bet · GJ01AU16 · 1996-06-04 00:00:00 — I betänkandet behandlas bl.a. förslag omändrade regler för landsbygdsstödet.Syftet är att anpassa stödet till EG:sregler om försumbart stöd. Yttranden harinhämtats från jordbruksutskottet,, ochNärings- och teknikutvecklingsverket(). Såvitt avser landsbygdsstödettill jordbruksföretag anser utskottetatt någon form av stöd bör utges ävenfortsättningsvis. Utskottet anser attregeringen bör återkomma till riksdageni frågan efter en genomlysning av olikaalternativa lösningar.Moderata samlingspartiet anser i enreservation att ett investeringsstödtill jordbruks- och fiskenäringarna börinföras inom ramen för EG:sstrukturfondsmål 5a i enlighet med ettmotionsförslag och jordbruksutskottetsyttrande. Även ochKristdemokraterna ansluter sig till vadjordbruksutskottet förordat. har i betänkande1995/96:AU7 behandlat proposition1995/96:201 såvitt avser punkterna 1 och2 (avsnitten 2 och 4).I de återstående delarna avpropositionen föreslår regeringen () att riksdagen3. godkänner det som regeringenförordar om ändrade regler förlandsbygdsstöd (avsnitt 5),4. godkänner det som regeringenförordar om lokaliseringsstöd tilllokaler för uthyrning (avsnitt 6). 1995/96:A42 av () variyrkas1. att hos regeringen begärförslag till investeringsstöd förjordbruket och fisket inom mål 5 A ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar om regler förlandsbygdsstöd i de nordligaste länen ienlighet med vad som anförts i motionen.1995/96:A43 av och () vari yrkas att riksdagenavslår regeringens förslag om ändraderegler för landsbygdsstöd.1995/96:A44 av m.fl.(c) vari yrkas1. att avslår regeringensförslag om ändrade regler förlandsbygdsstöd,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om antalet län,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om finansiering,4. att hos regeringen begärförslag till omfördelning av medel ienlighet med vad i motionen anförts,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om försumbart stöd,6. att avslår regeringensförslag om ändrade regler förlokaliseringsstöd till lokaler föruthyrning. BakgrundFör att påskynda den ekonomiska ochsociala samordningen och för attförbättra förutsättningarna för regionalutjämning beslutades om en reformav EG:s strukturpolitiska instrument,dvs. jordbruksfonden, socialfonden ochregionalfonden. Reformen innebär attfonderna har koordineratsunder samlingsbegreppetstrukturfonderna. Till dessa fonder höräven den s.k. fiskefonden. Inomstrukturfonderna finansieras även des.k. gemenskapsinitiativen.Fonderna är inte några fonder iegentlig mening utan utgör endastutgiftsposter i EG:s budget. Stöd lämnasfrån strukturfonderna i form av bidrag.Det förutsätts att medlemsstaternaskjuter till egna medel. I vilken månSverige kan få stöd från fondernaframgår av samlade programdokument (SPD)som förhandlats fram med EG-kommissionenpå grundval av regeringens förslag. Närdet gäller gemenskapsinitiativenfastställs operativa program. För detsammanlagda återflödet frånstrukturfonderna under de kommande årenkommer ca 25 program att fastställas.Strukturfonderna har sex övergripandeverksamhetsmål.1. Utveckla och strukturellt anpassasvagt utvecklade regioner (Sverigeomfattas inte)2. Omstrukturera regioner medindustrier på tillbakagång3. Bekämpa långtidsarbetslöshet ochunderlätta för ungdomar och personer somriskerar utslagning att komma in påarbetsmarknaden4. Genom kompetensutveckling underlättaomställningen vid strukturförändringaroch förändringar av produktionssystem5a. Främja omstrukturering avjordbruket5b. Underlätta utveckling pålandsbygden6. Främja näringslivsutveckling iextrem glesbygdMål 6 tillkom imedlemskapsförhandlingarna mellan EU ochSverige, och Finland.Målen 1, 2, 5b och 6 är regionaltinriktade, medan målen 3, 4 och 5a istort sett lämnas utan direkt geografiskkoppling. För vidkommande ärmål 2-programmet avgränsat till femområden som i detta sammanhang benämnsBlekinge, , Bergslagen,Ångermanlandskusten