bet · GK01KrU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Det kan således vara rimligtatt statliga museer inombildkonstområdet ger rabatter tillstuderande vid vissa högskolor oavsettde studerandes ålder. I andra fall kandet finnas skäl att ge alla personer somär under en viss ålder rabatt. Det måsteenligt utskottets mening göras enprövning av rabattfrågan av den enskildainstitutionen. Med hänvisning till detanförda anser utskottet att det inte ärlämpligt att reglerar den avmotionärerna upptagna frågan. Utskottetavstyrker motion Kr283 (c) yrkande 5.2.6 Nationella uppdragEfter förslag av Kulturutredningenföreslår regeringen ikulturpropositionen att vissainstitutioner eller verksamheter som harmetoder för utveckling och förnyelseinom en konstriktning, genre ellerverksamhetsform får nationella uppdrag.Regeringen avser att efter riksdagensgodkännande ge nationella uppdrag tillMalmö konsthall, barn- ochungdomsteater i , iAlingsås, Stiftelsen , Rosteriet i ochArbetets museum i Norrköping.Utskottet kommer att ta ställning tillde sex förslagen i senare avsnitt idetta betänkande, liksom till merpartenav de förslag som väckts motionsvägen omytterligare nationella uppdrag. Ett avdessa förslag behandlas dock iförevarande sammanhang. Utskottet villredan i detta sammanhang framhålla attutskottet ställer sig positivt tillregeringens strävan att utnyttja denutvecklings- och förnyelsekompetens somfinns i olika delar i landet.Grundtanken med de nationella uppdragenär att ta till vara kunnande och idéerfrån hela landet som kan ge vitalitet åtkulturlivet i stort.I propositionen anges att de nationellauppdragen skall vara tidsbegränsade tilltre år.I motion Kr17 (fp) yrkande 12 föreslåsatt uppdragen skall ha en varaktighet . Motionärerna framhåller att dettar att bygga upp en kunskapoch att sprida den till andrainstitutioner. Det finns därför risk attden fulla effekten av uppdragen inte nåsom de tidsbegränsas i enlighet medregeringens bedömning.Utskottet hyser förståelse förmotionärernas synpunkter. villutskottet framhålla att det inte börfinnas något hinder för regeringen attförlänga ett redan utdelat treårigtuppdrag. Med hänsyn härtill harutskottet stannat för att föreslåriksdagen att avstyrka motionsförslaget.Av propositionen framgår att enutvärdering av de nationella uppdragenkommer att göras (se bl.a. s. 63).Enligt utskottets mening påkallar därförmotion Kr283 (c) yrkande 8, vari enutvärdering begärs, inte någonriksdagens åtgärd. Yrkandet avstyrks.Ett nationellt uppdrag bör ges tillStiftelsen inom områdetkulturturism. Detta föreslås i motionKr16 (s).Under den tid turismfrågor tillhördekulturutskottets beredningsområdeframhöll utskottet i många sammanhangkulturens stora betydelse för såväl deninhemska som den utländska turismen. Förden händelse näringsutskottet, som nuhandlägger turismfrågor, skulle finnaatt det är motiverat att - samtidigtsom medel för ändamålet anvisas - ge ettnationellt uppdrag inom områdetkulturturism åt eller annan institutionsom visat sig framgångsrik i fråga omatt föra kulturens talan påturistområdet, skulle kulturutskottetdärför inte ha något att erinra däremot.Motionen har väckts med anledning avkulturpropositionen, och kulturutskottetanser sig inte kunna förorda att medelför ett sådant ändamål som anges imotionen utgår från kulturbudgeten.Motion Kr16 (s) avstyrks.2.7 Övriga frågorI motion Kr207 (m) understryks skolanskulturansvar (yrkande 5). Motionärernaframhåller bl.a. att kultur inte ärnågot som bedrivs i form av särskildaprojekt eller med särskilda medel.Kultur måste genomsyra all verksamhet iskolan. Motionärerna erinrar om attämnen som svenska och historia ärnödvändiga förutsättningar för att mansenare i livet skall kunna tillgodogörasig konst, musik och litteratur, någotsom markerats i de nya läroplanerna.Utskottet delar motionärernasuppfattning att skolans kulturinsatserinte får ses som något avskilt frånverksamheten i övrigt. Det är ocksåviktigt att skolan meddelar godakunskaper i bl.a. ämnen som utgör