bet · GJ01KrU12 · 1996-05-21 00:00:00 — Med en sådanutgångspunkt bör intresset av att bådepojkars och flickors verklighet speglaspå ett rättvisande sätt kunnatillgodoses.Med hänvisning till det anfördaavstyrks motionsyrkandet.Hög kvalitet (18.4)Utskottet tillstyrker förslaget att helaprogramutbudet skall ha hög kvalitetsamt att programföretagens ansvar förkvalitetsuppföljningen skall öka.Den demokratiska processen (18.5)Utskottet tillstyrker förslaget attprogramföretagen skall beaktaprogramverksamhetens betydelse för denfria åsiktsbildningen och ge utrymme åten mångfald av åsikter ochmeningsyttringar.Olika perspektiv i nyhetsförmedlingen(18.6)I motion Kr7 (m) behandlas frågan omriktlinjer för programverksamheten i vadavser olika perspektiv inyhetsförmedlingen (yrkande 4 delvis). Imotionen avvisas tankarna om en politiskstyrning av hur SR:s och SVT:snyhetsförmedling skall organiseras ochutformas. Nyhetsförmedlingen bör -anförs det - utformas efter vad som ärredaktionellt lämpligt.Utskottet har i ett tidigare avsnitt idetta betänkande tagit ställning tillpublic service-uppdraget och dess olikamoment. Utskottets uppfattning innebäratt det skall ställas krav påprogramföretagen bl.a. i fråga omopartiskhet och saklighet, mångfald ochdecentralisering. Vidare kan nämnaskravet på att programverksamheten skallspegla hela landet. Med dettaställningstagande som grund är detsjälvklart för utskottet att krävariktlinjer för public service-verksamheten som innebär attnyhetsförmedlingen ochsamhällsbevakningen skall utgå frånolika perspektiv i landet. Utskottet kaninte finna att riktlinjer med sådantinnehåll står i motsättning till den delav public service-uppdraget som innebäratt redaktionell självständighet skallvara grundläggande för verksamheten.Utskottet, som avstyrker motion Kr7yrkande 4 i motsvarande del, föreslårsåledes att skall godkänna vadi propositionen förordats i fråga omolika perspektiv i nyhetsförmedlingen.Utskottet vill tillägga att frågan omutflyttning av viss verksamhet behandlasi ett senare avsnitt i detta betänkande.Mediets genomslagskraft (18.7)Frågan om riktlinjer förprogramverksamheten i vad avser medietsgenomslagskraft berörs i tvåmotionsyrkanden.I motion Kr8 (kds) föreslås att ettrelevanskrav skall införas som innebäratt information bör förmedlas i ett förpubliken tillräckligt förklarandesammanhang. Yrkandet syftar till attförståelsen skall öka för de skeendensom skildras och att risken för skadligaeffekter hos framför allt minderårigaskall minska (yrkande 3).Motionärerna bakom motion Kr9 (mp)framhåller att medievåldet befästerexisterande samhälleliga strukturer.Särskilt oroande är sättet att skildrakvinnor i underhållningsprogram medvåldsinslag. Med hänvisning till TV:soerhörda genomslagskraft föreslås imotionen att klargörande skrivningarskall göras i fråga om TV-medietssärskilda genomslagskraft, speciellt vadgäller våld och onyanseradekvinnoskildringar (yrkande 3).Utskottet vill med anledning avmotionsyrkandena anföra följande.Enligt gällande avtal mellan staten ochde tre programföretagen skall företagen- i fråga om innehållet i sändningarna -ta hänsyn till ljudradions ochtelevisionens särskilda genomslagskraft.Med detta uttryck avses - som framhöllsi proposition 1990/91:149 om radio- ochTV-frågor - att hänsyn skall tas tillatt medierna vänder sig till hemmen ochtill en stor allmän publik, där allaåldrar är företrädda, samt attprogrammen kan påverka lyssnare ochtittare starkt. Det är därför - anfördedåvarande utbildningsministern ipropositionen - naturligt att deansvariga för sändningarna iakttarvarsamhet med program som har sådankaraktär att man kan förstå att delar avpubliken kommer att uppröras ellerskrämmas (s. 142). Granskningsnämndenspraxis innebär att nämnden tillämparavtalsbestämmelsen vid bedömning avvåldsskildringar, sexuellaframställningar, skildring avdrogmissbruk m.m. Vidare tillämpasbestämmelsen på könsdiskriminerande ochrasistiska inslag.I regeringens förslag till ny radio-och