och NorraNorrlandskusten. Mål 5b har program förVästra , Sydöstra ,//, Gotland ochSkärgården. Mål 6 omfattar norraSveriges inland.Ansvaret för att administrera stöd ochbidrag från EG:s budget som på nationellnivå tillkommer staten förs ut påberörda förvaltningsmyndigheter. Dettagäller såväl administration ochbetalning som ansvaret för dekontrollerande uppgifterna.Myndigheterna i fråga är framför alltNUTEK, AMS och . När detgäller det konkreta programarbetet kanäven , en kommun eller ettföretag ges ett operativt ansvar. Förvissa program har det inrättatssärskilda myndigheter med uppgift attsvara för ärendeprövningen.Enskilda medlemsländers möjligheter attlämna företagsstöd begränsas avstatsstödsreglerna i . riktlinjer för tillämpningav dessa regler slår fast att stöd underett visst preciserat belopp, s.k.försumbart stöd ( de minimis ), intepåverkar handeln mellan länderna ellerär konkurrenssnedvridande. Medförsumbart stöd avses stöd till ett ochsamma företag som totalt inte överstiger100 000 ecu . Entidigare fördelning mellan hårda och mjuka investeringar har tagits bort.Stöd kan inte lämnas för vissa slag avverksamheter, bl.a. inom jordbruks- ochfiskenäringarna. Den statligamedfinansieringen kan utgöras av bl.a.sådana nationella stödsystem som fallerinom ramen för omförsumbart stöd.På det nationella planet gällerförordningen (1990:642) omregionalpolitiskt företagsstöd. Därfinns regler om stöd för att främjaekonomisk tillväxt och ensamhällsekonomiskt och i övrigt lämpliglokalisering av näringslivet. Sådantstöd kan lämnas i stödområden som angesi förordningen. I vissa situationer kanstöd även lämnas till verksamhet utanförstödområdena. Avser stödet orter utanförvissa angivna län eller kommuner, dets.k. gleshetsområdet, måste godkänna stödet.De permanenta och tillfälligastödområden som anges i den nyssnämndaförordningen sammanfaller bara tillvissa delar med de områden som omfattasav strukturfondernas målprogram.Målprogrammen omfattar större områden.Regionalpolitiskt företagsstöd kanbl.a. lämnas till uppförande av lokalerför uthyrning. gäller attstödet bara får avse lokaler på mindreorter. Lokaler som uppförs får inte varastörre än . Om detfinns särskilda skäl får medgeundantag från den sistnämnda regeln.Sedan 1994 gäller vidare en nyregionalpolitisk stödform,landsbygdsstöd, som ersatte bl.a.glesbygdsstödet. Stödet regleras iförordningen (1994:577) omlandsbygdsstöd och stöd till kommersiellservice. Sådant stöd kan lämnas dels istödområdena 1 och 2 och i tillfälligastödområden, dels i glesbygds- ochlandsbygdsområden. De senare avgränsasav vederbörande länsstyrelse.Landsbygdsstöd kan för närvarandelämnas till privata företag som bedriververksamhet på marknadsmässiga villkor.För jordbruksföretag gäller engeografisk begränsning, stöd kan endastlämnas i de sju nordligaste länen. Iövriga områden som omfattas avförordningen får stöd lämnas endast förkombinationsverksamheter till jordbruk.Stödet lämnas bl.a. som avskrivningslåneller kreditgaranti. Det lämnas förinvesteringar som delas in i hårda ,dvs. investeringar i byggnader, maskinerm.m., och mjuka , dvs. iproduktutveckling, marknadsföring m.m.För de båda slagen av investeringar kanavskrivningslån lämnas med maximalt till en och samma mottagare underen treårsperiod.Propositionen och motionernaLandsbygdsstödetFör att anpassa de nationellastödreglerna till om s.k.försumbart stöd föreslås följande ifråga om landsbygdsstödet.Det nuvarande maximala stödet tillinvesteringar på under entreårsperiod, fördelat på påresp. hårda och mjuka investeringar,sänks till utan begränsningtill olika slag av investeringar.Sänkningen av beloppet är en följd avatt den svenska kronan stärkts iförhållande till ecu.Vidare utesluts vissa slag avverksamheter från landsbygdsstödet,nämligen sektorer inom stålindustrin,varvsindustrin, transportsektorn ochdelar av jordbruks- och fiskenäringarna.I sammanhanget hänvisas tillRomfördragets bilaga 2 