bet · GK01KU2 · 1996-11-21 00:00:00 — Eftersom någon sådan överlåtelse ejskett vad avser utrikespolitiken(handels- och biståndspolitikenundantagen) kan det förmodas att deninförda ordningen, vilken ju innefattarnya samverkansformer också påutrikespolitikens område, medför attriksdagen får en större roll på dettaområde än vad som var avsett vid dennuvarande regeringsformens tillkomst.Medan regeringen tidigare vände sigtill endast i särskilt angivnafrågor och i frågor av större betydelsehar den nu införda ordningen kommit attinnebära att i princip alla frågor sombehandlas inom den gemensamma utrikes-och säkerhetspolitiken (GUSP), oavsettbetydelse, görs till föremål förriksdagssamverkan. Det nya förfarandetinnebär också att detaljeringsgradenökat. insyn, och därmed ocksådess möjlighet till inflytande, synessåledes bli både bredare och djupare.Detta kan komma att medföra attriksdagens befattning medutrikesfrågorna stundom skulle kunnatangera den operationella hanteringen avutrikespolitiken, något som skulle kunnaifrågasättas ur lämplighetssynpunkt. Detskulle även innebära en utveckling bortfrån den i andra sammanhang uttrycktaambitionen att fokusera rollpå principiella och övergripande frågor.2.2 Rollfördelningen mellan utskottetoch beträffande frågor inomandra pelarenDen nu rådande ordningen kan sägasinnebära att utskottet är ålagt atthålla sig informerat om viktigare frågorfrån det de blir aktuella inom GUSP, viabehandlingen i ministerrådet (iblandockså i ), till desseventuella beslut genomförts. Inför ettärendes behandling i ministerrådet harEU-nämnden, somutrikesutskottet följer frågan, attsamråda med regeringen i samma ärende.Kräver frågan i ett senare skederiksdagsbehandling har utskottet attäven bereda ärendet. Det bör isammanhanget påpekas attutrikesutskottet i kraft av sininitiativrätt har möjlighet att föra infrågor i påpekar attutskottens ställning, uppgifter ochbefogenheter inte förändras genom att inrättas. Med tanke på denbetydelse som bör fästas vid ettsammanhållet förfarande, därsamrådsorganet har överblick över densamlade EU-politiken, anserkonstitutionsutskottet att det inte ärlämpligt att fördela samrådet på olikautskott. Däremot menarkonstitutionsutskottet att utskottenskunskaper och synpunkter skall kunnakomma till godo inför desssamråd med regeringen.Konstitutionsutskottets ovan återgivnasynpunkter synes väga tungt vad avserfrågor inom första pelaren. Det ärdäremot inte lika självklart att denrådande modellen är lika funktionell påutrikespolitikens område, därsuveränitetsöverlåtelse inte skett.Mot bakgrund av modeller som prövats iandra EU-stater har det bl.a.ifrågasatts det lämpliga i attregeringen först samråder med EU-nämndeni fråga vilken utrikesutskottet därefterhar att ta ställning till inför ettriksdagsbeslut. Det har härvid anförtsatt uppfattning merakonsistent och konsekvent skulle kommatill uttryck om utrikesutskottet ävenskulle svara för samrådsfunktionen.Genom sina fackkunskaper skulleutskottet kunna ge samrådet en störretyngd.Behovet av överblick över EU-ärendenamåste vägas mot behovet av en överblicköver och en samordnad hantering av deutrikespolitiska frågorna. Det kan dåanföras att den nuvarande, splittradebehandlingen av utrikespolitiken, vilkeni icke obetydlig del bedrivs utanför ettEU-sammanhang, generellt sett får ansesförsvaga inflytande. Tilldetta kommer att det grundläggandeargumentet för den särskildahanteringen inom av EU-frågorna - parlamentets minskadeinflytande till följd avsuveränitetsöverlåtelsen - inte ärtillämpligt vad avser utrikespolitiken.EU-nämndens behov av överblick skullemed denna alternativa modell kunnatillgodoses genom att den direkt avregeringen erhöll information i deaktuella frågorna på motsvarande sättsom sker genom dubbleradinformation också till utskott.Genom att utrikesutskottet har detsamordnande beredningsansvaret iriksdagen för hela EU-området, t.ex. vidbehandlingen av regeringens årligenåterkommande EU-skrivelse, har utskottet(i likhet med ) en