bet · GK01SoU6 · 1996-11-14 00:00:00 — Särskilduppmärksamhet bör ägnas åtkonfliktlösning och utvärdering avfamiljerådgivning i syfte att kunnaintegrera forskningsrönen i skolanssamlevnadskunskap och iföräldrautbildning.dels att utskottets hemställan under 5bort ha följande lydelse:5. beträffande forskning om barn ochfamiljatt med anledning av motion1996/97:Ub8 yrkande 6 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Forskning om ojämlikhet i hälsa(mom. 10)() anserdels att den del av utskottetsbetänkande som på s. 23 börjar med Problemet ojämlikhet och slutar med avstyrks därför bort ha följandelydelse:Utskottet anser att den ickemedicinskaforskningen behöver byggas ut. Dessinriktning måste vara alla människorsmöjlighet till en god hälsa.Folkhälsoforskning skall såledesprioriteras. FoU-verksamheten måsteutveckla mål och metoder för detförebyggande arbetet att minska desociala och klassmässiga skillnaderna iohälsa. Utskottet anser att ökadeansträngningar behövs för att förklaraoch förhindra den negativahälsoutvecklingen bland kvinnor,speciellt kvinnliga arbetare ochinvandrarkvinnor. För att detta skalluppnås måste samhället ta på sig ettbetydligt större ansvar för attnödvändiga resurser finns. Detta ansvarmåste också vara uthålligt och geforskningen tid. Utskottet vill ocksåbetona att medelstilldelningen inte fårbli beroende av tillfälliga nycker ellerpolitisk kortsiktighet. Forskningen kanmed fördel bedrivas i kliniska miljöer,dvs. ute på fältet, för att på så sättbl.a. höja kompetensen förbaspersonalen.Vad utskottet nu anfört bör medanledning av motion So294 (v) yrkande 13ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 10bort ha följande lydelse:10. beträffande forskning omojämlikhet i hälsaatt med anledning av motion1996/97:So294 yrkande 13 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Folkhälsoforskning med etthälsoekologiskt synsätt (mom. 11)() anserdels att den del av utskottetsbetänkande på s. 23 som lyder Ävenmotion So276 (mp) yrkande 1 avstyrks bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det är en viktigfolkhälsopolitisk uppgift inför år 2000att bygga en brygga mellan skolmedicin,miljömedicin och alternativmedicin. Enav utgångspunkterna bör enligtutskottets mening vara att inomforskning utgå från ett hälsoekologisktsynsätt där man ser människan som enintegrerad del av det ekologiskasystemet och där speciell uppmärksamhetägnas åt att fånga upp tidigavarningssignaler i den omgivande miljönav möjlig betydelse för folkhälsan. Iett historiskt och globalt perspektivframgår tydligt att den ekonomiskautvecklingen, och därmedfördelningspolitiken, är av strategiskbetydelse ur ett folkhälsoperspektiv.Utskottet anser att det finns storanledning att i ett hälsoperspektivdiskutera och analysera förändringar avskatte- och transfereringssystem samteffekten av olika lönepolitiskastrategier.Vad utskottet nu anfört bör medanledning av motion So276 (mp) yrkande 1ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 11bort ha följande lydelse:11. beträffande folkhälsoforskningmed ett hälsoekologiskt synsättatt med anledning av motion1996/97:So276 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. Forskning om miljö och hälsa m.m.(mom. 12)() anserdels att den del av utskottetsbetänkande som på s. 23 börjar med konstaterar ochslutar med det anförda bort haföljande lydelse:I artikel 24 i FN:s barnkonventionanges att barn har rätt till bästauppnåeliga hälsa. Barn har också rätttill liv, överlevnad och utveckling.Enligt utskottets mening har barn därförrätt till en miljö som ger bästa möjligaförutsättningar för deras liv ochutveckling. Detta innebär ett särskiltansvar för barn och unga när det gällermiljöfaktorer som påverkar deras hälsa.Det är viktigt att kosten inteinnehåller ämnen som är riskabla förbarn. Vårt boende måste vara sunt. Ingamaterial som hotar barns hälsa skallanvändas. Utskottet