som anger vilkajordbruksprodukter som omfattas avbestämmelserna. I propositionen sägs attjordbruks- och fiskenäringarna i ställetfår möjlighet att erhållainvesteringsstöd inom ramen för mål 5aFrämjande av omstrukturering avjordbruket. De fyra stödformer som ingåri 5a är kompensationsbidrag tilljordbrukare, startstöd till yngrejordbrukare, program för fisket samt ettprogram för stöd till investeringar förvidareförädling eller saluföring av jord-och skogsbruksprodukter.Det geografiska området utvidgas.Landsbygdsstöd skall även kunna lämnas ivissa större orter inomstrukturfondsområdena. Därigenom geslikartade möjligheter att genomföraföretagsutvecklande åtgärder i alla deområden som ingår istrukturfondsprogrammen.Slutligen skall landsbygdsstöd intebara kunna lämnas till ett företag utanäven till ett samverkansorgan för fleraföretag som går samman för att genomföraprojekt, t.ex. utveckling avunderleverantörsrelationer.I motion A42 av ()påpekas att regering och riksdag inteutnyttjat möjligheten att erhålla stödför investeringar för jordbruks- ochfiskenäringarna inom ramen för mål 5a.För närvarande används endastmöjligheten till LFA-stöd (stödet tillmindre gynnade områden), startstöd, stödför förädling av jord- ochskogsprodukter samt ett begränsat stödtill fisket. Motionären anser att detför konkurrensneutraliteten inom EUskulle vara av stor betydelse försvenskt jordbruk att få möjlighet tillinvesteringsstöd inom 5a.Lönsamhetsproblemen inomanimalieproduktionen är stora, bl.a.till följd av den ambitiösalagstiftningen om djurhållning. Stödetbör inriktas mot företagstyper ochdriftsformer som är av betydelse försysselsättning och miljö, såsominvesteringar för bättre djurmiljö.Geografiskt skulle stödet lämnas inom deområden som omfattas av LFA-stödet, vilket innebär en utvidgning iförhållande till landsbygdsstödets sjulän. Länsstyrelserna bör handläggaärendena. Den nationellamedfinansieringen bör ske inom det s.k.länsanslaget (yrk. I avvaktan påinförandet av ett sådantinvesteringsstöd bör landsbygdsstöd tilljordbruks- och fiskeföretag kunna lämnasinom de sju nordligaste länen (yrk. 2).Elving m.fl. (c) erinrar imotion A44 om att landsbygdsstödetinfördes som en ny enkel stödform förmindre företag i de regionalpolitiskastödområdena och i glesbygds- ochlandsbygdsområdena. Med regeringensförslag om utvidgning av det geografiskaområdet förflackas detta syfte. Resurserflyttas från landsbygden till störreorter. Enligt motionen måste glesbygds-och landsbygdsperspektivet lyftas framinom regionalpolitiken. Obalansen bliralltmer påtaglig. Befolkningen minskaroch unga människor lämnar bygden.Konjunkturuppgången har gått storaområden förbi. De små lokalaarbetsmarknaderna erbjuder bara ettsmalt utbud av arbetstillfällen. Detbehövs en offensiv politik som tar tillvara investeringar som redan gjorts ochsom utvecklar den potential som finns pålandsbygden. De små och medelstoraföretagen är särskilt viktiga för nysysselsättning. Landsbygdsstödet bidrarockså till att utveckla kvinnorsföretagande. Grunden för en stabilutveckling på landsbygden är attbasnäringar som jord- och skogsbruk samtfiske kan utvecklas. Om reglerna omförsumbart stöd utesluter jordbruks- ochfiskenäringarna samt transportsektornbör medel i stället föras över till mål5a, där stöd till dessa näringar ärgodkänt. Motionärerna ansluter sig i ochför sig till att medel skall kunnaställas till förfogande förföretagsutvecklande åtgärder inomstrukturfondsprogrammen, men det fårinte ske genom omfördelning på det sättsom regeringen föreslår. I stället börmedel kunna omfördelas från dearbetsmarknadspolitiska resurserna.Detta är ett bättre sätt att främjaviljan till investeringar. Motionärernayrkar att förslaget om ändrade reglerför landsbygdsstödet avslås (yrk. 1) ochbegär i övrigt tillkännagivanden ienlighet med det anförda (yrk. 2-5).Hans Andersson och (bådav) kritiserar i motion A43regeringsförslaget om landsbygdsstödet,som innebär