engrund för att individen i sitt vuxna livskall kunna bli delaktig i kulturlivetoch få möjlighet till kulturupplevelser.Innehållet i kursplaner gerenligt utskottets mening stöd förpåståendet att det varit en strävan vidutarbetandet av planerna att skapa godaförutsättningar för eleverna atttillgodogöra sig kulturen. Inte minstkursplanerna för de båda ämnena,historia och svenska, som motionärernanämner, ger belägg för riktighetenhärav. Utskottet vill vidare hänvisatill att arbetsgruppen Kultur i skolanbl.a. behandlar frågor om skolan somkulturmiljö och kulturen iundervisningen. Utskottet anser attmotionsyrkandet inte påkallar någonriksdagens åtgärd. Yrkandet avstyrks.Syftet med yrkande 6 i motion Kr283 (c)är att kulturinstitutionerna årligenskall redovisa vilka insatserinstitutionerna gjort för barn ochungdom, vilka effekter som uppnåtts ochvilka slutsatser som dras för framtiden.Utskottet har tidigare behandlatlikartade yrkanden (bet. 1992/93:KrU17s. 24, bet. 1993/94:KrU18 s. 12 och bet.1994/95:KrU15 s. 19). Med hänsyn tillangelägenheten av att satsningar görs påbarn- och ungdomskultur anser utskottetatt det är önskvärt att institutionernalämnar sådana redovisningar sommotionärerna efterlyser. För statens delär det naturligt att önskemåletuppmärksammas i samband med detfortsatta arbetet på att få till stånden fungerande mål och resultatstyrning(se avsnitt 18.2). Motionsyrkandet börinte föranleda någon åtgärd avriksdagen. Yrkandet avstyrks.Kvinnornas historia och kulturellainsatser måste synliggöras, ansermotionärerna i motion Kr283 (c) yrkande4. Kvinnoperspektivet måste bli likasynligt som mansperspektivet inför denframtid, som årtusendeskiftetsymboliserar. Motionärerna utvecklarsina synpunkter närmare. De anför bl.a.att kvinnorna är osynliga i skolanshistorieböcker och på museerna.Den av motionärerna upptagna frågan haralltmer uppmärksammats under senare år.För ett år sedan ägnade kulturutskottetstor uppmärksamhet åt frågan i sitt avriksdagen godkända betänkande1995/96:KrU1, där bl.a. frågan ominrättande av kvinnomuseer behandlades.Utskottet redovisade i betänkandetföreliggande planer på att i musei-eller utställningsform skildra kvinnorsliv och historia. Utskottet anförde ibetänkandet bl.a. att det enligtutskottets uppfattning är av storbetydelse att även ett kvinnoperspektivanläggs i museernasutställningsverksamhet och attkvinnornas i lika hög grad som männenshistoria speglas av våra museer. Ettsådant synsätt bör enligt utskottetsmening prägla museernas verksamhet.Utskottet står fast vid de synpunktersom i enlighet med det anfördaredovisades . I ett senareavsnitt i förevarande betänkande kommerutskottet att ånyo behandla frågan ominrättande av ett kvinnomuseum (avsnitt12.5.16). Utskottet utvecklar därytterligare sina synpunkter på den avmotionärerna upptagna museifrågan.Utskottet vill i detta sammanhang nämnaatt - somen av förstudierna till ett kommandekulturmiljöprogram för - gav , i vilken endiskussion öppnades om hurkönsperspektivet speglas i vårt fysiskakulturarv.I kulturpropositionen ägnas frågan omkönsperspektivet inom kulturarvssektornstor uppmärksamhet (prop. s. 132). Bl.a.anförs att det är av stor vikt attarbetet med kulturarvet kopplas till enanalys ur olika sociala perspektiv -t.ex. med utgångspunkt i teman somklass, kön, kulturell bakgrund ochgeneration - så att olika grupperskulturarv dokumenteras, bevaras ochförmedlas till allmänheten, detta bl.a.som en del i arbetet med att höjakvaliteten på museisamlingarna somhelhet. Utskottet hänvisar i övrigt tillpropositionen. Som redovisas i ettsenare avsnitt i betänkandet (avsnitt4.1) är avsikten att de riktade bidragenpå museiområdet i första hand böranvändas till bl.a. granskningar avmuseernas samlingar med utgångspunkt iteman som klass, kön, kulturell bakgrundoch generation.Då det gäller frågan om skildrandet avkvinnornas i historia i skolansläromedel - en fråga som ligger utanförutskottets kompetensområde - nöjer sigutskottet med att nämna följande. Förmycket sedan