avsnitt - Fördelning av utgifter på utgiftsområden -vilka ramar som skall gälla för de olika utgiftsområdena när iandra steget av bud-getprocessen fördelar utgifterna på anslag. Slutligenbehandlar utskottet i två fristående avsnitt de förslag som gällerAnslagsbehållningar och Myndighe-ternas in- och utlåning iRiksgäldskontoret.Finansutskottets förslag till beslut beträffande utgiftsramar och beräkningav statsinkomsterna återfinns i moment 28 i hemställan. I dettamoment görs hänvisningar till tre bilagor. Utskottets förslag tilllagförslag med anledning härav tas upp i moment 40.Utskottets och reservanternas förslag till beräkning av statsbudgetens in-komster fördelat på inkomsttitlar redovisas i tabellform i bilaga 1.I bilaga 2 redovisas på motsvarande sätt utskottets och reservanternas för-slag till fördelning av utgifter på utgiftsområden m.m.I bilaga 3 finns upptagna samtliga de motionsyrkanden som finansutskot-tetavstyrker i moment 28.De lagförslag som påverkar beräkningen av statsbudgetens inkomster ochutgifter behandlas i moment 40 i hemställan. Där görs en hänvisning tillbilaga 4 i vilken återges regeringens lagförslag i samtliga depropositioner som utskottet behandlar i detta betänkande.Beräkning av inkomsternaSamlad bedömning av regeringens och oppositionspartiernas inkomstförslagUtskottet övergår nu till att ta ställning till de förslag som påverkarstatsbud-getens inkomster . Dessa förslag har redovisats underavsnittet In-komster. Utskottet hänsköt där ställningstagandet till dettaavsnitt.I budgetpropositionen beräknas statsbudgetens inkomster uppgå tillsammanlagt . I bilaga 1 till finansplanen redovisarrege-ringen sitt förslag till statsbudget. Inkomstberäkningen baserasförutom på bedömningar av den ekonomiska utvecklingen m.m. även på deförändringar i skatte- och avgiftsregler som presenterats i form avlagförslag i olika pro-positioner . Därutöverhar regeringen i budgetpropositionen och i särpropositioner föreslagit ochaviserat vissa förändringar. I yrkandena 4 och 5 föreslår regeringenriksdagen att för godkänna dels beräkningen avstatsbudgetens inkomster (enligt bilaga 1), dels beräkningen avbudgeteffekter av förändrade skatte- och avgiftsregler (enligt avsnitt 4.5).Som redovisas i avsnitt 4.3.1 i finansplanen beräknas inkomsterna underprognostiden stabiliseras på en nivå på av BNP. Detinnebär att den underliggande inkomstökningen på drygt4 % av BNP klingar av. Denna inkomstökning förklaras främst av deskattehöjningar som beslutats i de olika åtgärdspaketen och utgör inkomst-delen i konsolideringsprogrammet. Resten av ökningen förklaras huvudsak-ligen av automatiska effekter via konjunkturcykeln.Regeringen redovisar i finansplanen uppföljningen av konvergenspro-grammet(bil. 3 avsnitt 3). Det konsolideringsprogram som angavs i sam-band medkonvergensprogrammet omfattade åtgärder som sammantagna beräknas ge enförstärkning av de offentliga finanserna med ca år1998. Konvergensprogrammet förstärktes i vårpropositionen med varaktigabudgetförstärkningar på ca , där merparten av åtgärdernafår effekt . Av dessa förstärkningar återfinns ca 57 miljar-derkronor av det ursprungliga konsolideringsprogrammet och ca 2 miljarderkronor av det utökade programmet på inkomstsidan.Beslutsläget beträffande inkomstförstärkningarna är följande, med hänsyntagen till beslut fattade även efter . Preciserade beslutsom redan är fattade av uppgår till sammanlagt ca 48 miljarderkronor. Därtill har regeringen som ett led ikonsolideringsprogram-met förelagt förslag tillinkomstförstärkningar om ca . I proposition 1995/96:209föreslog regeringen höjd egenavgift i sjukförsäkringen (9,4 miljarderkronor), vilket beslutade om (bet. SfU4, rskr. I proposition 1996/97:12 föreslår rege-ringen sänkt representationsavdrag() och i budgetpropo-sitionen höjd insättningsgaranti (). Regeringen har dess-utom genomfört de ökningar avgarantiavgifter () som aviserades i vårpropositionen.I Moderata samlingspartiets budgetalternativ beräknas inkomsterna för år1997 uppgå till sammanlagt ca (motion Fi204 yrkande 5). De skatteförändringar motionärerna föreslår innebär minskade inkomster påca för (yrkande 6). I det reviderade förslagtill inkomstberäkning som utskottet här redovisar för blirinkoms-terna ca lägre än i budgetpropositionen.Moderaterna vill minska storleken på den offentliga sektorns ekonomi ochgenom ett sänkt skattetryck uppnå tillväxt, nya jobb och minskat bidragsbe-roende. Skattesänkningarna föreslås främst på arbete och företagande. Mo-tionärerna är vidare starkt kritiska till regeringens ambition att arbetaför ett permanent budgetöverskott eftersom det enligt deras mening innebären överbeskattning. Målet för den offentliga sektorns finanser bör vara attde skall vara i balans över konjunkturcykler i stället för att de skalluppvisa permanenta överskott.I liberalernas budgetalternativ i motion Fi211 föreslås skatte-sänkningar om och skattehöjningar om drygt 12miljarder kronor. Netto innebär det minskade statsinkomster för påca . Inkomsterna beräknas därmed uppgå till ca 608miljarder kronor, dvs. lägre än i budgetpropositionen (yrkande 5). I den beräkningen ingår inte förslag omförsäljning av statliga företag.Folkpartiets förslag till inkomst- och utgiftsförändringar delas in i tregrupper beroende på deras huvudsakliga syfte. Vad avser inkomsterna berörstvå av områdena, nämligen skattesänkningar för jobb genom företagande samtfinansiering med högre skatter m.m.Vänsterpartiet räknar i motion Fi212 med ökade skatte- och avgiftsinkoms-ter på netto i förhållande till propositionsförslaget.Det innebär att motionärerna föreslår att inkomsterna sammanlagt beräknastill (yrkande 4).Motionärerna motiverar sina skatteförslag med att de leder till en omför-delning av skattebördan från låg- och mellaninkomsttagare till höginkomst-tagare, och från inkomstskatter och arbetsgivaravgifter till miljöskatter.Miljöpartiet de gröna föreslår i motion Fi213 att skatte- ochavgiftsändringar skall genomföras som beräknas få positiv nettoeffekt påstatsbudgeten 1997 i förhållande till regeringens förslag. Netto beräknasförslagen leda till i ökade inkomster. Det leder beräkning av de samlade statsinkomsterna med 622 miljarderkronor (yrkande 4).