TV-lag (prop. 1995/96:160) som förnärvarande är föremål förkonstitutionsutskottets behandlingföreslås att sändningstillstånd skall fåförenas med villkor. Ett sådant villkorskall vara att hänsyn skall tas tillmediets särskilda genomslagskraft.Vidare föreslås i samma proposition attdet i lagen förs in en bestämmelse somförbjuder sändningar avtelevisionsprogram som innehåller våldoch pornografi och påsådant sätt att det finns betydande riskför att barn kan se programmen. Enligtvad som framgår av nämnda propositionkräver tillståndsvillkoret om medietsgenomslagskraft ett hänsynstagande tillandra skrämmande eller upprörandeskildringar än de som lagbestämmelsenomfattar. Det anförda innebär attbestämmelserna till viss del kankomplettera varandra men i några fallbli tillämpliga på samma skildring ochsändning (s. 93-98).Våldsskildringsrådet, som bl.a. har iuppdrag att samordna statligamyndigheters åtgärder mot skadligaverkningar av våldsskildringar i rörligabilder, har i sin skriftserie nyligengivit ut skriften 40 timmar i veckan.En studie av våld i sex svenska TV-kanaler av och . Studien bygger på en veckasgranskning av programutbudet i SVT:s tvåkanaler, , , Kanal fem och TV1000. Resultatet av granskningen visaratt det råder mycket stora skillnadermellan TV-kanalerna och att det är dekommersiella kanalerna som visar mestvåld. Enligt författarna visar SVT isärklass minst våld med ca 3timmar/vecka i och 1½ timme/veckai . Därefter kommer med 6½timmar/vecka och kanal fem med 7timmar/vecka. De två kanaler som visarmest våld är /veckaoch TV 1000 per vecka.Cronström och konstaterar att detär uppenbart att den licensfinansieradepublic service-televisionen står somgarant för ett lågt våldsutbud.SVT har antagit European BroadcastingUnions (EBU) riktlinjer för våld i TV-utbudet. Enligt dessa riktlinjer skalldet finnas en allmänt vedertagentidpunkt, en s.k. vattendelare, iprogramtablån. Allt som sänds före dennatidpunkt bör lämpa sig för tittare ialla åldrar, inklusive barn. Efter dennatidpunkt får föräldrarna ta ansvaret förbarnens tittande. praxis ansesklockslaget vara den tidpunkt förevilken särskild aktsamhet bör iakttas.Den opinion som finns mot våldsinslag imedierna - och som också uttrycks imotionerna - bör tas på stort allvar.Även om det är svårt att påvisa vilkeneffekt som medievåldet har på publikenär det enligt utskottets bedömningangeläget att understryka det storaansvar som vilar på public service-företagen.I de förslag till bestämmelser ochriktlinjer som behandlas avkonstitutionsutskottet ochkulturutskottet beaktas de risker förskadlig och negativ påverkan på publikensom är förknippade med radio- och TV-medierna. Ett stort ansvar för attmotsvara högt ställda krav åvilarsåledes public service-företagen.Utskottet erinrar även om att respektenför människovärdet uttrycks genom den ilagen ingående demokratibestämmelsen,vilken utförligt redovisats i detföregående. Genom demokratibestämmelsenhävdas bl.a. principen om allamänniskors lika värde, den enskildamänniskans frihet och värde samtjämställdheten mellan könen samtidigtsom våld och brutalitet fördöms.Enligt utskottets uppfattningtillgodoses de krav som framställs imotions-yrkandena genom de av regeringenföreslagna bestämmelserna ochriktlinjerna. Med hänvisning till detanförda anser utskottet att det inte ärpåkallat med någon åtgärd medanledning av motionsyrkandena. Förslageti propositionen tillstyrks således idenna del.I detta sammanhang behandlar utskottetett motionsyrkande som har beröring medfrågan om mediernas genomslagskraft mensom inte rör riktlinjerna för publicservice-uppdraget. I motion Kr9 (mp)begärs att regeringen skall vidtaåtgärder internationellt för attmotverka att barn tar skada av att se påTV (yrkande 2).Med anledning av motionsyrkandet villutskottet framhålla följande.Utskottet har i yttrandetill utrikesutskottet över regeringensskrivelse /96:30 redovisat attdet inom EU pågår ettsamarbete på TV-området (yttr.1995/96:KrU4y). antogår 1989 ett