att EU tvingar attändra delar av sin regionalpolitik. Dendetaljnivå som de föreslagna reglernainnebär hör enligt dem inte hemma i ettsystem som skall präglas avsubsidiaritetsprincipen. Motionärernapåpekar att förslaget medför att stödinte kan lämnas till småskaligvidareförädling av egnajordbruksprodukter, något som inteheller ligger inom ramen för mål 5a. Enkonsekvensanalys behövs, liksom enutredning av hur reglerna om försumbartstöd kan tillgodoses somSverige kan ha kvar landsbygdsstödettill vidareförädling. I avvaktan pådetta avvisas regeringsförslaget.Lokaliseringsstöd till lokaler föruthyrningI fråga om lokaliseringsstöd tilllokaler för uthyrning föreslås ipropositionen att stödetfortsättningsvis även skall kunna avseombyggnad och restaurering av störrelokaler och större orter i de delar avdet nationella stödområdet som omfattasav mål 2 eller av gemenskapsinitiativetKonver. Det sistnämnda programmet hartill syfte att stödja områden somdrabbats av nedläggningar avverksamheter med anknytning tillförsvaret. Det omfattar ochKarlskoga kommuner. Dagens regler avsersom tidigare nämnts mindre orter ochmindre lokaler. Motivet för förslaget äratt de många oanvända industrilokalersom finns i vissa områden skall kunnabyggas om och restaureras för ettdifferentierat näringsliv med ökatnyföretagande och utveckling av mindreindustri- och tjänsteföretag. I vissa avde fastställda samlade programdokumentenför mål 2 ingår ombyggnad ochrestaurering av befintliga lokaler föruthyrning. Dessa avser i huvudsak orterutanför det nationella stödområdet. Medförslaget blir det möjligt att lämna ettlikvärdigt stöd till lokaler föruthyrning i samtliga mål 2-områden.I den nyssnämnda motionen A44 av ElvingAndersson m.fl. (c) yrkas avslag påpropositionen i denna del. De ändradereglerna är inte motiverade eftersomdagens regler medger de undantag som kananses tillräckliga. Dettalokaliseringsstöd bidrar därutöver tillatt verksamheter flyttas ut i störreutsträckning (yrk. 6).Utskottets övervägandenJordbruksutskottet har avgett yttrande iärendet (bilaga). En redovisning lämnasför tidigare ställningstaganden vadavser åtgärder inom mål 5a. Iproposition 1994/95:19 om Sverigesmedlemskap i unionenförordade den dåvarandefyrpartiregeringen att ettinvesteringsbidrag infördes i Sverige.Frågan behandlades på nytt i densocialdemokratiska regeringensproposition /95:75 Vissalivsmedelspolitiska åtgärder vid ettmedlemskap i unionen.Därefter har i samband med1995 års budgetberedning fattat beslutom de nationella åtagandena i enlighetmed EG:s stödformer inom jordbruks- ochfiskepolitiken. Satsningar påmiljöstödet och stödet till mindregynnade områden, LFA-stödet, harprioriterats. Något investeringsstödtill primärproduktionen har alltså inteinförts. - anförvidare att det i samband med ettuppföljningsprojekt konstaterat att detfinns ett mycket stort antal stödformerinom jordbruket, skogsbruket och fisket.- Genom livsmedelspolitiskabeslut utökades glesbygsstödet med 100miljoner kronor. Detta var avsett som enförstärkning av stödet till framför alltjordbruk med kombinationsverksamheter.Jordbruksutskottet konstaterar attreglerna om försumbart stöd uteslutersåväl rena jordbruksinvesteringar sominvestering i kombinationsverksamhet,som t.ex. lokal livsmedelsförädling. -Det är enligt jordbruksutskottetnödvändigt att stöd även ifortsättningen kan utgå till deverksamheter och områden som hittillsomfattats av landsbygdsstödet.Möjligheter finns att inom ramen för mål5a betala ut ett särskiltinvesteringsstöd. bör de nu frigjordamedlen tas i anspråk för ändamålet.Stödet bör utformas med utgångspunkt iden inriktning och de prioriteringar somgäller för den svenskajordbrukspolitiken, vilket bl.a. innebäratt stödet bör utnyttjas för att främjamiljö- och djurskyddsinvesteringar.Jordbruksutskottet konstaterar attintroduktionen av ett investeringsstödinom ramen för mål 5a kräver ettgodkännande av kommissionen. Regeringenbör enligt