anser att det iSverige arbetats alldeles för litet medatt ta fram miljörelaterade hälsoproblemoch att koncentrationen i stället varitinriktad på de psyko-sociala aspekterna.Ingen har utvecklat tanken om att detställs större krav på den psyko-socialamiljön för t.ex. ett allergiskt barn.Dessutom leder barns sjukdomar ochallergier till stor frustration i mångahem med ständiga diskussioner om vem somskall vara hemma från arbetet. mening talas det alldeles förlitet om sambandet mellan miljö ochhälsa i vårt samhälle. Detta områdeborde dominera den medicinskaforskningen men i stället prioriterasforskningen kring åtgärder när någonredan blivit sjuk. bör därföruttala nödvändigheten av attforskningsresurser i större utsträckningkommer detta område till del.Vad utskottet nu anfört bör riksdagenmed anledning av motion So285 (c)yrkande 1 som sin mening ge regeringentill känna. Motion So279 (mp) yrkande 1avstyrks.dels att utskottets hemställan under 12bort ha följande lydelse:12. beträffande forskning om miljöoch hälsa m.m.att med anledning av motion1996/97:So285 yrkande 1 och medavslag på motion 1996/97:So279yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,6. Forskning om miljö och hälsa m.m.(mom. 12)() anserdels att den del av utskottetsbetänkande som på s. 23 börjar med konstaterar ochslutar med det anförda bort haföljande lydelse:Omkring tre miljoner svenskar har i dagnågon form av allergi eller annanöverkänslighet. Allergierna harfördubblats ochallergi är nu vår största folksjukdom,framför allt barnens. Över vart tredjeskolbarn är drabbat. Omkring 1 200personer uppskattas dö med astmasom direkt eller bidragande dödsorsak,dvs. dubbelt så många som i trafiken.Allergiska sjukdomar innebär storaförluster i livskvalitet både för densom drabbas och för omgivningen.Utskottet anser det därför nu vara dagsatt på alla politiska plan sätta inkraftfulla åtgärder för att motverkaorsakerna till allergier och astma.Under uppmärksammadesallergifrågan av ochmånga andra aktörer. Utskottet anser attforskning och information om allergieräven i fortsättningen skall vara ettprioriterat område.Vad utskottet nu anfört bör medanledning av motion So279 (mp) yrkande 1ges regeringen till känna. Motion So285(c) yrkandena 1 och 3 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 12bort ha följande lydelse:12. beträffande forskning om miljöoch hälsa m.m.att med anledning av motion1996/97:So279 yrkande 1 och medavslag på motion 1996/97:So285yrkandena 1 och 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,7. Epidemiologisk forskning (mom. 15)() anserdels att den del av utskottetsbetänkande som på s. 23 börjar med Bland annat SFR och på s. 24 slutarmed yrkande 21 avstyrks bort haföljande lydelse:Epidemiologi brukar definieras somläran om sjukdomars utbredning ochuppkomst hos befolkningen.Epidemiologisk forskning ger svar påfrågor som vem som drabbas av olikaohälsoproblem, vilka orsaker som kan haett samband med ohälsan, t.ex.miljöfaktorer eller läkemedel,hälsoproblemens konsekvenser och hurohälsoproblemen skall kunna förebyggas.Utskottet konstaterar att , setti ett internationellt perspektiv, harmycket goda förutsättningar attproducera god epidemiologisk forskning,bl.a. tack vare patientdatabaserna. Denepidemiologiska forskningen möter docken rad problem som behöver lösas. Ipropositionen föreslås att SFR skall fåi uppdrag att utarbeta ett nationelltforskningsprogram för forskning omojämlikhet i hälsa. Detta är enligtutskottets mening ett alltför snävtsynsätt när det gäller att utnyttja denepidemiologiska forskningensmöjligheter. Forskning om hälsoriskerborde enligt utskottets mening habetonats betydligt tydligare i denforskningspolitiska propositionen.Regeringen tar t.ex. upp problemetelallergi men inte de tandhälsoproblemsom en del patienter har och tillskriversina tandfyllningar. Regeringen tar inteheller upp behovet av