helhetsbildav alla de sektorer som EU-samarbetetomfattar. har därutöverockså möjligheten till en överblick överhela det utrikespolitiska området,inklusive de delar som ligger utanförGUSP-samarbetet. Av särskild betydelseär att utskottet svarar för de centralasäkerhetspolitiska frågorna, vilkaligger utanför men nära berör EU-samarbetet. Sammantaget torde därförutrikesutskottet vara det riksdagsorgansom har störst möjligheter attöverblicka regeringens agerande inom dethär aktuella området.Hanteringen av utrikespolitiska frågorinom skiljer sig från vad somär fallet på andra politikområden bl.a.genom att själva besluten inte sällanblott utgör en formell bekräftelse avvad som framkommit genom föregående,ofta långvariga diskussioner i andrafora. Det kan mot denna bakgrundifrågasättas om ett samrådsförfarande isamband med ministerrådsmötena är ägnatatt åstadkomma de avsedda resultaten.Enligt utskottets mening är den ovanantydda, alternativa modellen värd attbeakta. Utskottet är dock ej berett attförespråka att den nu införs. Ettställningstagande bör ej ske förränytterligare erfarenhet vunnits av dennuvarande modellen och innan det stårklart vilka resultaten blir av EU:spågående regeringskonferens (IGC),vilken kan komma att behandla denationella parlamentens roll i EU:sbeslutsprocess.2.3 Information och påverkanEnligt konstitutionsutskottetsuppfattning är det viktigt att utskottens ledamöter - - - håller sigväl informerade om vad som händer påderas område inom Europeiska unionen .Detta har i allmänhet tolkats som attutskotten skall hålla sig informerade.Konstitutionsutskottet har inte angivitnågra närmare motiv beträffande varförledamöterna bör hålla sig informerade.Ett tänkbart motiv skulle kunna vara attdetta är en förutsättning för attriksdagen genom frågeinstitutet skallkunna utöva en effektiv parlamentariskkontroll. Även en rad andra motiv ärtänkbara.Man får emellertid i sammanhanget intebortse ifrån sambandet mellaninformation och påverkan. Reell påverkanförutsätter information. Behovet avinformation, och motivationen för attinformera sig, torde emellertid varabegränsat om påverkansmöjlighet ejföreligger. Vad gäller utskotten somsådana (ej utskottsledamöterna) är dockpåverkansmöjligheterna, enligtförarbetena, i princip begränsade enärEU-nämnden är det enda riksdagsorgan somtilldelats rollen som samrådspartnertill regeringen. Som antyds ikonstitutionsutskottets frågeformulärkan det emellertid också vara aktuelltatt söka information från, informeraeller påverka andra än regeringen.Den tveksamhet om utskottens roll som iviss utsträckning präglat det förstadryga året av svenskt medlemskap i i viss utsträckning vara hänförligtill oklarheter av ovan antydd art.Enligt utskottets uppfattning skulleklarlägganden på denna punkt vara tillgagn för det fortsatta arbetet med EU-frågorna.2.4 Eventuell reglering iriksdagsordningen av arbetet med väcker frågan omhuruvida en närmare reglering iriksdagsordningen av arbetet med EU-frågorna, t.ex. vad avser förhållandetutskott - , skulle vara ett stödeller ett hinder för verksamheten.Sverige har varit medlem av EU underett drygt år. Vad avser utskottetsbefattning med EU-frågorna har denna tidvarit en inlärnings- ochanpassningsperiod under vilken nyaarbetsformer successivt vuxit fram.Denna process kan knappast anses varaavslutad. Det kan övervägas om det intevore lämpligt att bl.a. inväntaresultatet av konstitutionsutskottetspågående utvärdering innan ettställningstagande till en eventuelländring i riksdagsordningen gjordes.