bet · GK01SoU1 · 1996-12-03 00:00:00 — att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen följer, och iförekommande fall korrigerar,bidragsgivningen till organisationerm.fl. så att dessa inte trängs ut ellerkonkurreras bort av t.ex. offentligamyndigheter och instanser.1996/97:So648 av m.fl. (fp,m, c, mp) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ur anslaget C2 Bidrag till organisationer på detsociala området (utgiftsområde 9) bör 9 000 000 kranvändas till ett engångsbidrag tillLewi för filantropiskverksamhet.1996/97:So649 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om riktade statligaprojektmedel till kommuner och landstingför opinionsbildning rörandealkoholprevention.1996/97:So652 av m.fl. (v)vari yrkas2. att till utgiftsområde 9,C 5 för anvisar50 utöver vad regeringenföreslagit eller således 557 720 000 kr.1996/97:So655 av m.fl. (mp)vari yrkas3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ökat stöd tillfrivilliga organisationer,15. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av stöd till svenskafrivilligorganisationers arbete inom EU.1996/97:So657 av m.fl.(kd) vari yrkas3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att stödjafrivilligorganisationernas arbete medmissbrukarvård.1996/97:So667 av (v) vari yrkas2. att hos regeringen begärförslag angående anslag till forskningom spelberoende.1996/97:So807 av . (mp) vari yrkas1. att beslutar att anvisa anslagen underutgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård ochsocial omsorg enligt vad i motionenanförts,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om beräknad fördelning på anslaginom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvårdoch social omsorg för åren 1998 och 1999enligt vad i motionen anförts,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om de hemlösas situation.1996/97:So813 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ansvaret för StiftelsenKvinnoforum.1996/97:So814 av m.fl.(v) vari yrkas att medföljande ändring i förhållande tillregeringen under utgiftsområde 9Hälsovård, sjukvård och social omsorganvisar anslag enligt följandeuppställning:Anslag; C 5 Statensinstitutionsstyrelse; Regeringensförslag ;Anslagsförändring 50 000 000 kr.1996/97:Ju719 av m.fl. (fp)vari yrkas8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att kvinnojourertilldelas tillräckliga resurser,9. att till C 2 Bidrag tillorganisationer på det sociala området(utgiftsområde 9) för budgetåret 1997anvisar mer än vadregeringen har föreslagit eller således62 841 000 kr.Motioner under D1996/97:So207 av m.fl.(m) vari yrkas6. att hos regeringen begärförslag om inrättande av en statligmedicinalstyrelse i enlighet med vad somanförts i motionen.1996/97:So222 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ögonsjuksköter- skorsmöjlighet att i sin legitimation medgesrätten att få utföra synscreening.1996/97:So223 av m.fl. (s)vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om legitimation förarbetsterapeuter.1996/97:So242 av ochLiselotte Wågö (s, m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omspecialistkompetens för legitimeradesjukgymnaster.1996/97:So243 av ochMajléne () vari yrkasatt som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av åtgärder för attöka patientens säkerhet vidmanipulationsbehandling i halsryggraden.1996/97:So247 av ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om legitimation avkiropraktorer.1996/97:So254 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av en auktorisation avpsykologer med specialistutbildning.1996/97:So262 av ochChatrine () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om attkiropraktorer utbildade i börerhålla legitimation.1996/97:So266 av ochLiselotte Wågö (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslagtill en samlad tillsynslagstiftningavseende allt psykologarbete - enpsykologlag - i enlighet med vad somanförts i motionen.1996/97:So273 av ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av en auktorisation avpsykologer med specialistutbildning.1996/97:So274 av ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om en samladtillsynslagstiftning avseende alltpsykologarbete i en psykologlag.1996/97:So276 av m.fl.