studier av riskermed olika behandlingsmetoder ochexponering för olika miljöfaktorer. Detfinns vidare en rad frågeställningarinom läkemedelsområdet som skulle behövautredas med epidemiologisk metodik,t.ex. om vissa blodtryckssänkande medelökar risken för cancer eller ej. Detfinns få epidemiologer i Sverige.Utskottet anser därför att utbudet avkvalificerad forskarutbildning iepidemiologi behöver ökas och flerdoktorandtjänster skapas. Epidemiologiär en ung disciplin i medan deni och har en mångårigtradition. Utländska gästforskare bördärför stimuleras att tillbringa tid vidforskningsinstitutioner och nationellaregister för att tillföra oss sinakunskaper och erfarenheter. För attsäkra kvaliteten på svenskepidemiologisk forskning behövs eninternationell utvärdering av denforskning som bedrivs och avanvändbarheten av de nationellaregistren.Vad utskottet anfört om epidemiologiskforskning om hälsorisker, omforskarutbildning i epidemiologi, ominternationella gästforskare och om eninternationell utvärdering av svenskepidemiologisk forskning bör riksdagenge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 15bort ha följande lydelse:15. beträffande epidemiologiskforskningatt med anledning avmotionerna 1996/97:So1 och1996/97:Ub5 yrkande 21 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,8. Forskning om amalgam (mom. 17)() anserdels att den del av utskottetsbetänkande som på s. 27 börjar med har och slutar med avstyrksdärför bort ha följande lydelse:Den vetenskapliga kontroversen kringamalgam har pågått i nästan femtonår. Utskottet konstaterar att detfortfarande inte finns någon hjälp attfå för dem som inte lyckas komma tillnågon av de få läkare i landet somspecialiserat sig på patienter medbesvär av amalgam samt attSocialstyrelsen förnekar problemet.Utskottet anser det därför vara dags attsläppa på prestigen och lyssna på deerfarenheter och kunskaper på områdetsom finns. De forskare som vill prövahypoteserna om hälsoeffekterna avamalgam måste nu slippa bli förföljdaoch i stället ges resurser för en sådanprövning. Vad som betraktas somvetenskap och beprövad erfarenhet kaninte sättas upp som krav för den nyaforskningen eftersom det finns storakunskapsluckor. Metallbiologiskt centrumi är ett exempel på eninstitution som konsekvent arbetat medatt finna lösningar på problemet medavvikande reaktioner på dentalamaterial. Utskottet anser det viktigtatt Metallbiologiskt centrum gesförutsättningar att fortsätta sittarbete.Vad utskottet nu anfört bör med bifalltill motion So296 (c) yrkande 9 och medanledning av motion So278 (mp) yrkande 5ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 17bort ha följande lydelse:17. beträffande forskning om amalgamatt med bifall till motion1996/97:So296 yrkande 9 och medanledning av motion 1996/97:So278yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,9. Forskning om amalgam (mom. 17)() anserdels att den del av utskottetsbetänkande som på s. 27 börjar med har och slutar med avstyrksdärför bort ha följande lydelse:De som drabbats av ohälsa på grund avtandlagningsmaterial behöverkvalificerad hjälp och tillgång till nyakunskaper. Enligt utskottets mening kandessa kunskaper bäst komma fram i enbred tvärvetenskapligforskningssatsning. Utskottet anser attföreträdare för odontologi, medicin,toxikologi, biokemi, allergologi,materialkunskap, m.m. måste börja verkainom samma begreppsvärld. Ett braexempel på tvärsektoriellt samarbete ärMetallbiologiskt centrum vidLantbruksuniversitetet i vill vidare betona att detkrävs samma respekt för såväl kroppsligasom psykiska reaktioner och att dessaolika symptom hör ihop. Kroppsligsjukdom, t.ex. förgiftning eller annanstörning, kan ta sig uttryck i psykiskasymptom och tvärtom.Vad utskottet nu anfört bör riksdagenmed bifall till motion So278 (mp)yrkande 5 och med anledning av motionSo296 (c) yrkande 9 ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 