Även andra, externa skäl skulle kunnatala för en dylik slutsats. beredningsområde finns en radEU-relaterade "gråzonsfrågor" avseendebl.a. VEU och WEAG. Förhållandenarörande bl.a. dessa kan förväntas kommaatt påverkas av utgången av den pågåenderegeringskonferensen (IGC). Som nämntsovan skulle även andra faktorer avbetydelse kunna framkomma. Det kandärför förmodas vara en fördel omresultatet av IGC inväntades innan ettställningstagande till den avkonstitutionsutskottet väckta frågangjordes.Stockholm den 23 april 1996På utrikesutskottets vägnarNils T SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), BertilPersson (m), (),(), (),(), (), BodilFrancke (), (), (), HåkanJuholt (s) och ().Försvarsutskottets yttrande1995/96:FöU5yAngående EU-frågornas behandling iriksdagenTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har den 14 mars1996 hemställt bl.a. omförsvarsutskottets yttrande över en inomkonstitutionsutskottets kansli upprättadpromemoria angående EU-frågornasbehandling i riksdagen.FörsvarsutskottetDet finns inom Europeiska unionen ingengemensam försvarspolitik eller gemensamtförsvar. Eventuella unionsbeslut elleraktioner som berör försvaret överlåtstill Västeuropeiska unionen (VEU). I VEUär inte medlem utan har endastobservatörsstatus. EU-medlemskapet berörförsvarsutskottets beredningsområdefrämst genom att utskottet följer EU:sgemensamma utrikes- och säkerhetspolitík(GUSP). GUSP hänförs till den s.k. andrapelaren inom vilken helt andra samarbets-och beslutsformer förekommer än inom denförsta pelaren. är suveränt idessa frågor.Den helt dominerande delen avförsvarsutskottets beredningsområde -frågor som rör totalförsvaret, dvs. dennationella försvarspolitiken - ärsålunda inte en fråga för EU. I dessafrågor har full suveränitet.Genom att även den gemensamma utrikes-och försvarspolitiken står utanför de traditionella berednings- ochbeslutsformerna inom unionen harförsvarsutskottet - som ettriksdagsorgan - endast i begränsadomfattning berörts av EU-frågornasbehandling i riksdagen.Försvarsutskottet berörs dock i vissutsträckning av frågor inom EU:s förstaoch tredje pelare som t. ex.fredsräddningstjänsten, transport avfarligt gods, gränskontrollen till sjösssamt försvarsindustriella frågor.Dessa ärenden utgör dock ofta delar istörre frågor som huvudsakligen berörandra politikområden och därmed i förstahand andra utskott.Informationen om den verksamhet sompågår inom EU, och som rörförsvarsutskottets verksamhetsområde,har primärt kommit via detallmänpolitiska intresse som fokuseratstill regeringskonferens och imassmedias rapportering som föregåttdenna, samt genom information från arbete har sålundahittills endast i liten omfattningkommit att påverkas av riksdagensbehandling av EU-frågorna. Utskottetsmedverkan i EU-frågornas formellabehandling har varit så passbegränsad att det är svårt att nu hanågon bestämd uppfattning omsamrådsförfarandet med, ochinformationsgivningen till, riksdagenbehöver en omfattande reformering.Utskottet anser vidare att resultatenav den nu inledda regeringskonferensenbör avvaktas för att få klarhet om någonförändring sker för ärenden som i dagfaller inom EU:s andra och tredje pelareoch därmed påverkar roll ibeslutsprocessen.Utskottet vill emellertid betona viktenav regeringens aktiva information tilloch samråd med berörda fackutskott. Förnärvarande är regeringen endast skyldigatt samråda med ,även i frågor som berörförsvarsutskottets ansvarsområde.Försvarsutskottet anser för sin del attriksdagen bör överväga att utvidgaregeringens samrådsskyldighet tillberörda fackutskott samt att regeringenges en skyldighet att aktivt informerafackutskotten om verksamheten inom EU.Mot bakgrund av vad försvarsutskottet nuanfört avstår utskottet från att närmarebesvara de detaljfrågor som framställs iden promemoria som utarbetats avkonstitutionsutskottets kansli.Stockholm den 23 april 1996På försvarsutskottets vägnarBritt BohlinI beslutet har deltagit: (), (), (), (), KarinWegestål (s), (), LennartRohdin (fp), (), JanJennehag (v), (), OlleLindström (m), (), ÅkeCarnerö (kds), (), RolfGunnarsson (m) och ().Avvikande meningLennart Rohdin (fp) anserMed medlemskap i har Sverigefått ett välkommet och väsentligt ökatinflytande över för medborgarna viktigafrågor av främst gränsöverskridandekaraktär. Ett medborgarnas kräveremellertid att olika politiska frågorhanteras på rätt nivå och i varjesammanhang så nära de berördamedborgarna som möjligt. EU riskerarofta att byråkratiseras ochcentraliseras