(mp) vari yrkas4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att samtligaalternativmedicinska utövare bör gesmöjlighet till registrering.1996/97:So283 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av enauktorisation av psykologer medspecialistutbildning.1996/97:So284 av () vari yrkas1. att hos regeringen begären utredning om praktisk utbildning avblivande sjukhusfysiker enligt vad imotionen anförts,2. att hos regeringen begäratt frågan om nyutexamineraderadiofysikers möjlighet till handleddpraktiktjänstgöring vid några av destörsta sjukhusen skyndsamt utreds.1996/97:So292 av m.fl. (fp,c) vari yrkas att hosregeringen begär förslag till sådanändring att får ansvaretatt legitimera specialistkompetens förpsykologer.1996/97:So802 av m.fl. (kd)vari yrkas11. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljningav ädelreformen.1996/97:So804 av ochLiselotte Wågö (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts ominförandet av en medicinalstyrelse.1996/97:So805 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av inrättandet av enbefattning som överdirektör i psykologivid Socialstyrelsen.Motioner under E1996/97:So276 av m.fl.(mp) vari yrkas5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av forskningsinsatsersom knyter samman skolmedicinska ochalternativmedicinskabehandlingsinsatser,7. att som sin mening gerregeringen till känna att inom anslagetE 1 Socialvetenskapliga forskningsrådet:Forskningsmedel, ramanslag iutgiftsområde 9 bör 3 miljoner kronoravsättas för alternativmedicinskforskning.1996/97:So807 av . (mp) vari yrkas5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att forskning inomområdet alternativmedicin initieras inomSocialvetenskapliga forskningsrådetsverksamhet. Inriktning av hälso- och sjukvård,omsorg om äldre och personer medfunktionshinderFrågor om inriktningen avsocialpolitiken behandlar utskottet motbakgrund av uttalanden ibudgetpropositionen omvälfärdspolitiken, hälso- ochsjukvården, äldre och handikappade ochvissa motioner härom.Motioner om t.ex. socialtjänst, alkohol-och narkotika kommer att behandlassenare av utskottet i separatabetänkanden.I budgetpropositionen 1996/97:1redovisar regeringen sin syn påinriktningen av utgiftsområdet.Den viktigaste förutsättningen för engod välfärdspolitik är statsfinanser ibalans. Solidariskt finansieradvälfärdspolitik förutsätter gemensamtansvar och att alla görs delaktiga genomgenerella lösningar som ger rättigheterutifrån behov och intebetalningsförmåga. Det bäst fungerandefördelningspolitiska instrumentet ärenligt regeringen ett bra välfärdssystemsom omfattar alla. På så sätt gynnas desom behöver stödet mest. För atttillgängliga resurser skall kunnaanvändas på bästa sätt krävs samverkanoch engagemang över myndighets- ochorganisationsgränser.I utsatta situationer, vid sjukdom,skada och ålderdom skall den enskildevara förvissad om att få den vård,omsorg, bemötande och respekt somkännetecknar ett välfärdssamhälle,anförs det i propositionen. Regeringenhänvisar till att utredningsarbete pågårpå bred front för att få underlag förden strategi som skall läggas fast föratt möta eventuellt ökade behov inomvård och omsorg. Vidare anser regeringenatt de anhörigas betydelsefulla roll ivården och omsorgsarbetet måsteuppmärksammas och understödjas och attpersonalen måste ges stöd och deutvecklingsmöjligheter som krävs förfortsatt kvalitetshöjning.De faktorer som gör attfunktionshindrade personer utestängsfrån arbetsmarknad och rikt liv i