gavs boken , Svensk Kvinnohistoriafrån Vikingatid till nutid (RabénPrisma) ut av ochUlla-Britt . Författarna sökergenom denna bok skildra kvinnansinsatser genom historien. Utskottet villockså hänvisa till attutbildningsutskottet våren 1995behandlade en motion, i vilken detframhölls att en stor del av deläromedel som används i skolorna ärförlegade och könsstereotypa; oftasaknas flickornas erfarenhetsvärld ochkvinnors roll i samhällsutvecklingenspeglas inte. Utbildningsutskottetframhöll bl.a. att utskottet utgick frånatt läromedelsförlagen själva är lyhördaför de krav som ställs av skolan ochdärmed tar sitt ansvar för attframställa fullgoda läromedel i nuberört avseende (bet. 1994/95:UbU18 s.19).Med det anförda får motionsyrkandetanses besvarat. Detta avstyrks således.Slutligen tar utskottet här upp tvåmotioner som avser Västsverige.Motionärerna bakom motion Kr22 (s) tarupp frågan om statligt stöd till vissaverksamheter i , nämligen förverksamheterna vid Litografiskaakademien i , det planeradenordiska på , detarkeologiska museet i ,, ,i och Rydals museum.Motionärerna framhåller att samtligainstitutioner har en inriktning, som göratt de är av intresse för hela landetoch att flera av dem arbetar med ettinternationellt perspektiv.Motionärernas yrkande innebär attinstitutionerna skall kunna få del avstatliga resurser för sin fortsattaverksamhet (yrkande 1).Kulturutskottet har tidigare i olikasammanhang behandlat frågor rörande deav motionärerna angivna institutionerna,besökt institutionerna eller på annatsätt haft kontakt med företrädare fördessa. Utskottet anser sig därför ha engod kunskap om verksamheten vid dessa.Utskottet kan inte göra något generelltuttalande om framtida stöd tillinstitutionerna i utan enprövning av stödbehovet får i förstahand ske i sedvanlig ordning vid budget-arbetet i , som grundarsig på inkomna anslagsframställningarfrån institutioner från alla delar avlandet.Utskottet vill utan att fullständighetåsyftas tillägga följande. Överstatsbudgeten utgår verksamhetsbidrag avbetydande storlek till de bådaGöteborgsinstitutionerna. Frågan omstorleken av stödet för budgetåret 1997prövas i senare avsnitt i betänkandet(avsnitt 17). Utskottet behandlade enmotion om i hösten1992 (bet. 1992/93:KrU2). Frågor rörandeLitografiska behandlades avutskottet (bet.1995/96:KrU1). En motion (Kr276) om stödtill ett nordiskt akvarellmuseum påTjörn kommer att behandlas av utskotteti ett senare betänkande. Till flera avinstitutionerna har bidrag utgått frånStiftelsen . Vidare harbidrag utgått till ochLitografiska museet i av medelsom anvisas över anslaget Stöd till icke-statliga kulturlokaler.Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motion Kr22 (s)yrkande 1.I motion T224 (fp) framförs synpunkterpå behovet av mångfald ochdecentraliserad kultur i Västsverige.Syftet med motionen i denna del (yrkande8) är att det skall göras en fortsattstatlig satsning på kulturlivet i dennadel av landet.Utskottet delar uppfattningen att detbör göras en fortsatt statlig satsningpå kulturliv. Det är dockinte motiverat att göra en annanbedömning av detta stödbehov än avmotsvarande behov för andra landsdelar.Motionsyrkandet bör inte föranleda någonåtgärd av . Yrkandet avstyrks.3 Konstnärernas villkor (prop. 3avsnitt 6)3.1 Inriktningen på de framtidainsatserna för konstnärerna (prop. 3avsnitt 6.1)Regeringen anger i kulturpropositionenatt statens insatser för konstnärernabör syfta till att- skapa förutsättningar för ett aktivtkulturliv som ger arbete och försörjninget konstnärerna och rikakulturupplevelser för medborgarna,- skapa sådana villkor för deprofessionella konstnärerna att de kanbasera sin försörjning på ersättning förutfört konstnärligt arbete,- anpassa regelverken på allapolitikområden så att rimlig hänsyn tastill konstnärernas speciellaförhållanden,- ge möjlighet till konstnärligförnyelse och utvecklingsarbete genomolika former av direkt konstnärsstöd,- förbättra möjligheterna tillinternationellt konstnärligt utbyte.Huvudlinjen måste