direktiv (89/552/EEG) omsamordning av vissa bestämmelser somfastställts i medlemsstaternas lagar ochandra författningar om utförandet avsändningsverksamhet för television, dets.k. restriktioner motvåldsskildringar, rashets ochpornografi, regler angående reklam ochsponsring samt riktpunkter för andeleneuropeiska program m.m. haranpassat sin lagstiftning tilldirektivet genom beslut om lagen(1992:1356) om satellitsändningar avtelevisionsprogram till allmänheten.Förslaget till ny radio- och TV-lag, somriksdagen skall ta ställningtill, innebär bl.a. att lagen omsatellitsändningar upphävs samtidigtsom det i den nya lagen (6 kap. 1 §)finns en särskild bestämmelse rörandevåldsskildringar och pornografiskabilder.Utskottet angav vidare i sitt yttrandetill utrikesutskottet att TV-direktivetvarit föremål för översyn och att kulturutskott nyligenyttrat sig över ett förslag från om ändringar i direktivet.Ministerrådet kan väntas fatta beslut iärendet sedan tagit ställning tilländringsförslagen. Utskottet villtillägga att i EU:s ministerrådarbetar för att införa förbud motbarnreklam i EU:s ovan nämnda TV-direktiv.I yttrandet över redovisade utskottetäven att medieministrarna vidEuroparådets medieministerkonferens iPrag bl.a. diskuteradevåldsskildringar i bildmedierna.Ministrarna enades om att det finns ettbehov av riktlinjer på europeisk nivå.En arbetsgrupp tillsattes med uppgiftatt utarbeta möjliga riktlinjerbeträffande skildringen av våld ielektroniska medier. deltar idetta arbete.Det kan här också nämnas attEuroparådets parlamentariska församlingvid sin session 1995 debatterade enrapport om den visuella bildens makt ochden påverkan, positiv såväl som negativ,som bilder - fotografi, film, , video- kan utöva. För att motverka riskernaför manipulation genom bild beslutadeförsamlingen rekommendera bl.a.utbildning och principer för mediernassjälvreglering (rek. 1276).Det anförda visar att det redan finnsett långtgående internationelltsamarbete både inom EU och Europarådet.Likaledes är det frivilliga samarbetesom programföretagen deltar i genom sittmedlemskap i av stort värde isammanhanget. antog EBUriktlinjer för hur medlemsföretagen börförhålla sig till våldsskildringar i TV-programmen. Dessa riktlinjer - somberörts i det föregående - har tagitsfram under medverkan av bl.a. BBC ochSVT. EBU vill genom riktlinjerna främjaen ansvarsfull praxis för hur våldskildras i TV.Utskottet anser sig - med hänvisningtill vad som här redovisats - kunna utgåfrån att samarbetet mellan ländernakommer att utvecklas ytterligare i taktmed att samhället och mediernaförändras. Enligt utskottets uppfattningpåkallar motionsyrkandet inte någonriksdagens åtgärd.Verksamhet på invandrar- ochminoritetsspråk (18.8)Utskottet tillstyrker regeringensförslag att programföretagen ävenfortsättningsvis skall vara skyldiga attbeakta språkliga och etniskaminoriteters behov. Samiska, finska ochtornedalsfinska skall inta ensärställning.Program för funktionshindrade (18.9)När det gäller riktlinjer för programför funktionshindrade anför motionärernabakom motion Kr10 (v) att televisionenhar unika möjligheter att göra insatserför handikappgrupperna (yrkande 4).Motionärerna anser attprogramverksamheten för handikappadeskall utvecklas och föreslår att ensärskild samrådsgrupp skall tillsättas idetta syfte. I gruppen skall ingårepresentanter för denavgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten, de handikappadesorganisationer och det bolag för tekniksom regeringen föreslår skall inrättas(jfr avsnitt 22.1).Public service-företagen har ettsärskilt ansvar för attfunktionshindrade i möjligaste mån skallfå tillgång till programutbudet. Ienlighet med riksdagsbeslutfördelar de tre programföretagenansvaret sinsemellan med hänsyn bl.a.till de olika mediernas förutsättningar.Riksdagsbeslutet innebar även attprogramföretagen skulle utarbeta enrullande plan över tilltänkta insatsernär det gäller handikappåtgärder.Enligt de riktlinjer som anges ipropositionen skall det