övrigtskall så långt som möjligt undanröjas,vilket enligt regeringen innebär attbl.a. tillgängligheten i miljöer ochverksamheter måste förbättras.Hälso- och sjukvårdEnligt propositionen är det övergripandemålet för hälso- och sjukvården en godhälsa och en vård på lika villkor förhela befolkningen. Samhällets ansvarframgår av hälso- och sjukvårdslagen(1982:763).Att erbjuda hälso- och sjukvård av godkvalitet, som tillgodoser patientensbehov av trygghet i vården ochbehandlingen, är i första hand enuppgift för landstingen. har dockäven kommunerna ett angeläget ochomfattande ansvar inom hälso- ochsjukvårdssektorn främst när det gällervård av äldre och funktionshindradepersoner.Den enskildes möjligheter att påverkavårdens utformning och innehåll måsteenligt regeringen så långt möjligtsäkerställas. Det underläge, sompatienten som mottagare av vård kanbefinna sig i, måste motverkas genom attden enskilde ges ett inflytande övervården och dess utformning.Regeringen anser att engrundförutsättning för att erbjuda engod hälso- och sjukvård på lika villkorför alla är att vården finansierasgemensamt i huvudsak genom skatter.Patientavgifter skall inte i första handvara en finansieringskälla utan användasför att styra vårdsökande till rättvårdnivå. Den som är sjuk skall få denvård och omsorg som behövs oberoende avegen ekonomi. Tillgängligasjukvårdsresurser måste fördelasrättvist och efter behov, där dekroniskt sjukas, funktionshindrades ochandra utsatta gruppers behov särskiltskall värnas.En fortsatt gemensam finansiering avhälso- och sjukvården genom i förstahand skatter förutsätter enligtregeringen att sektorn kan bibehålla ochutveckla den trovärdighet och det starkaförtroende som den av tradition har hosbefolkningen. Vården måste därför varalätt tillgänglig för alla som uppleverbehov av kontakt med vården förutredning, bedömning och behandling,anförs det. Vidare måste bemötandet inomhälso- och sjukvården kännetecknas avvärme och respekt för den vårdsökande.En tidig kontakt och bedömning kanlindra enskilda patienters oro och bidratill att förhindra att sjukdomstillståndförvärras med ökade vårdbehov som följd.En viktig förutsättning för atttillgängliga resurser skall kunnafördelas efter behov är den demokratiskastyrningen av den svenska hälso- ochsjukvården, sägs det i propositionen.Verksamheterna måste också kunnaanpassas till förändrade behov ochförutsättningar. Det förändrings- ocheffektiviseringsarbete som pågår i mångalandsting och kommuner är därför enligtregeringens mening av stor betydelse.Effektiviseringarna måste dock ske påett sådant sätt att hälso- ochsjukvårdslagens mål kan uppfyllas.I propositionen anges vidare atthälsoläget i , i ettinternationellt perspektiv, är mycketgott. Hälso- och sjukvårdens insatserbidrar till att många lever ochhar bättre funktionsförmåga.Vårdutnyttjandet skiljer sig mycketlitet mellan olika samhällsgruppervilket, enligt regeringen, tyder på atthälso- och sjukvårdslagens intentionerfår genomslag. Regeringen anför att detdock finns vissa uppgifter som geranledning till oro för den fortsattautvecklingen. Som exempel anges att detfinns tecken på att skillnaderna i hälsamellan olika grupper ökar och rapportersom visar att ökade avgifter leder tillatt människor avstår från att söka vårdav ekonomiska skäl. Om detta innebär attmänniskor inte får vård som verkligenbehövs eller avstår från besök förtillstånd som ändå snabbt skullesjälvläka är dock ännu oklart. Enligtregeringens mening är det av störstavikt att dessa mycket oroväckandeuppgifter noggrant följs upp ochanalyseras av ansvariga huvudmän ochmyndigheter.I ett internationellt perspektiv hållerden svenska hälso- och sjukvården ocksåhög medicinsk kvalitet. De senaste årenhar det svenska hälso- ochsjukvårdssystemet dessutom kunnatanpassa sina utgifter till densamhällsekonomiska utvecklingensamtidigt