på ett oacceptabelt sätt.Medborgarnas får aldrig blieliternas . Den demokratiskakontrollen över de beslut som fattasinom EU måste ligga hos de folkvalda.Jag vill i detta sammanhang framhålladen förskjutning från tillregeringskansliet som medlemskapet i EUinneburit. För att skall kunnaskaffa sig bättre inflytande över EU:sdagordning krävs att kommer inpå ett stadium, ommöjligt redan då ärendena aktualiserasinom EU. Detta lyfter fram frågan omfackutskottens roll.För närvarande är regeringen endastskyldig att samråda med , även i frågor som berörförsvarsutskottets ansvarsområde. Jaganser att regeringens samrådsskyldighetbör utvidgas till att samråda medberörda fackutskott redan på detstadium, när ärenden initieras inom EU.Det gäller inte minst det arbete sompågår inom EU:s olika arbetsgrupper.Avvikande meningAnnika () anserEU:s gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitik (GUSP) hör till denandra pelaren, vilket innebär att varjeenskilt land har vetorätt, men förväntasenligt stödja denöverenskomna politiken i en anda avlojalitet och ömsesidig solidaritet.GUSP skall, enligt artikel J.4. iMaastrichtfördraget, omfatta allafrågor som berör unionens säkerhet,inbegripet utformningen på lång sikt aven gemensam försvarspolitik, som medtiden skulle kunna leda till ettgemensamt försvar . Denna målsättningdiskuteras under den pågåenderegeringskonferensen.Sverige är observatörer iVästeuropeiska unionen (VEU). Eventuellaunionsbeslut eller aktioner som berörförsvaret överlåts till berörs också i vissutsträckning av frågor inom EU:s förstaoch tredje pelare som t.ex.fredsräddningstjänsten, transport avfarligt gods, gränskontrollen till sjösssamt försvarsindustriella frågor.Försvarsutskottet har vid ett tillfällehaft besök av försvarsministern. EU-skrivelser finns tillgängliga i en pärmi utskottssalen.Utskottets ledamöter har primärtinhämtat information om den verksamhetsom pågår inom EU och som rörförsvarsutskottets verksamhetsområdegenom egna efterforskningar genom t.ex.massmedias bevakning, detallmänpolitiska intresse som harfokuserats till regeringskonferensensamt genom EU 96-kommitténs rapporter.När det gäller har samarbetetägt rum på det sättet att enskildaledamöter i de båda utskotten har haftkontakt med varandra. Planen för sammanträden har också delatsut till utskottets ledamöter.Jag anser att det måste bedömas somomöjligt att tillföra EU-nämndensakkunskap i den mångfald ärenden somnämnden har att behandla. Därför börfackutskottet, där sakkunskapen finns,bära ansvaret för inflytandeöver agerande i EU.Det är angeläget att utskottet på ettså tidigt stadium som möjligt ibeslutsprocessen inom EU bevakar,analyserar och bedömer angelägna frågor.Min mening är därför att böravskaffas. I andra hand anser jag attregeringen skall informera om vad somplaneras för den svenska beredningen avdet aktuella ärendet och när synpunkterskall vara ingivna. För att ett utskottskall kunna ha reell möjlighet attpåverka behandlingen av en fråga är detviktigt att utskottet tidigt i processenfår information om de ärenden som skalltas upp av ministerrådet, samt omärenden inom utskottets beredningsområdeinom andra EU-organ.Med en sådan arbetsordning skulle detvara möjligt för utskottet att, i defall det anses intressant, kunna begäranärmare information och om det ansesnödvändigt kunna ta ettutskottsinitiativ. Utskottet bör genomformella yttranden framföra sinasynpunkter till . Sverigesagerande i EU måste också följas upp ochutvärderas. Därför skall utskottetinformeras efter förhandlingar.Socialutskottets yttrande1995/96:SoU3yEU-frågornas behandling i riksdagenTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har hemställt omyttrande från övriga utskott samt om EU-frågornas behandling iriksdagen. Som underlag för yttrandenahar överlämnats en PM upprättad inomkonstitutionsutskottets kansli medfrågor till utskotten och har beslutat avgeyttrande och får anföra följande.UtskottetInledningUtskottet tog vid ett sammanträffandemed den dåvarande