bet · GK01SoU5 · 1996-11-14 00:00:00 — 26 a § förslaget till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)(mom. 10)(), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 26 börjar med ?Utskottet hatidigare? och slutar med ?26 a § HSL? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att högkostnadsskyddet för öppen hälso- och sjukvård skalluppgå till 26 a § hälso- och sjukvårdslagen bör utformas i enlighethärmed.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande 26 a § förslaget till lag om ändring i hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763)att med bifall till motionerna 1996/97:So9 yrkande 3 delvis,1996/97:So10 yrkande 1 delvis, 1996/97:So11 yrkande 1 delvis, 1996/97:So277yrkande 4 delvis och 1996/97:Sf241 yrkande 10 delvis och med avslag påmotion 1996/97:So236 antar 26 a § förslaget till lag om ändring i hälso-och sjukvårdslagen (1982:763) med den ändringen att beloppet skall vara i stället för ,16. Omfattningen av högkostnadsskyddet (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 27 börjar med ?Den frågasom? och slutar med ?yrkande 12 avstyrks? bort ha följande lydelse:Sjukvården bör enligt utskottet i huvudsak finansieras solidariskt. Allavårdkostnader bör ingå i högkostnadsskyddet. Utskottet anser att helheten måsteses och bedömas utifrån ett patientperspektiv. Intressant för den enskilde ärinte hur vården organiseras utan den maximala egenavgiften under en viss periodDärför finns det enligt utskottet anledning att se över nuvarande regler för atåstadkomma ett högkostnadsskydd som täcker alla kostnaderna för den enskilde.Den totala nivån på högkostnadsskyddet får enligt utskottet inte föranleda attpatienter av denna anledning avstår från att söka vård.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion So802 (kd)yrkande 12 ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande omfattningen av högkostnadsskyddetatt med anledning av motion 1996/97:So802 yrkande 12 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. 1-4 §§ förslaget till lag om handel med läkemedel och 18, 20 och 26 §§förslaget till lag om ändring i läkemedelslagen (1992:859) (mom. 15), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 31 börjar med ?Utskottetdelar? och slutar med ?26 §§ läkemedelslagen? bort ha följande lydelse:I betänkandet SOU 1994:110 föreslogs att en avreglering av Apoteksbolagetskulle genomföras under en tre till period. Regeringen har visat storoförmåga att lösa frågan om avreglering av apoteksmonopolet och en radmissförhållanden inom monopolet. Utskottet föreslår nu att lagen omdetaljhandelsmonopolet med läkemedel avskaffas från . Enkompetensreglering om rätten att bedriva apoteksrörelse erfordras. Bestämmelserhärom kan enligt utskottet införas i läkemedelslagen. Distansförsäljning avläkemedel, även receptförskrivna, bör tillåtas. Regeringen bör återkommtill med ett förslag. Vad utskottet nu anfört bör med anledning avmotion 1996/97:So6 yrkande 5 ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande 1-4 §§ förslaget till lag om handel med läkemedel och 18,20 och 26 §§ förslaget till lag om ändring i läkemedelslagen (1992:859)att med anledning av motion 1996/97:So6 yrkande 5 och med avslagpå motion 1996/97:So8 yrkandena 2 och 3dels avslår 1-4 §§ förslaget till lag om handel med läkemedel och 18, 20och 26 §§ förslaget till lag om ändring i läkemedelslagen (1992:859),dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,18. 