vara ettgrundläggande mål för public service-företagen att göra de ordinarieprogrammen tillgängliga förfunktionshindrade. Tillgänglighetenskall ökas genom att företagen utnyttjarbefintlig och ny teknik (prop. s. 67).Utskottet har inhämtat att det sedanflera år förekommer årliga möten mellande tre programföretagen och företrädareför handikapporganisationerna. I mötenadeltar även vid behov företrädare för detekniska utvecklingsenheterna iföretagen.Programföretagen har således ett informellt samråd medföreträdare för de funktionshindradeliknande det samråd som föreslås i detaktuella motionsyrkandet. uppfattning bör det ankommapå företagen att själva avgöra hursamarbetsformerna skall utformas. Detanförda innebär att utskottet inte anseratt det är påkallat med något riksdagensinitiativ med anledning av motionen ihär aktuell del. Propositionens förslagtill riktlinjer för program förfunktionshindrade tillstyrks således.Särskilda riktlinjer förUtbildningsradion (18.10)I propositionen föreslås att UR:suppdrag i princip skall vara oförändratunder tillståndsperioden (s. 67). Vidareuttalas att resultatet av utredningen omdistansmetoder inom utbildningen (U1995:7) kommer att få betydelse förvilken roll UR skall spela i framtiden.Under tillståndstiden som bör gälla bör UR producerautbildningsprogram i första hand försändning via marksändare. Verksamhetenskall liksom tidigare inriktas på defyra utbildningsområdena förskola,ungdomsskola, högskola ochvuxenutbildning. Inom samtligautbildningsområden bör stöd ochstimulans ges till grupper med olikafunktionshinder och till etniska ochspråkliga minoriteter. UR bör även -liksom nu - producera barnprogram. UR:sförlag bör bedrivas enligtföretagsekonomiska principer.Regeringen förutsätter att UR:s programbereds plats i SVT:s och SR:s kanaleroch att UR liksom genom avtal gesegna sändningstider. Eventuell oenighetvid fördelningen av sändningstider böräven fortsättningsvis lösas genom tvåskiljenämnder (prop. s. 68).I motion Kr10 (v) behandlas frågor somrör riktlinjerna för UR (yrkande 5).Motionen syftar till att garantier skallges för UR:s fortsatta existens.Motionärerna föreslår också att enfolkbildningskanal skall etableras isyfte att förstärka UR:s roll. Imotionen berörs även frågan om UR:ssändningstider, som enligt motionärernaär ett problem.I sitt delbetänkande (SOU 1995:120) TVoch utbildning har den s.k.Distansutbildningskommittén bl.a. kommitfram till att det finns behov av merfolkbildande och utbildande televisionsamt att det ur ettutbildningsperspektiv finns behov avökad produktion och förbättradsändningstid för utbildande ochfolkbildande program. att nya storautbildningssatsningar på TV-området börha digital teknik som plattform.Kommittén har fåtttilläggsdirektiv att lägga fram förslagom vilken roll UR skall spela inomfolkbildnings- och utbildningsområdet.Uppdraget skall redovisas före utgångenav (dir. 1996:17).De frågor som motionärerna tar upp ärföremål för en grundlig översyn.Utskottet anser att inte börföregripa resultatet avDistansutbildningskommitténs förslageller den fortsatta beredningen avförslaget. Utskottet föreslår attriksdagen avslår motion Kr10 yrkande 5och antar regeringens förslagbeträffande UR:s fortsatta verksamhet.Tillståndsperiodens längd (19)I propositionen föreslås att tillståndetför SVT och SR skall omfatta periodenden 1 januari 1997-den 31 december 2001.Tillståndet för UR skall omfattaperioden den 1 januari 1997-den 31december 1998 (s. 68).Mycket tyder på att de framtidaförändringarna på det tekniska områdetkommer att starkt påverka utvecklingenav ljudradio och television. Enligtregeringen talar därför övervägande skälför en relativt kort tillståndstid. Entillståndstid anses varalämplig för SVT och SR. Med hänvisningtill att Distansutbildningskommitténfått i uppdrag att före utgången avoktober månad 1997 lägga fram förslag omvilken roll UR skall spela inomutbildnings- och folkbildningsområdetbör tillståndet för UR begränsas tilltvå år.I motion