som verksamheten hareffektiviserats. Statistiken från OECDvisar bl.a. att den svenska hälso- ochsjukvårdens BNP-andel har minskat desenaste åren. I propositionen anges somen viktig förklaring till detta atthuvudmannaskapsförändringar hargenomförts (bl.a. ädelreformen). Ansvaroch resurser har därmed förts över frånlandsting till kommuner.Hälso- och sjukvården har också enviktig uppgift när det gäller attundersöka och klarlägga samband mellanbl.a. arbetslöshet och hälsorisker föratt ge underlag för andrasamhällssektorers agerande i ettfolkhälsoperspektiv. Folkhälsoarbetetmåste enligt regeringens meningintensifieras och tydligare inriktas påstrukturella insatser i första hand motden del av befolkningen som är utsattför de största hälsoriskerna.Enligt propositionen står svensk hälso-och sjukvård inför stora utmaningar,bl.a. när det gäller den framtidafinansieringen av vården. De mycketgamla blir allt fler och den medicinskaforskningen skapar nya möjligheter attbehandla sjukdomar som densamhällsekonomiska utvecklingen påsenare tid har gjort det svårare attupprätthålla konsumtionsutrymmet förhälso- och sjukvård. Det är bl.a. motdenna bakgrund som Kommittén (S1992:04) om hälso- och sjukvårdensfinansiering och organisation (HSU 2000)har fått i uppdrag att överväga hälso-och sjukvårdens resursbehov fram till år2010. HSU 2000 skall särskilt beakta dendemografiska utvecklingens betydelse förde äldres behov av hälso- och sjukvård.Uppgifter som regeringen tagit del avtyder på att bl.a. det ökade antaletäldre i befolkningen kan leda till attbehoven kommer att överstigaresurserna inom såväl landstingens hälso-och sjukvård som kommunernasäldreomsorg. Enligt regeringen finns detdärför skäl att överväga åtgärder ochatt ha beredskap för att möta eventuellaökade resursbehov för vård och omsorg.När det gäller patientens ställningpekar regeringen på att en rad åtgärderpå senare tid har vidtagits för attförbättra och stärka patientensställning i vården. Möjligheten förpatienterna att välja vårdgivare harökat och överenskommelser omvårdgarantier har träffats mellan statenoch sjukvårdshuvudmännen, uppges det.Dessutom har vårdens tillgänglighet ökatbl.a. genom en god tillgång till läkaresom är specialister i allmänmedicin.Detta har bl.a. bidragit till en bättrekontinuitet i patient -läkarkontakterna, anser regeringen.Under senare år har också ambitionen attge god information ökat i vården ochpatienterna har i ökad utsträckningblivit delaktiga i det medicinskabeslutsfattandet och i den dagligaomvårdnaden. Regeringen har för avsiktatt senare återkomma till medförslag till att ytterligare förstärkapatientens ställning inom hälso- ochsjukvården.En viktig bas för att hälso- ochsjukvårdspolitiken skall kunna behållasitt stöd hos befolkningen ärmöjligheten att göra prioriteringar somuppfattas som rättfärdiga. Under hösten1996 avser regeringen att lägga fram enproposition i frågan om prioriteringarinom hälso- och sjukvården.I propositionen betonas också vikten avatt hälso- och sjukvårdsinsatsernautförs på rätt vårdnivå inte minst itider då den offentliga sektornsresurser är knappa. Regeringen anser attsjukhusstrukturen måste anpassas till desamhällsekonomiska restriktionerna ochde medicinska behov som finns i dagenssamhälle. Detta bör kunna ske genom attsamverkan och samarbete utvecklas bådemellan olika sjukhus och mellan denslutna och den öppna vården samtomsorgen.I motion So207 av m.fl.