1-4 §§ förslaget till lag om handel med läkemedel och 18, 20 och 26 §§förslaget till lag om ändring i läkemedelslagen (1992:859) (mom. 15)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 31 börjar med ?Utskottetdelar? och slutar med ?26 §§ läkemedelslagen? bort ha följande lydelse:Läkemedelsförsörjningen har behandlats i flera utredningar. Utskottet anseratt frågan om Apoteksbolagets ensamrätt avseende försäljning av läkemedel ärtillräckligt utredd och att det finns tillräckligt med underlag för att fattabeslut rörande receptfria läkemedel.Utskottet anser att tillgängligheten till receptfria läkemedel bör ökas genomatt Apoteksbolagets monopol på detaljhandel med dessa läkemedel avskaffas.Sådana läkemedel bör i fortsättningen få säljas av den som fått särskilttillstånd till detaljhandel med läkemedel. kan medge attreceptfria läkemedel som inte kan anses vara förenade med några medicinskasäkerhetsrisker får säljas utan krav på tillstånd.Läkemedel är inga vanliga handelsvaror utan måste kringgärdas av särskildabestämmelser bl.a. rörande tillhandahållandet till allmänheten. Restriktionen -inskränkningar i handel med läkemedel - vilar därigenom på uttalade nationellahänsyn avseende skyddet för människors och djurs hälsa och liv.Utskottet anser därför att ensamrätten för Apoteksbolaget att sälja läkemedelenbart skall gälla receptbelagda läkemedel - som huvudprincip - efterregeringens bemyndigande. får besluta om vilka undantag som mehänsyn till säkerhetsaspekter skall gälla för vissa receptfria läkemedel ochvilka inskränkningar t.ex. vad avser förpackningsstorlekar som kan behöva görasför vissa läkemedel. Det är dock viktigt att konkurrensutsatta verksamheterinte, med säkerhetsaspekten som motiv, omgärdas med så långt drivna kriterier,särskilda föreskrifter och allmänna råd att konkurrenssituationen och ökadtillgänglighet i praktiken uteblir.Utskottet anser att det alltid kan finnas motiv för att läkemedel skallhanteras av specialister. Generellt sett måste läkemedel, som påverkar organ homänniskor och djur, hanteras annorlunda än andra handelsvaror. Detta talar föratt läkemedel bör säljas av personer med farmaceutisk utbildning. Mot dettasynsätt bör ställas det faktum att ges möjlighet att beslutavilka receptfria läkemedel som i huvudsak bör kunna säljas utanför apotek ochutan krav på särskild kompetens som apotekspersonalen besitter. Krav påfarmaceutisk kompetens skulle enligt utskottet bli ett orimligt krav förflertalet av de försäljningsställen som önskar sälja delar av det receptfriasortimentet.Utgångspunkt för beslut om vilka receptfria läkemedel som inte skall kunnasäljas i den öppna handeln bör således vara att merparten receptfria läkemedelbör kunna säljas utanför apoteken och att begränsning endast skall ske om det änödvändigt ur folkhälsosynpunkt. bör få i uppdrag att utfärdadetaljföreskrifter för hanteringen av läkemedel i öppen handel och utöva tillsyöver verksamheten.Utskottet delar bedömningen i motion 1996/97:So8 yrkandena 2 och 3 ochföreslår att lagen (1970:205) om detaljhandel med läkemedel upphävs och nyaregler om detaljhandel med läkemedel inarbetas i läkemedelslagen (1992:859).Lagändringarna bör träda i kraft den 1 januari 1998.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande 1-4 §§ förslaget till lag om handel med läkemedel och 18,20 och 26 §§ förslaget till lag om ändring i läkemedelslagen (1992:859)att med anledning av motion 1996/97:So8 yrkandena 2 och 3 och medavslag på motion 1996/97:So6 yrkande 5dels avslår 1-4 §§ förslaget till lag om handel med läkemedel och 18, 20och 26 §§ förslaget till lag om ändring i läkemedelslagen (1992:859),dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,19. Omfattningen av direktiven om översyn av den framtidaläkemedelsdistributionen (mom. 16)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 31 börjar med ?Utskottetanser inte? och slutar med ?avstyrks också? bort ha följande lydelse:I den föreslagna utredning som regeringen avser att tillsätta bör enligtutskottet också belysas hur Apoteksbolagets övriga uppgifter bör organiseras,t.ex. att i samarbete med primärvården lära ut egenvård och att vidareföraFolkhälsoinstitutets information till allmänheten. Utredningen bör även enligtutskottet omfatta alternativet privatisering av Apoteksbolaget.Utskottet delar bedömningen i motionerna 