17bort ha följande lydelse:17. beträffande forskning om amalgamatt med bifall till motion1996/97:So278 yrkande 5 och medanledning av motion 1996/97:So296yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,10. Ansvaret för kliniskt forsknings-och utvecklingsarbete (mom. 21), , och (alla m)anserdels att den del av utskottetsbetänkande som på s. 34 börjar med Utskottet har och på s. 35 slutar med yrkande 8 avstyrks bort ha följandelydelse:Utskottet anser principiellt att denoffentligt finansierade forskningenskall vara en angelägenhet förstatsmakten. Statsmakten bör ansvara förfinansieringen samt högskolor ochuniversitet för genomförandet avforskningen. Den tendens som börjarskönjas i och med att landsting ochkommuner själva upprättarforskningsenheter måste ifrågasättas.Kommunerna har sin huvuduppgift inommyndighetsutövning och, i vissa fall, idrift av gemensamma verksamheter.Landsting och kommuner är enligtutskottets mening för småorganisatoriska enheter för att kunnaupprätthålla den överblick, kompetensoch kvalitet som krävs för en gedigenforskning. Regeringen föreslår attlandstingen skall få ett lagregleratansvar för kliniskt forsknings- ochutvecklingsarbete, bland annat vad avserfinansiering och planering. Utskottetanser att förslaget ökar risken dels föratt kvaliteten i forskningenundermineras och blir alltförmålinriktad, dels för att forskningenblir föremål för partipolitiskaprioriteringar. Forsknings- ochutvecklingsarbetet inom det viktiga sjuk-och hälsoområdet riskerar också att bliutsatt för en omfattande ryckighet genomförändrade politiska majoriteter.Utskottet föreslår att medbifall till motion Ub411 (m) yrkandena2, 3 och 36 och med anledning av motionSo207 (m) yrkande 8 avslår regeringensförslag till lagändringar.dels att utskottets hemställan under 21bort ha följande lydelse:21. beträffande ansvaret förkliniskt forsknings- ochutvecklingsarbeteatt med bifall till motion1996/97:Ub411 yrkandena 2, 3 och 36och med anledning av motion1996/97:So207 yrkande 8 avslårregeringens förslag till lag omändring i hälso- och sjukvårdslagen(1982:763) och lag om ändring i lagen(1996:793) om ändring i lagen(1991:1136) om försöksverksamhet medkommunal primärvård.I propositionen framlagda lagförslagSocialförsäkringsutskottets yttrande1996/97:SfU4yForskning och samhälleTill socialutskottetSocialutskottet har den 24 september1996 beslutat beredasocialförsäkringsutskottet tillfälle attyttra sig över avsnitt 7 av proposition1996/97:5 Forskning och samhälle jämteev. motioner i de delar som har sambandmed socialförsäkringsutskottetsberedningsområde.Utskottet yttrar sig överpropositionens avsnitt 7 såvitt gällerSocialvetenskapliga forskningsrådets(SFR) verksamhet inom utskottetsberedningsområde samt forskning rörandede sociala trygghetssystemen. Utskottetyttrar sig också över motionerna1996/97:So3 av m.fl. (s)och 1996/97:Ub8 yrkande 13 av TuveSkånberg m.fl. (kd).Forskning rörande de socialatrygghetssystemenPropositionenI propositionen anges att forskning medrelevans för socialförsäkringsområdetbedrivs vid universitet och högskolorinom flera olika fakultetsområden.Behovet av forskningsbaserad kunskap omde sociala trygghetssystemens funktion,effekter och effektivitet är stort i ochmed den snabba omställning som pågår avdessa system och av samhället i övrigt.Det är angeläget att få kunskap om hurförändringar påverkar medborgarnasvardagsvillkor och få indikationer påhur välfärdssystemen kan behövautvecklas. Detta är ett av SFR:sprioriterade områden.Riksförsäkringsverket () har ansvarför att utvärdera trygghetssystemenseffekter för individ och samhälle. Dettaarbete sker huvudsakligeninom RFV:s utvärderingsprogram men medviss forskarmedverkan.I en nyligen genomförd översikt översvensk forskning om välfärd som SFRlåtit göra konstateras att viktiga delarav socialförsäkringsforskningen är avhög kvalitet men att det behövs