socialministern de förstakontakterna med föratt skaffa erforderlig information omvilka frågor som behandlades inom EU påutskottets område och vilka av dessa somvar aktuella i ministerrådet. Vid tvåtillfällen därefter , i marsoch , har företrädare förSocialdepartementet, bl.a. den ansvarigastatssekreteraren kallats till utskottetför att redovisa utvecklingen inom EUoch de EU-frågor, som då var aktuellainom departementet. Vid båda tillfällenamedverkade även ministern för socialafrågor vid ständigarepresentation i Bryssel.En utskottsdelegation bestående av elvaledamöter och två tjänstemän har imitten av april gjort ett tvådagarsbesöki . Studiebesöket inleddes påSveriges ständiga representation med enredogörelse för aktuella frågor inom EU.Därefter besöktes medbl.a. besök i respektive partigrupper.Vidare besöktes ministerrådetsrådssekretariat och kommissionen (densvenska kommissionären). Studiebesöketvar mycket värdefullt. Det är utskottetsbestämda uppfattning att det bör gesmöjligheter till denna typ av resor medviss regelbundenhet för att riksdagensledamöter och tjänstemän skall kunnaupprätthålla kunskaperna på området ochvidga kontakterna inom EU-samarbetet.Utskottet bildade eninformell EU-grupp bestående avledamöter från samtliga partier iutskottet för att närmare följa EU-frågorna och förbereda utskottetsställningstaganden. Avsikten är attgruppen skall sammanträda före varjeministerrådsmöte där frågor påutskottets område behandlas. Gruppen harhittills sammanträtt . Denförses från kansliet, i huvudsak utankommentarer, med de handlingar somöverlämnas inför EU-nämndenssammanträden om hälsofrågor ellersociala frågor samt med de dokument somerhålls från kommissionen. En tjänstemanvid utskottskansliet har fått i uppdragatt särskilt följa EU-frågorna och geservice åt EU-gruppen.Information och påverkan(frågorna 1a-1i)Utskottet erhåller information omutvecklingen inom EU dels genomskriftliga handlingar från kommissionenoch ministerrådet dels genom muntligakontakter med företrädare förSocialdepartementet. Utskottet harsålunda kallat tillsig företrädare för Socialdepartementet,bl.a. den ansvariga statssekreteraren,för att redovisa utvecklingen inomsamarbetet i och de EU-frågorsom vid respektive tillfälle varitaktuella. Vid två av dessa tillfällenmedverkade även ministern för socialafrågor vid ständigarepresentation i . Informationenhar syftat till att ge utskottet enallmän uppfattning om de frågor () prioriterar, delsge en bild av hur departementet och densvenska representationen i Brysselarbetar med dessa frågor. Utskottet haräven efterfrågat information om detförberedande arbetet i kommissionen.Utskottet har intrycket att deninformation som varit tillgänglig fördepartementet också i lämplig omfattningredovisats för utskottet vid dessasammanträffanden. Inga frågor har dockvarit aktuella som krävt aktivaställningstaganden och påverkan frånutskottets sida.Socialutskottets sakfrågor berörs intesärskilt mycket av EU-samarbetet. Settmot bakgrunden att varit medlemi EU endast anser utskottetatt informationsflödet fungerattillfredsställande och att informationeni stort sett varit relevant. I någrafall har utskottet erhållitkommissionsdokument som rört frågor inomannat utskotts beredningsområde. Dessahar då vidarebefordrats av kansliet. Detär enligt utskottets uppfattningemellertid svårt att överblickainformationsflödet. Många dokument ärsvårlästa. Endast ett fåtal ärkommenterade från svensk sida. Mer ochbättre information om arbetet ikommissionen behövs enligt utskottet iframtiden.Utskottet har erhållit tvåfaktapromemorior. Den ena rör ettförslag från kommissionen till rådet omprogram för hälsoindikatorer. Den andrarör antagandet av en handlingsplan förkampen mot cancer (1996-2000). När densenare promemorian presenterades hade enförlikningsprocedur avslutats ochEuropaparlamentet och rådet hadebekräftat resultatet. Inget avprogrammen berör svensk lagstiftning. Ifaktapromemoriorna nämns emellertid attprogrammen kan ha positiva effekter