vara att konstnärernaskall kunna leva på ersättningen försitt arbete och att bidragen endastskall ses som ett komplement. Regeringenuttalar att de selektiva stödformerna påsikt bör kompletteras med och växlas motflera generella stödformer.Vissa frågor som rör konstnärernasvillkor bör enligt regeringens meningnärmare belysas genom ytterligareanalyser och utredningar utöver dem somredan gjorts inom utredningen omkonstnärernas villkor (SOU 1990:39) ochKulturutredningen (SOU 1995:84).Regeringen anser attegenavgiftsproblemen bör lösas.Regeringen aviserar ikulturpropositionen sin avsikt atttillkalla en särskild utredare för attanalysera möjligheterna att korrigera deekonomiska belastningar som beröregenföretagande konstnärer. Utredarenskall analysera hur konstnärernamissgynnas av olika regelverk samt lämnaförslag om hur problemen kan lösas.Regeringen har tillkallaten utredare och beslutat om direktiv förutredningen (dir. 1996:80). Uppdragetskall vara avslutat under år 1997.Avsikten är att förslag i frågan skallföreläggas under våren 1998.Andra problem som bör lösas rörrelationen mellanarbetsmarknadspolitiken ochkulturpolitiken. Syftet är att bättreanpassa de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna till de kulturpolitiskamålsättningarna. Även inom detta områdeaviseras i kulturpropositionen att enutredning skall göras. I utredningenskall studeras hur detarbetsmarknadspolitiska stöd- ochbidragssy-stemet påverkar kulturområdeti dag. Utredningen skall resultera iförslag till hur systemet kaneffektiviseras och bättre anpassas tillde särskilda förhållanden som gäller förkonstnärernas arbetsmarknad och till dekulturpolitiska målen. Även dennautredning skall avslutas under år 1997för att läggas till grund för förslagtill under våren 1998.Den upphovsrättsliga lagstiftningen ärav grundläggande betydelse förkonstnärerna. Ett förslag omupphovsrättslig ersättning vid spridningav tomband har lagts fram ibetänkandet Kassettersättning m.m. (Ds1996:61). I betänkandet behandlas ocksåfrågan om ändring av bestämmelserna föravbildande av konstverk som är permanentplacerade på eller vid allmän plats. Ensärskild utredare har i oktober 1996tillkallats för att utreda frågan om enoffentligrättslig avgift påvidareförsäljning av konstverk somsaknar upphovsrättsligt skydd samtfrågan om ersättning förbiblioteksutlåning av ljudupptagningarav litterära och musikaliska verk.Förslag i dessa båda frågor avsesföreläggas under våren 1998.I budgetpropositionen lägger regeringenfram förslag om ökningar avkonstnärsstödet. Vidare föreslåsriksdagen godkänna att de övergripandemålen för skall varaatt främja bild-, form-, ton-, scen- ochfilmkonstnärers möjligheter att ägna sigåt kvalificerat konstnärligt arbete samtatt främja internationelltkonstnärsutbyte genom att bl.a. erbjudagästateljéer. Nämnden skall också bidratill ökade kunskaper om konstnärernasekonomiska och sociala förhållanden.Dessa frågor behandlar utskottet senarei detta betänkande (avsnitt 20).I fem motionsyrkanden tas upp frågorsom rör inriktningen på stödet tillkonstnärerna.Enligt motion Kr207 (m) yrkande 8 ärdet svenska skattesystemet illa anpassattill konstnärlig verksamhet. Despeciella utvecklingskostnader som denkonstnärliga verksamheten medför börbeaktas när avdragsregler utformas. Detär viktigt att kulturskapare möts avgenerositet vid bedömning avavdragsrätt. Inte heller denarbetsrättsliga lagstiftningen är tillgagn för konstnärerna. De skulle kunnafå bättre förhållanden om de kundearbeta enligt individuellt utformadeöverenskommelser och avtal. Denutredning som skall behandla frågorom de egenföretagande konstnärernasproblem bör beakta de konstnärligtverksammas speciella förutsättningar,men i övrigt inte skapa några speciellaregler som inte kan komma andra friaföretagare till del. I motionen tasockså upp frågor som rör utformningen avregler för statliga stipendier.Motionärerna anser att det istipendiekraven bör ingå krav påredovisning av resultat understipendieperioden för att klarlägga