mer ochbättre forskning om effekter avoffentliga åtgärder och av andrastrukturella villkor. Det har dockhittills saknats lämpliga ochlättillgängliga befintliga register attutgå ifrån. Inom RFV pågår emellertidkonstruktion av en databas med varshjälp longitudinella studier i storskala kommer att kunna möjliggöras.Demografisk forskning är också av storbetydelse vid bedömning av bl.a.socialförsäkringarnas kostnader. Sådanforskning har inte nått tillräckligomfattning i Sverige.I propositionen anges att forskning omrehabiliteringens villkor och effekterär mycket angelägen som underlag förställningstaganden till eventuellaförändringar i systemen. Vidare behövsmer tillämpad juridisk forskning omfunktionssättet i befintligasocialförsäkringssystem.Regeringen konstaterar att de medel somSFR och RFV avsätter för forskninginom allmän socialpolitik ochsocialförsäkring är mycket små irelation till socialförsäkringarnastotala omslutning. I Sjuk- ocharbetsskadekommitténs betänkande liksomi SFR:s forskningsöversikt konstaterasatt det finns behov av utökad forskningpå socialförsäkringsområdet. Regeringenavser därför att ge SFR och RFV iuppdrag att fördjupa analysen kringvilka forskningsbehov som är särskiltangelägna att prioritera ur samhälletsoch socialförsäkringsadministrationensperspektiv. RFV bör också få i uppdragatt undersöka möjligheterna att inomRFV:s verksamhetsområde finna utrymmeför en flerårig satsning för attinitiera forskning av relevans försocialförsäkringsområdet viduniversitet, högskolor ochcentrumbildningar. En sådan satsningskulle utgöra ett värdefullt komplementtill SFR:s forskningsstöd inom området.Forskning inom socialförsäkringsområdetställer krav på tvärvetenskapligtsamarbete varvid centrumbildningar medanknytning även till den regionala ochlokala försäkringsadministrationen kankomma att vara viktiga för denlångsiktiga kunskapsuppbyggnaden och somrekryteringsbas för forskare.MotionI motion So3 av m.fl.(s) hänvisar motionärerna till att anfört att detbehövs forsknings- ochutvecklingsinsatser som grund för enteoribildning i fråga omarbetsförmågebedömning ocharbetslivsinriktad rehabilitering.Övergången mellan medicinskabehandlingsinsatser och rehabiliterandeåtgärder rymmer många komplexa frågorliksom återgången till arbetsmarknadenefter rehabilitering. Motionärerna delarkommitténs uppfattning men vill gärna seforskningen i ett vidare perspektiv. Detfinns utredningar som visar att genomsamverkan, helhetssyn och öppen attitydhar många människor i behov avrehabilitering fått det stöd och denhjälp som behövts, trots att de befunnitsig i gränslandet mellan olikamyndigheters ansvarsområden.Motionärerna anser att det är angelägetatt initiera forskning inomdetta område.UtskottetUtskottet har tidigare vid fleratillfällen påtalat behovet av ökadforskning på områden som rörsocialförsäkringssystemen, inte minstmot bakgrund av systemens stora socialaoch ekonomiska betydelse för såvälsamhälle som individ. Den 28 maj 1996höll utskottet en utfrågning med SFR,,samt Centrumför socialförsäkringsforskning vidMitthögskolan. Syftet med utfrågningenvar att utskottet skulle få informationom pågående socialförsäkringsforskning,särskilt vad avser forskning medinriktning på rehabiliteringsfrågor. Avpropositionen framgår dels att SFR nulägger ökad vikt vid forskning på dettaområde, dels att regeringen avser attvidta åtgärder för att förbättrakunskaperna inomsocialförsäkringsområdet. Utskottet serpositivt på denna utveckling. Utskottetförutsätter att de frågor som tas upp imotionen också kommer att uppmärksammas.Något uttalande med anledning av motionSo3 är således inte påkallat ochutskottet avstyrker bifall tillmotionen.Migrations- och integrationspolitiskforskningPropositionenEtt av ärforskning om internationell migrationoch etniska relationer ().Forskning inom det migrationspolitiskaområdet, som huvudsakligen finansierasgenom