(m) begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförts om utgångspunkterna försvensk hälso- och sjukvård (yrkande 1).Motionärerna anför att hälso- ochsjukvården utgör en fundamental del avden grundläggande trygghet och stöd somvarje civiliserat samhället måste kunnatillhandahålla. Det är därför legitimtatt ålägga medborgare att ekonomisktbidra till att alla skall kunna erbjudasen god hälso- och sjukvård. Ettoffentligt ansvarstagande för människorsgrundläggande trygghet i samhälletmåste, enligt motionärerna, omfattaalla, även dem som i ett givet lägeskulle kunna klara sig på egen hand.I samma motion begärs etttillkännagivande om vad som anförts ominsatser i svensk hälso- och sjukvård(yrkande 2) och om vad som anförts omproblem i dagens hälso- och sjukvård(yrkande 4). Hälso- och sjukvården skallså långt möjligt tillgodose människansmedicinska behov och ta hänsyntill livskvaliteten. Det är därför intetillräckligt, menar motionärerna, attpatienter får god sjukvård inom rimligtid, utan vården skall dessutomtillhandahållas på sådant sätt att denenskilde patienten själv har ettinflytande över sin situation. Rättentill sjukvård bör därför kombineras medvalfrihet anser motionärerna. Vidarepekar motionärerna på att det i fyra generella problem inom densvenska sjukvården, nämligen bristandevalfrihet, brist på konkurrens,bristande samordning och oklarrollfördelning. Den bristandevalfriheten beror enligt motionärerna påatt de reformer som infördes under denborgerliga regeringen rivits upp. Bl.a.har det fria läkarvalet och den friaetableringsrätten för sjukgymnaster ochspecialistläkare i praktiken tagitsbort. Avsaknaden av konkurrens inom densvenska sjukvården är ett av de störstaproblemen för att uppnå ett effektivtresursutnyttjande och en fungerandearbetsmarknad inom vården. finns istort sett endast en sjukvårdshuvudman:landstinget. Därmed saknas en reellkonkurrens och likaså kvalitets- ochkostnadskontroll. Enligt motionärernafinns det ingen organiseradsamordning mellan t.ex. sjukvården ochden allmänna , vilketskapar en ineffektiv vård, som dessutomtillfogar den enskilde individen onödigtlidande och det offentliga onödiga ochhöga kostnader. Den oklararollfördelningen, dvs. denomständigheten att landstingen såvälfinansierar som tillhandahåller sjukvårdgör att pengarna inte används på detmest effektiva sättet.För att bl.a. undvika politiskdetaljstyrning och åstadkomma en bättreresursanvändning samt garanteramänniskor en god hälsa och sjukvårdföreslår motionärerna att riksdagenskall besluta införa en allmänhälsoförsäkring (yrkande 5). Enligtmotionärerna skall hälsoförsäkringenvara obligatorisk och omfatta allamedborgare oavsett betalningsförmåga,hälsotillstånd eller annat. Alla skallvara anslutna till valfriförsäkringskassa. Hälsoförsäkringenskall omfatta det som inryms iersättningen till sjukvårdshuvudmännen,läkemedelsförsäkringen ochlandstingsskatten. Försäkringsavgiftenför den enskilde fastställs avriksdagen. Genom denna försäkringsmodellkommer privata vårdgivare att kunnavälja på att vara fristående eller ingåi avtal med . Vidaresätts patienten i centrum i och med attpengarna följer den enskildes val avvårdgivare. bör ocksåfastställa vilka typer av behandlingaroch omvårdnad som skall ingå i denallmänna hälsoförsäkringen. Merdetaljerade beslut bör fattas avförsäkringskassan. Försäkringsmodellenkommer i detta avseende inte attväsentligen skilja sig från vad somgäller i dagens system, anförs det imotionen.Vidare yrkas i motionen (yrkande 9) attriksdagen hos regeringen begär förslagsom innebär en bättre samordning avsjukvårdens resurser. Motionärerna anseratt det finns stora fördelar med attinordna förtidspensionerna,sjukpenningen ochläkemedelssubventionerna ihälsoförsäkringen. Ökad samordning gerenligt motionärerna bättreresursutnyttjande och mer vård förpengarna. I ett sammanhållet systemfinns större incitament att satsa t.ex.på rehabilitering och en integrering avläkemedlen kommer att bringa nedkostnaderna för förskrivning av vissaförbrukningsartiklar.Yrkande om en allmän hälsoförsäkringframförs också i motionerna So211 avBertil () och So401 av GullanLindblad m.fl. (m) (yrkande 3).I motion So431 av ()begärs tillkännagivanden om vad somanförts dels om finansiering aväldreomsorg