utskottet återkomma tillriksdagen med förslag till ett sådantinvesteringsstöd. - ,som delar de synpunkter som framförs imotionerna A42 yrkande 1 (m) och A44yrkande 5 (c), föreslår etttillkännagivande till regeringen.I ärendet har arbetsmarknadsutskottetäven begärt yttranden frånGlesbygdsverket, ochNUTEK.Glesbygdsverket yttrar sig över den delav propositionen som avserlandsbygdsstödet. Det är enligt verketav yttersta vikt för landsbygdensutveckling att stöd kan lämnas framförallt till lokal vidareförädling avjordbruksprodukter. Det stöd som iSverige kan lämnas inom mål 5a kan iringa utsträckning ersättalandsbygdsstödet eftersom det främst ärinriktat på etablerade företag medrelativt stora volymer. Det nuvarandelandsbygdsstödet lämnas framför allttill mindre företag, t.ex.kombinationsverksamhet tilltraditionellt jordbruk. Verket pekar påatt många åtgärder inom mål 5b-programmen har som mål att stärkajordbruksföretagen genom lokalvidareförädling och diversifiering.Vidareförädling av naturresurser ärockså en insats inom gemenskapsinitiativet Leader II. - Verket anserdet möjligt och förenligt med EG-reglerna att utforma landsbygdsstödet såatt det avser vidareförädling avjordbruksprodukterna ochkombinationsverksamheter. Syftet skallvara att öka lönsamheten i befintligproduktion, inte att öka produktionen. -I fråga om förslaget attlandsbygdsstödet även skall kunna utgestill större orter förutsätter verket attdet förordningsvägen införsrestriktioner för användningen avlandsbygdsstödet i större tätorter såatt villkoren för företagen i landsbygds-och glesbygdsområden inte försämras.Jordbruksverket lämnar i sitt yttrandeen beskrivning av det stöd som lämnats tillareella företag i de sju nordligastelänen. Sammanfattningsvis uppgårinvesteringsbidragen till jordbruks- ochträdgårdsföretag i norra tillbetydande belopp. Verket konstaterar attnäringen kommer att drabbas av ettavbräck om landsbygdsstödet tas bortutan att ersättas av annat stöd. Isammanhanget bör enligt verket beaktasatt möjligheten för jordbruksföretag atterhålla statlig lånegaranti tillinvesteringar togs bort förraåret. - Ett fortsatt nationelltinvesteringsstöd via landsbygdsstödetskulle kräva anpassning av de nuvarandereglerna för att kunna godtas av EU. Ikanske flertalet fall skulle dock stödav den typ som lämnats kunnagodtas. Den svenska maximigränsen på för andelen bidrag skulle behövasänkas. Det skulle inte heller varatillåtet med stöd för utökning av vissaslag av köttproduktion. Förmiljöinvesteringar ochdjurskyddsinvesteringar som inte ledertill produktionsökning finns undantagsom innebär stora möjligheter tillnationellt investeringsstöd. -Investeringsstöd som medfinansieras avEU tillämpas såvitt verket känner tillav alla medlemsländer utom . Detfinns inget som hindrar att Sverigeinför stödet, vilket dock förutsätteratt det finns utrymme i den budget förEU-bidrag till som fastställtsför . - Verket framförvidare synpunkter på hur ett eventuelltinvesteringsstöd skulle kunnaadministreras. Ett förslag tillregelutformning finns sedan tidigareutarbetat inom verket, vilket skullekunna anpassas. - Jordbruksverketsuppfattning är att man inte bör slopalandsbygdsstödet tilljordbruksinvesteringar i de sjunordligaste länen utan att ersätta detmed annat investeringsstöd. Norrlandsjordbruket behöver stöd. Den viktigastedriftsformen, mjölkproduktionen, harfått försämrad lönsamhet. Avstatsfinansiella skäl bör man välja EU-stödet, även om det medför meradministrativt arbete. Stöd i sambandmed djurskyddsinvesteringar måsteprioriteras högt, eftersom det svenskajordbruket har konkurrensnackdelargentemot grannländerna på grund av dehöga svenska djurskyddskraven.Jordbruksverket förordar ett smalare ochhögre investeringsstöd framför ettbredare och lägre. Investeringar i norraSverige bör prioriteras liksomdjurskyddsinvesteringar i hela landet.NUTEK anser att regeringsförslaget omlandsbygdsstödet såvitt avserbeloppsgränsen och den slopadeindelningen i hårda resp. mjuka investeringar innebär en förenkling bådeför företag och beviljande myndigheter.