SFR, redovisas i propositionen iavsnitt 5.5. Där anges bl.a. att ökadkunskap om komplexiteten och desammansatta orsakerna bakomasyl/migration samt en utvidgadteoribildning bakomasyl/migrationsbeslutet är önskvärda.Resultaten av skilda rättssystem förhantering av migranter och asylsökandebehöver också utvärderas och belysas. Sågäller också komplexa situationer somskapar flyktingströmmar som kräversnabba politiska beslut. Mer kunskaperbehövs om hur t.ex. bistånd ochhandelspolitik påverkar orsakerna bakommigration. Dessutom anges att helaåtervändandeprocessens komplexitetbehöver belysas genom ytterligareforskningsinsatser.Forskning inom detintegrationspolitiska området redovisasi propositionen i avsnitt 15.4. Det ärfrämst SFR som ansvarar förgrundforskning och tillämpad forskninginom detta område. Mot bakgrund avsvårigheterna för invandrare attintegreras i det svenska samhället ochde allvarliga samhälleliga konsekvensersom bristande integration kan få börenligt regeringen forskning medanknytning till integration ges en högprioritet av alla berörda offentligaforskningsfinansiärer. Särskilt viktigaområden är:- arbetsmarknad, arbetsliv, utbildnings-och försörjningsfrågor,- etniska relationer, rasism och etniskdiskriminering,- situationen och utvecklingen isegregerade bostadsområden,- invandrares delaktighet isamhällslivet, särskilt i det politiskalivet och i folkrörelserna,- samhällets ochsamhällsinstitutionernas anpassning tillden kulturella mångfalden.I propositionen framhålls också attregeringen i budgetpropositionenföreslår att anslaget Åtgärder motfrämlingsfientlighet ökas och att dettill en del även skall kunna disponerasav regeringen för finansiering avkunskapsinhämtning och utvärderingar.MotionI motion Ub8 av Skånberg m.fl. (kd)vill motionärerna prioritera forskningom på vilket sätt flykting-, migrations-och biståndspolitik samt en samordningav dessa politikområden kan bidra tillatt människor inte behöver emigrera försin utkomst och överlevnad. Ett annatområde som bör prioriteras är orsakernatill människors beslut att invandra,liksom frågor om etniska relationer ochhur man kan undvika och förebyggaetniska konflikter. Motionärerna begär iyrkande 13 ett tillkännagivande härom.UtskottetEnligt utskottets mening sker enomfattande forskning på såväl detmigrationspolitiska som detintegrationspolitiska området.Forskningen är också väl spridd överlandet. Utskottet anser det viktigt medökade kunskaper om invandrarkvinnornassituation i det svenska samhället ochutskottet förutsätter att forskning skerockså på detta område. Utskottet serpositivt på att också nya frågoruppmärksammas i forskningen, inte minstfrågor om återvandring och hela denkomplexa återvändandeprocessen. Defrågor som tas upp i motionen ingårenligt utskottets mening i deforskningsområden som redovisas ipropositionen. Något tillkännagivande ärsåledes inte påkallat, och motion Ub8yrkande 13 avstyrks.Stockholm den 24 oktober 1996På socialförsäkringsutskottets vägnarBörje NilssonI beslutet har deltagit: (), (), MargaretaIsraelsson (s), (),(), (), (), Sven-ÅkeNygårds (s), (), RonnyOlander (s), (),(), Rose-MarieFrebran (kd), (), ÅkeSundqvist (m), () ochKarl-Göran Biörsmark (fp).InnehållsförteckningSammanfattning 1Propositionen 1Motionerna 1Motioner väckta med anledning avproposition 1996/97:5 1Motioner väckta 2Beredningen av ärendet i 3Utskottet 4Socialdepartementetsverksamhetsområde 4Forskning rörande de socialatrygghetssystemen 5Forskning om missbruk ochspelberoende 7Forskning om barn och familj 10Forskning om äldre 11Invandrarforskning 13Folkhälsoforskning 15Smittskyddsforskning 24Forskning om tandvårdsmaterial 25Reumatologisk forskning 28Forskning på aborterade 29Ansvaret för kliniskt forsknings-och utvecklingsarbete 31Hemställan 35Reservationer 37Bilaga 1: I propositionen framlagdalagförslag 44Bilaga 2: Socialförsäkringsutskottetsyttrande /97:SfU4y 46