och sjukvård genom en allmänobligatorisk hälsoförsäkring, dels om enäldreomsorgs- och sjukvårdsförsäkring(yrkandena 3 och 4). Enligt motionärenskulle varje vårdbehövande få vårdenfinansierad, oavsett var vården ges ochav vem om en allmän obligatorisk hälso-och sjukvårdsförsäkring införs. Därmedskulle eventuella problem mellanhemkommun och vistelse/vårdkommunelimineras vad gäller vård- ochkostnadsansvar, menar motionären. Vidareanser motionären att en särskildäldrevårdsförsäkring som omfattar heladen kommunala äldrevården borde prövas.Därmed skulle finansiering genomförsäkringen och en s.k. äldrevårdspengutgå. Äldrevårdspengen skulle följa denenskilde som därigenom själv kan väljavårdform och vårdort.I motion So261 av m.fl.(c) begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförts om hälso- ochsjukvården (yrkande 1). Motionärernaframhåller att en stark ekonomi är enförutsättning för välfärdssamhället. gemensamt finansieradesamhällsservicen är god hälso- ochsjukvård bland det högst prioriterade.Hälso- och sjukvården skall enligtmotionärerna vara tillgänglig för allapå lika villkor - oavsett ålder,bostadsort och inkomst. Ökad samverkanmellan olika vårdgivare ochsamhällssektorer är nödvändig för attmöta medborgarnas krav på tillgänglighetoch kvalitet, de ekonomiska kraven påbalans och effektiviseringar samtförändringarna i samhället. Motionärernaframhåller vidare betydelsen avförebyggande arbete särskilt i en periodav hårt ansträngd ekonomi. Denförebyggande hälsovården måste innefattafriskvård för kropp och själ, ansermotionärerna som i detta sammanhangockså gör en koppling mellanarbetslöshet och ohälsa. Genom att skapaförutsättningar för en bättrearbetsmarknad banas väg för både arbeteoch bättre folkhälsa, anförs det.Enligt motionärerna är hälso- ochsjukvården det område inom vilket detfinns störst behov av en gemensam ochsolidarisk finansiering. Sjukvård sombaseras på marknadslösningar ger intealla en god vård på lika villkor. ISverige finns också ett starkt stöd fören gemensam finansiering av sjukvårdenanför motionärerna och hänvisar till attdet i skrift nr 3framgår att av de tillfrågadeanser att sjukvården huvudsakligen börfinansieras genom skatter ellerarbetsgivaravgifter.I motionen begärs vidare etttillkännagivande om vad som anförts omhälso- och sjukvårdens ekonomi (yrkande4). Det förslag som förs fram i olikasammanhang om att tillföra hälso- ochsjukvården mer resurser istorleksordningen löser enligtmotionärerna inga problem. Däremot måsteen omfattande diskussion komma tillstånd för att ta ställning tillsamhällets övriga prioriteringar iförhållande till vårdens kommande behov.Motionärerna anser att hälso- ochsjukvården skall finansieras medgemensamma medel, via skatter och i vissmån avgifter. Motionärerna avvisarförslag om att en försäkringslösningskall ersätta dagens skattefinansiering.Erfarenheterna från visar attförsäkringslösningar ger höga kostnadersamtidigt som det leder till dålig ochojämlikt fördelad sjukvård. Det bör dockvara möjligt att införa ohälsoavgifter för att finansiera delar av vården ochför att minska vissa riskbeteenden,anser motionärerna.I motion So277 av m.fl.(fp) begärs ett tillkännagivande om vadsom anförts om att vården skall få taökade resurser i anspråk (yrkande 1).Svensk sjukvård är kostnadseffektiv medhög kvalitet och välutbildad ochengagerad personal men de brister somfortfarande finns är enligt motionärernaoacceptabla och måste åtgärdas. I ettvälfärdssamhälle måste vården få taökade resurser i anspråk. Återkommandeundersökningar visar också attmedborgarna är beredda att gevårdutgifter högsta prioritet. En välutbyggd vård är inte bara ennödvändighet för dem som är sjuka utanockså en viktig trygghetsfaktor för allaandra, menar motionärerna. Motionärernavill prioritera vården på följande sätt:· Arbetslösheten måste bekämpas.