1996/97:N251 (fp) yrkande 8 och1996/97:So10 (fp) yrkande 6. Vad utskottet anfört bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande omfattningen av direktiven om översyn av den framtidaläkemedelsdistributionenatt med anledning av motionerna 1996/97:N251 yrkande 8 och1996/97:So10 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,20. Producentobunden information (mom. 19)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 36 börjar med ?I motionSo10? och slutar med ?avstyrks därmed? bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att Apoteksbolaget står för en betydande andel av denproducentobundna läkemedelsinformationen och enligt propositionen också ifortsättningen skall ha den uppgiften. Utskottet saknar en beskrivning avLäkemedelsverkets ansvar i detta sammanhang. Också står förproducentobunden läkemedelsinformation, och det är viktigt att det finns entydlig ansvarsfördelning mellan , Apoteksbolaget och apoteken.dagsläget överlappar ansvarsområdena delvis varandra. Vad utskottet nu anförtbör med anledning av motion 1996/97:So10 yrkande 7 ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande producentobunden informationatt med anledning av motion 1996/97:So10 yrkande 7 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,21. Smart cards (mom. 20)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 36 börjar med ?När detgäller? och slutar med ?So245 (mp) avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet delar bedömningen i motion 1996/97:So245 (mp) att det genom avtaletmellan staten och Apoteksbolaget bör införas en möjlighet att erbjuda apotekenskunder en frivillig anslutning till ett system med läkemedelsprofiler. På ettsmart card, som apotekskunden själv förfogar över, lagras viktig information omkunden. Förutom personuppgift kan där finnas information om bl.a. längd, vikt,handikapp, operationer, allergier, läkemedel som ger obehag, om kunden ärrökare, vegetarian, kör bil, dricker kaffe... Där skall också finnas angivetläkare och vårdgivare. Detta är information som är viktig att känna till vidkundens läkemedelsköp och ger följande fördelar:- Det blir lättare att upptäcka läkemedelsinteraktioner (när två eller fleraläkemedel negativt påverkar varandra).- Det blir lättare att upptäcka över- och undermedicinering.- Risken för läkemedelsförgiftning minskar.- Onödiga biverkningar/bieffekter kan undvikas.- Bättre uppföljning av läkemedelsanvändningen.- Snabbare tillfrisknande för läkemedelskonsumenten.Att ta fram en läkemedelsprofil på kunder är en konkret åtgärd somgagnar den enskildes hälsa och livskvalitet som den spar pengar åtsamhället. Vad utskottet nu anfört bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande smart cardsatt med anledning av motion 1996/97:So245 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,22. Förslaget till lag om receptregister (mom. 22)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 42 börjar med?Personuppgifter inom? och på s. 43 slutar med ?lag om receptregister? bort haföljande lydelse:Utskottet delar bedömningen i den avvikande meningen i konstitutionsutskottetsyttrande /97:KU5y att registrering av personnummer inte är nödvändig för atApoteksbolaget skall kunna debitera landstingen för kostnader förläkemedelsförmåner. För detta ändamål borde det räcka med uppgift omfödelsedatum, dvs. inget personnummer, och uppgift om betalningsansvarigtlandsting genom att postnummer anges.Enligt regeringens förslag skall registret dessutom ha andra ändamål som intehar samband med högkostnadsskyddet. Dessa är enligt utskottets mening så skildafrån högkostnadsskyddet att de uppgifter som behövs för dem överhuvud taget intskall finnas i samma register. Det gäller ekonomisk uppföljning och statistikhos Apoteksbolaget och landstingen samt redovisning av uppgifter för medicinskuppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring i hälso- och sjukvården