förSverige eftersom medel kommer att kunnasökas för svenska projekt. Någon form avpersonella resurser kommer att krävasför arbete med programmen (kostnader förtjänstemännens arbetstid). Utskottet harinte närmare övervägt omfaktapromemorior i andra fall än denämnda bort utarbetas.När det gäller möjligheten att påkallainformation av regeringen har somtidigare nämnts utskottet vid någratillfällen utnyttjat möjligheten attkalla till sig tjänstemän fråndepartementet. Det har ocksåöverenskommits att mer allmäninformation tills vidare skall gesåtminstone . Nästamera allmänna information planeras ske imaj 1996.När det gäller arbetet i kommissionensolika arbetsgrupper har utskottethitintills endast kunnat erhålla enmycket översiktlig information. Fråganhar berörts vid departementetsinformationstillfällen. Någon påverkanpå arbetet i arbetsgrupperna har alltsåinte kunnat ske. Det behövs i framtidenmer information om utskottet skall kunnaha en mer aktiv roll i detta sammanhang.Med hänsyn till den korta tid Sverigevarit medlem anser utskottet attsituationen kan accepteras.Utskottet har erhållit treåterrapporteringar. Från ett ministerrådden saknas dock heltåterrapportering. Utskottet anser attomfattningen och innehållet i deåterrapporteringar som skett har varittillfredsställande.Frågan om inhämtande av information ochsynpunkter från andra än regeringen harhittills inte varit aktuell förutskottet. Inga intressegrupper harkontaktat utskottet för att lämnasynpunkter. Ingen utfrågning har skettpå utskottets område.De handlingar som kommer viakammarkansliet samlas påutskottskansliet i kronologisk ordning.I några fall har utskottet erhållithandlingar som har rörtsocialförsäkringsutskottets område.Sådana handlingar har lämnats vidare.Sedan utskottets EU-grupp bildatstillställs inkomna handlingar gruppensmedlemmar. Utskottet anser attinformationsflödet är så pass omfattandeoch i en del fall så svårtillgängligtatt en mera ingående granskning avsamtliga dokument skulle kräva merpersonal för ändamålet. hargenomgången av handlingarna varitnärmast översiktlig när ingen ledamotkrävt något annat.Som utskottet ovan framhållit saknastillfredsställande information omarbetet i kommissionen. Ambitionen äratt förbättra situationen. Besöket iBryssel får bl.a. ses som ett led idetta. Utskottet anser att besöket givitgoda inblickar i aktuella och kommandefrågor.Utskottets relationer med (frågorna 2a-2d)Samarbetet med har enligtutskottets mening fungerat utmärkt. Dethar aldrig varit fråga om någonkompetenskonflikt. berederställningstaganden i ministerrådet.Utskottet skall koncentrera verksamhetenpå ärendenas beredning i kommissionen.Utskottet skall dock vid behov medverkaäven i förberedelserna avställningstaganden i ministerrådet.Utskottet har hitintills uteslutandeagerat för att skaffa sig bättreinformation och överblick. Ett led idetta har varit att ta del av handlingarinför ett nära föreståendeministerrådsmöte. I den meningen harutskottet och ägnat sig åtsamma ärende. Detta är väl ocksåförutsatt även om tyngdpunkten iutskottets arbete kommer attligga tidigare i beredningsprocessen iEU. Vidare har utskottet försökt skaffasig översiktlig information om arbetet ikommissionens arbetsgrupper m.m. Man kaninte påstå att utskottet hitintills ägnat sig åt ett visst ärende ikommissionen. Följdfrågorna omgränsdragning är enligt utskottet förtidigt väckta.Utskottet utgår från att framförandet avsynpunkter till tills vidarekan ske informellt genom att ledamöter iutskottet kontaktar sina representanter i EU-nämnden.I det fall utskottet som sådant framförsin bedömning till i en vissfråga som skall behandlas iministerrådet bör nämnden omgåendemeddela utskottet om den avviker frånutskottets bedömning.Övriga frågor(frågorna 3a-3e)De kontakter som har skett med desvenska EU-parlamentarikerna har gåttvia partigrupperna. Utskottet har isamband med besöket i haft enlängre överläggning med en svenskparlamentariker som är ledamot iutskottet för sociala frågor ochsysselsättning.