omstipendiatens arbete håller den kvalitetoch röner det intresse som kan liggatill grund för utkomst på skälig nivåutan ytterligare bidrag.Utskottet anser att det är angelägetatt frågorna om de egenföretagande,professionella konstnärernas problemäntligen får en lösning. Som anförs ikulturpropositionen bör det ocksåklarläggas hur konstnärerna missgynnasav olika regelverk. bör enligtutskottets mening avvakta med att göranågot uttalande i dessa frågor till dessatt utredningsresultaten föreligger ochlagts till grund för förslag tillriksdagen . Utskottet är inteheller berett att tillstyrka attriksdagen gör ett uttalande i syfte attriksdagen skall ställa sig bakom vissa imotionen angivna krav på statligakonstnärsstipendier. beslutarom den totala volymen på olika former avkonstnärsstöd och ger vissa riktlinjerför verksamheten. Statsmakternaöverlåter till de bidragsutdelandeinstanserna, där en bred kunskap om detkonstnärliga området är representerad,att utforma reglerna för konstnärsstödetutifrån de av givna målen ochriktlinjerna. Utskottet utgårsjälvfallet från att kvalitetsaspektenär en av de grundläggande faktorerna vidbesluten om stipendier. Utskottet anseratt inte bör uttala sig om ettsystem där stipendiaternas framtidamöjligheter att försörja sig på sinkonst skall ingå i bedömningen. mening skulle ett sådantriksdagens uttalande starkt hämmaviljan, förmågan och lusten till sådantförutsättningslöst experimenterande ochsådan nyskapande verksamhet somutvecklingen av konsten behöver. och dess handläggandeorgans uppgifter hör att följa uppbidragsgivningens resultat. Med detanförda avstyrker utskottet yrkande 8 imotion Kr207 (m).Det kommande utredningsarbetetbeträffande konstnärernas villkor börenligt motionerna Kr4 (mp) yrkande 13och Kr257 (mp) yrkande 6 även omfattafrågan om möjligheterna att införa ettgenerellt konstnärsstöd för att gekonstnärerna en grundtrygghet somstimulerar och utvecklar svensktkulturliv och ger möjligheter tillkonstnärligt skapande under värdigavillkor. Konstnärsstödet skall utgå iform av ett generellt konstnärstilläggsom finansieras genom att medel överförstill kulturområdet från anslaget tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder(utgiftsområde 14).Utskottet påminner om attKulturutredningen ingående diskuteradeolika former av statliga ersättningaroch bidrag till konstnärer, däriblandett generellt konstnärstillägg (SOU1995:84 s. 256-258). Utredningenredovisade ett antal nackdelar med det ibetänkandet redovisade och diskuteradeförslaget till generelltkonstnärstillägg och kom till slutsatsenatt förslaget inte borde genomföras.Utskottet anser att inte böruttala att det kommandeutredningsarbetet skall syfta tillinförande av ett generellt konstnärsstödav just det slag som motionärernaförordar och som Kulturutredningenavvisat. Motionerna Kr4 (mp) yrkande 13och Kr257 (mp) yrkande 6 avstyrks.Stödet till de enskilda konstnärernabör enligt motionerna Kr13 (kd) yrkande1 och Kr258 (kd) yrkande 6 i störreutsträckning knytas till särskildaprojekt eller bestämda konstnärligauppdrag att utsmycka daghem, skolor,sjukhus, bibliotek m.m. i stället föratt utgå i form av inkomststöd ochinkomstgarantier.Utskottet har i det föregående kortredovisat de principer som länge styrtdet statliga konstnärsstödet, nämligenatt beslutar om den totalavolymen på olika former av konstnärsstödoch ger vissa mål och riktlinjer förverksamheten, medan utformningen avreglerna för konstnärsstödet utifrån deav givna målen ochriktlinjerna överlåts till debidragsutdelande instanserna. Enligtkulturpropositionen skall selektivastödformer kompletteras med ochväxlas mot fler generella former.Motionärernas önskemål kan dock i någonmån sägas bli tillgodosett genom detförslag som läggs fram ikulturpropositionen om att vidga Statenskonstråds uppgifter till att avse ävenutsmyckning av andra gemensamma miljöerän sådana som ägs av staten, t.ex.skolor. Det är emellertid här inte frågaom konstnärsstöd, utan om uppdrag tillprofessionella konstnärer att