hosläkemedelsförskrivare, verksamhetschefer och läkemedelskommittéer. För dessaändamål skall inga uppgifter som kan hänföras till någon enskild få redovisasmed undantag för uppgift om förskrivande läkare som får lämnas till denne ochdennes verksamhetschef. Uppgifter om t.ex. diagnos och läkemedel får registreramen utan koppling till någon enskild.Utskottet anser inte att ett bolag, , bör anförtros uppgiftenatt ansvara för ett offentligt register.Regeringen har också föreslagit att skall få uppgifter förbl.a. medicinsk uppföljning, epidemiologiska undersökningar och forskning. Fördetta ändamål skall enligt regeringens förslag uppgifter som kan hänföras tillnågon enskild person få redovisas endast i fråga om den som har lämnat sittsamtycke till det. Det kan här bli fråga om att mycket integritetskänsligauppgifter redovisas. Detta ställer enligt utskottet höga krav på hur patientenskall informeras om registreringen och hur samtycket skall lämnas. Ipropositionen framgår inte hur detta skall ske.Datainspektionen är kritisk mot förslaget till lag om receptregister.Utskottet delar denna uppfattning. Regeringen bör återkomma med ett nytt försladär registret delats upp på det sätt utskottet föreslagit och där denregisteransvarige är en offentlig myndighet. I detta sammanhang bör regeringenockså beakta yrkandena 9 och 10 i motion 1996/97:So10 (fp). Vad utskottet nuanfört bör ges regeringen till känna med anledning av motionsyrkandena.Utskottet avstyrker förslaget till lag om receptregister.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande förslaget till lag om receptregisteratt med anledning av motion 1996/97:So10 yrkandena 9 och 10dels avslår regeringens förslag till lag om receptregister,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,23. Frågan om användning av receptregistret för tillsynsändamål (mom. 23)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 43 börjar med ?De frågorsom? och slutar med ?Motionsyrkandena avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet ser det som en självklarhet att det med hänsyn till patienten ochsamhällsekonomin skall finnas ett nära samarbete mellan läkare ochapotekspersonal. Tystnadsplikten bör vara till för att hindra spridning avkänslig information till obehöriga, inte för att bakbinda två yrkesgrupper somtillsammans arbetar för patientens bästa och vars kompetens kompletterarvarandra. Lagstiftningen bör enligt utskottets mening ändras så att läkare ochapotekspersonal inom ramen för en gemensam tystnadsplikt kan samarbeta ochutbyta information, även när det gäller en namngiven patient. Utskottet ser detsom naturligt att det finns en skyldighet för apotekspersonal och läkare attinformera varandra när det är uppenbart att en patient skaffar sig recept påberoendeframkallande läkemedel hos ett flertal olika läkare, eller i situationedär det finns anledning att befara att läkemedelssammansättningen kan orsakaohälsa hos patienten. Utskottet delar således den bedömning som görs imotionerna 1996/97:So5 (s) och 1996/97:So214 (mp). Vad utskottet nu anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande frågan om användning av receptregistret förtillsynsändamålatt med anledning av motionerna 1996/97:So5 och 1996/97:So214 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,24. Förslaget till lag om läkemedelskommittéer (mom. 24)(), (), (), () ocThomas () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 44 börjar med?Läkemedelskommittéerna har? och på s. 45 slutar med ?Motionen avstyrks? bort hföljande lydelse:Utskottet anser att läkemedelskommittéerna kan fylla en viktig uppgift i enförändrad läkemedelshantering samt vad gäller den läkemedelsrelaterade vården.Kommittéerna bör vara fristående från landstingen så att de därigenom uppfattassom oberoende och objektiva, eftersom de även bör ha en granskande roll.Utskottet delar bedömningen i motion 1996/97:So9 (mp) yrkande 6. Förslaget tilllag om läkemedelskommittéer bör avslås. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed ett nytt förslag i enlighet med motionärernas intentioner.dels att utskottets hemställan under 24 bort ha följande lydelse:24. beträffande förslaget till lag om läkemedelskommittéeratt med anledning av motion 1996/97:So9 yrkande 6 avslårregeringens förslag till lag om läkemedelskommittéer.I propositionen framlagda lagförslag1 Förslag till lag om högkostnadsskydd vid köp av läkemedel m.m.2 Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)3 Förslag till lag om handel med läkemedel m.m.4 Förslag till lag om ändring i läkemedelslagen (1992:859)5 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:860) om kontroll av narkotika6 Förslag till lag om ändring i förordningen (1968:70) med vissa bestämmelser oinjektionssprutor och kanyler7 Förslag till lag om receptregister8 Förslag till lag om läkemedelskommittéer9 Förslag till lag om ändring i lagen (1961:181) om försäljning av teknisk sprim.m.Av utskottet framlagda lagförslag1 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkringHärigenom föreskrivs att 19 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring skalha följande lydelse.Nuvarande lydelse Utskottets lydelse19 kap.2 § 1Sjukförsäkringen och de allmänna försäkringskassornas förvaltning av dennafinansieras genom avgifter som avses i 1 §.Statsbidrag får lämnas med viss del av kostnaderna försjukförsäkringsförmåner, inberäknat försäkringens kostnader enligt lagen(1974:525) om ersättning för viss födelsekontrollerande verksamhet m.m., lagen(1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård och lagen (1991:1047)om sjuklön. Statsbidrag får också lämnas för förvaltning enligt första stycket.------------------------------------------------------|Statsbidrag får vidare ||Statsbidrag får vidare||lämnas med viss del av ||lämnas med viss del av||kostnaderna för den ||kostnaderna för den||allmänna försäkringen för ||allmänna försäkringen för||förmåner enligt lagen ||förmåner enligt lagen||(1981:49) om begränsning ||(1996:000) om||av läkemedelskostnader, ||högkostnadsskydd vid köp||m.m. samt för Centrala ||av läkemedel m.m. samt||med ||för Centrala||anledning av att sådana ||med||studielån som belöper på ||anledning av att sådana||en studerandes sjukperiod ||studielån som belöper på||enligt studiestödslagen ||en studerandes sjukperiod||(1973:349) inte skall ||enligt studiestödslagen||återbetalas. ||(1973:349) inte skall|| ||återbetalas. |------------------------------------------------------1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.2. Äldre bestämmelser skall gälla såvitt avser kostnader för förmåner enligtpunkt 3 av övergångsbestämmelserna till lagen (1996:000) om högkostnadsskydd viköp av läkemedel m.m.1 Senaste lydelse 1995:509.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifterHärigenom föreskrivs att 4 kap. 1 § lagen (1981:691) om socialavgifter skall haföljande lydelse.Nuvarande lydelse Utskottets lydelse4 kap.1 § 1------------------------------------------------------| Sjukförsäkringsavgifter||Sjukförsäkringsavgifter||används, i den mån ||används, i den mån||kostnaderna inte skall ||kostnaderna inte skall||täckas med statsbidrag ||täckas med statsbidrag||enligt 19 kap. 2 § lagen ||enligt 19 kap. 2 § lagen||(1962:381) om allmän ||(1962:381) om allmän||försäkring, för att täcka ||försäkring, för att täcka||1. kostnader för ||1. kostnader för||sjukförsäkringsförmåner ||sjukförsäkringsförmåner ||enligt lagen om allmän ||enligt lagen om allmän||försäkring, ||försäkring, ||2. kostnader enligt ||2. kostnader enligt||lagen (1974:525) om ||lagen (1974:525) om||ersättning för viss ||ersättning för viss||födelsekontrollerande ||födelsekontrollerande ||verksamhet m.m., ||verksamhet m.m., ||3. den allmänna ||3. den allmänna||försäkringens kostnader ||försäkringens kostnader||för