-Verket konstaterar att förslaget om attslopa stödet till jordbruket i de sjunordligaste länen och till vissa fall avkombinationsverksamheter innebär enbetydande begränsning. Verket delar iallt väsentligt de problembeskrivningarsom finns i motionerna A42 (m) och A43(v). Det skulle enligt verket varapositivt om det går att finna en lösningså att nuvarande bestämmelser kanbehållas inom ramen för EU:s regelverk.Ett uppskov med beslutet tills fråganutretts vidare skulle vara värdefullt. -ser förslaget att stöd skall kunnalämnas i tätorter i strukturfondsområdensom en administrativ förenkling av denkomplicerade bilden med nationellastödområden, landsbygdsstödområden ochstrukturfondsområden. - Förslaget attlandsbygdsstöd skall kunna lämnas tillsamverkansprojekt ses som enadministrativ åtgärd för att kunnautnyttja medel i strukturfonderna. -är positivt till förslaget rörandeindustrilokaler för uthyrning. Därigenomkan åtgärder inom mål 2-programmenmedfinansieras.I ärendet har det inkommit en skrivelsefrån kommun.Arbetsmarknadsutskottet gör följandeöverväganden.Regeringsförslaget, såvitt det avserslopande av landsbygdsstödet förjordbruksföretag ochkombinationsverksamheter skulle, somframgår av yttrandena, utan tvekan fåstora konsekvenser för dessa näringar.Enligt yttrande harinvesteringsbidragen uppgått tillbetydande belopp. har investeringsstöd tillareella företag i de sju nordligastelänen beviljats med i genomsnitt ca 80miljoner kronor , varav 56miljoner kronor tilljordbruksinvesteringar, 3 miljonerkronor till trädgårdsinvesteringar och20 till investeringar iannan, kompletterande verksamhet. Stödethar utgjorts av landsbygdsstöd (före1994/95 glesbygdstöd) och Åtgärdsprogrammet för jordbruket inorra .EU har mycket strikta regler förnationella stöd till jordbruksnäringen.Landsbygdsstödet för jordbruksföretagoch kombinationsverksamheter i sinnuvarande utformning är inte iöverensstämmelse med dessa regler.Samtidigt står det klart att det programsom för svenskt vidkommande utformatsför mål 5a inte kan ersätta detnuvarande landsbygdsstödet. Som framgårav jordbruksutskottets yttrande harsatsningar på miljöstödet och stödettill mindre gynnade områdenprioriterats. Stödformerna inomprogrammet för mål 5a är inriktade delspå kompensationsbidrag för mindregynnade regioner från jordbrukssynpunkt(LFA-stödet), dels på olika stöd för attutveckla och effektivisera jordbruks-,skogsbruks- och fiskerisektorn i helalandet. De sistnämnda utgörs avstartstöd för yngre företagare inomjordbruks-, trädgårds- ellerrenskötselföretag samt investeringsstödför att utveckla långsiktigtkonkurrenskraftiga förädlingsföretag.Vidare ges stöd till fisket. Det är attmärka att investeringsstöd för förädlinginte lämnas till den som producerareller i detaljhandeln saluför jord-eller skogsbruksprodukterna. Somframgått finns emellertid möjlighet attinföra ett investeringsstöd inom ramenför mål 5a.Med hänsyn till de ingripande följdersom ett slopat investeringsstöd tilljordbruks- och kombinationsverksamheterskulle få är det av största vikt att enförändring föregås av en noggrannanalys. Såväl jordbruksutskottet som demyndigheter som yttrat sig i frågananser att någon form av stöd bör utgesäven fortsättningsvis.Arbetsmarknadsutskottet delar dennauppfattning. Med hänsyn till vikten avatt olika alternativa lösningar blirnoga genomlysta från såvälregionalpolitiska,sysselsättningspolitiska somjordbrukspolitiska synpunkter ärutskottet dock inte berett att nu taställning till hur ett fortsatt stöd börutformas.Enligt utskottets mening bör regeringenutan dröjsmål återkomma till riksdagenmed förslag i frågan, där de synpunktersom framkommit i yttrandena beaktats. Enutgångspunkt bör vidare vara att stödettill de näringar som är i fråga så långtsom möjligt tillgodoser de syften somavses med landsbygdsstödet, dvs.