utförautsmyckning av olika miljöer. Frågan omKonstrådets uppgifter behandlarutskottet i det följande (avsnitt 11.3och 11.4). Utskottet föreslår attriksdagen avslår motionerna Kr13 (kd)yrkande 1 och Kr258 (kd) yrkande 6.3.2 Visningsersättning (prop. 3 avsnitt6.2)Staten anvisar medel somersättning till bild- och formkonstnärerför att deras verk i offentligainstitutioners ägo visas för allmänheteneller används på annat allmännyttigtsätt (s.k. visningsersättning). Medlentillförs bildkonstnärsfondunder Konstnärsnämnden.Visningsersättningen får användas delsför ändamål som syftar till att geyrkesverksamma konstnärer ekonomisk ocharbetsmässig trygghet, dels för andraändamål som berör verksamhet inombildkonstens område.Medel från anslaget tillvisningsersättning utgick tidigare bl.a.i form av s.k. individuellvisningsersättning. Denna hade formen avett standardiserat, mindre, årligtbelopp till alla konstnärer som hade ettbestämt antal konstverk i offentlig ägo.Någon konstnärlig bedömning gjordesinte. budgetpropositionanmäldes att Bildkonstnärsfonden /94 avskaffat denindividuella visningsersättningen tillförmån för koncentration påarbetsstipendier, bidrag tillinternationellt kulturutbyte ochförstärkta pensionsbidrag. Vid riksmötet1994/95 behandlade utskottet ett antalmotioner om återinförande av enindividuell visningsersättning somskulle fördelas av exempelvis denideella föreningen (). På utskottets förslaggav med anledning avmotionerna regeringen till känna att deregler om ersättningar tillbildkonstnärer som kunde ha anknytningtill upphovsrätt borde ses över.Regeringen borde därefter återkomma tillriksdagen med de förslag som översynenkunde föranleda (bet. 1994/95:KrU21,rskr. 1994/95:285).I kulturpropositionen redovisarregeringen att konstnärerna ochkonstnärs-organisationerna varitkritiska till att den individuellavisningsersättningen avskaffades och attde anfört att den hade fungerat som ensorts erkännande av den enskildakonstnärens konstnärskap.Kulturutredningen har föreslagit att enindividuell visningsersättningåterinförs, vilket även regeringenförordar. Regeringen anser att det ärrimligt att utgå från attkvalitetsbedömning sker när en offentliginstitution köper konst. Mottagare avden individuella visningsersättningenskall utses av Bildkonst Upphovsrätt iSverige (BUS). föreslåsgodkänna det som regeringen förordar omindividuell visningsersättning samt antaett i kulturpropositionen framlagtförslag till ändring i lagen (1992:318)om överlämnande av förvaltningsuppgifterinom Kulturdepartementetsverksamhetsområde (bilaga 1 till dettabetänkande). Lagändringen innebär attBUS får pröva frågor om fördelningen avden individuella visningsersättningenfr.o.m. Ibudgetpropositionen beräknar regeringen10 för ändamålet underanslaget E 2 Ersättningar och bidragtill konstnärer. Anslagsfrågan behandlarutskottet senare i detta betänkande(avsnitt 20).Enligt motion Kr260 (m) yrkande avslå förslaget att BUS skallfördela individuell visningsersättning.Motionärerna anser att medlen skallfördelas av och på ettsådant sätt att alla yrkesverksammakonstnärer som uppfyller rimligakvalitetskrav skall kunna komma i fråga.Utskottet finner liksom regeringen attkonstnärernas krav på ett återinförandeav en individuell visningsersättning ärberättigat. Utskottet föreslår attriksdagen med avslag på motion Kr260 (m)yrkande 11 dels godkänner det somregeringen anfört om individuellvisningsersättning, dels antar förslagetom lag till ändring av lagen (1992:318)om överlämnande av förvaltningsuppgifterinom Kulturdepartementetsverksamhetsområde.3.3 Bidrag till konstnärer (prop. 3avsnitt 6.3)I budgetpropositionen föreslårregeringen en förstärkning avkonstnärsbidragen. Utskottet behandlardenna fråga senare i detta betänkande(avsnitt 20).3.4 Inkomstgarantier ochlångtidsstipendier (prop. 3 avsnitt 6.4)I budgetpropositionen föreslårregeringen en ökning av antaletinkomstgarantier och långtidsstipendier.Utskottet behandlar denna fråga senare idetta betänkande (avsnitt 20).3.5 organisation(prop.