förmåner enligt lagen ||för förmåner enligt lagen||(1981:49) om begränsning ||(1996:000) om||av läkemedelskostnader, ||högkostnadsskydd vid köp||m.m., ||av läkemedel m.m., ||4. centrala ||4. centrala||||||kostnader med anledning ||kostnader med anledning||av att sådana studielån ||av att sådana studielån||som belöper på en ||som belöper på en||studerandes sjukperiod ||studerandes sjukperiod||enligt ||enligt studiestödslagen||studiestödslagen ||(1973:349) inte skall||(1973:349) inte skall ||återbetalas, ||återbetalas, ||5. förvaltningskostnader||5. förvaltningskostnader ||för de allmänna||för de allmänna ||försäkringskassorna, ||försäkringskassorna, ||6. kostnader enligt||6. kostnader enligt ||lagen (1988:1465) om||lagen (1988:1465) om ||ersättning och ledighet||ersättning och ledighet ||för närståendevård, ||för närståendevård, ||7. den allmänna||7. den allmänna ||försäkringens kostnader||försäkringens kostnader ||enligt lagen (1991:1047)||enligt lagen (1991:1047) ||om sjuklön. ||om sjuklön. || |------------------------------------------------------För reglering av över- och underskott finns en fond, benämnd allmännasjukförsäkringsfonden. Grunderna för överföring av medel till och från fondenfastställs av regeringen.1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.2. Äldre bestämmelser skall gälla såvitt avser kostnader för förmåner enligtpunkt 3 av övergångsbestämmelserna till lagen (1996:000) om högkostnadsskydd viköp av läkemedel m.m.1 Senaste lydelse 1991:1050.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1651) om läkarvårdsersättningHärigenom föreskrivs att 24 § i lagen (1993:1651) om läkarvårdsersättning skallha följande lydelse.Nuvarande lydelse Utskottets lydelse24 §------------------------------------------------------|En patient som för en ||En patient som för en||har uppnått ||har uppnått||kostnadsbefrielse enligt ||kostnadsbefrielse enligt||7 § lagen (1981:49) om ||26 a § hälso- och||begränsning av ||sjukvårdslagen (1982:763)||läkemedelskostnader, m.m. ||är ||är ||befriad även från att||befriad även från att ||betala patient-avgifter||betala patientavgifter ||enligt denna lag. ||enligt denna lag. || |------------------------------------------------------1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.2. Äldre bestämmelser skall alltjämt gälla för sådan kostnadsbefrielse somuppkommit före utgången av år 1996.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1652) om ersättning försjukgymnastikHärigenom föreskrivs att 23 § i lagen (1993:1652) om ersättning försjukgymnastik skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Utskottets lydelse23 §------------------------------------------------------|En patient som för en || En patient som för en||har uppnått ||har uppnått||kostnadsbefrielse enligt ||kostnadsbefrielse enligt||7 § lagen (1981:49) om ||26 a § hälso- och||begränsning av ||sjukvårdslagen (1982:763)||läkemedelskostnader, m.m. ||är ||är ||befriad även från att||befriad även från att ||betala patient-avgifter||betala patientavgifter ||enligt denna lag. ||enligt denna lag. || |------------------------------------------------------1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.2. Äldre bestämmelser skall alltjämt gälla för sådan kostnadsbefrielse somuppkommit före utgången av år 1996.Konstitutionsutskottets yttrande 1996/97:KU5yLäkemedelsförmåner och läkemedelsförsörjningTill socialutskottetSocialutskottet har beslutat att beredakonstitutionsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1996/97:27Läkemedelsförmåner och läkemedelsförsörjning m.m. jämte eventuella motioner. Sjmotioner har väckts med anledning av propositionen.I propositionen föreslås införande av en lag om högkostnadsskydd vid köp avläkemedel m.m. Vidare innehåller propositionen bl.a. förslag till tre nya lagarlag om handel med läkemedel m.m., lag om receptregister och lag omläkemedelskommittéer.