Kr7 (m) föreslås atttillståndsperioden för SVT och SR skallvara fyraårig och således omfattaperioden den 1 januari 1997-den 31december 2000 (yrkande 7).Motionärerna bakom motion Kr10 (v)anser att tillståndstiden för SVT och SRskall vara tioårig för att tryggakvalitet och långsiktighet och förallmänhetens bästa. Motionärernaframhåller även att en lång avtalsperiodbehövs för att garantera allmänhetenstillgång till programverksamheten underden tid som uppbyggandet av ett digitaltmarknät skall pågå (yrkande 6).Den avtalstid som gällerär fyraårig. Utskottet har förståelseför att det kan vara fördelaktigt förprogramföretagen med en betydligt längreavtalstid, eftersom det underlättarföretagens långsiktiga planering.Samtidigt måste konstateras att dentekniska utvecklingen är inne i ettsynnerligen dynamiskt skede, vilketinnebär att de förutsättningar som nugäller för programföretagen inom en intealltför avlägsen framtid kan varaförändrade. Utskottet har därför stannatför att tillstyrka regeringens förslagoch avstyrka de båda motionsyrkandena.Ägarskap (20)I propositionen föreslås att de treförvaltningsstiftelser som äger ochförvaltar aktierna i programbolagen ochutövar de befogenheter som ärförknippade därmed skall upphöra. Istället skall de tre programbolagen ägasav en nybildad stiftelse (s. 70).Som skäl för sitt förslag angerregeringen att den nuvarande lösningenmed tre stiftelser som har identiskastyrelser är mindre ändamålsenlig.Regeringen anser att det är merrationellt med endast en stiftelse,eftersom de tre stiftelserna har sammaövergripande mål. Enligt regeringensuppfattning bör de riktlinjer som lagtsfast genom riksdagsbeslut omstiftelsernas ändamål,styrelsesammansättning m.m. gällaoförändrade för den nya moderstiftelsen.Även principerna för hur programbolagensstyrelser skall utses bör gällaoförändrade i enlighet med 1993 årsriksdagsbeslut (prop. 1992/93:236, bet.1992/93:KrU28, rskr. 1992/93:377).De tre stiftelsestyrelserna har efterpropositionens avlämnande till riksdageninkommit till regeringen med begäran ompermutation av innebörd att stiftelsernaskall upphöra.Utskottet har inte något att erinra motregeringens förslag. bördärför godkänna den föreslagna ändringenav ägandet av programföretagen.Uppföljning och utvärdering (21)Regeringen föreslår att programföretagenårligen skall följa upp och rapporterahur public service-uppdraget uppfyllts.Uppföljningsrapporten bör ges in och TV (s.72).Som skäl för sitt förslag angerregeringen att public service-företagensredovisning skall syfta till attklarlägga hur programföretagensverksamhetsresultat förhåller sig tillde mål som utgör grunden för företagensuppdrag. Rapporten bör inte somKulturutredningen föreslagit i sittbetänkande (SOU 1995:84)Kulturpolitikens inriktning benämnas public service-bok-slut , eftersom detär angeläget att dettauppföljningsdokument inte förväxlas medövrig ekonomisk redovisning. Syftet meduppföljningen är - uppges det- att skärpa företagens fokus på huruppdraget uppfylls och att gestatsmakterna ett underlag införförnyade koncessionsvillkor.Uppföljningen bör också kunna möjliggöraoch underlätta programföretagens internauppföljning och kvalitetssäkring.Två motioner behandlar frågan omuppföljning och rapportering av hurpublic service-uppdraget uppfylls.Motionärerna bakom motion Kr10 (v)anser att det är väsentligt medregelbundet återkommande public service-bokslut, där villkoren i avtaletutvärderas och diskuteras. Utvärderingenskall - menar motionärerna - även gällautvecklingen inom radion ochtelevisionen i förhållande till bl.a. dekulturpolitiska målen och leda tillförslag till insatser ellerregelförändringar. Vidare föreslås attGranskningsnämnden i kulturpolitiskafrågor skall inhämta förslag ochsynpunkter från (yrkande 10 delvis).Motionärerna bakom motion Kr7 (m)avvisar förslaget att public service-företagen skall granskas avGranskningsnämnden. Självständiga medierskall - menar motionärerna - integranskas av statliga myndigheter i ettöppet samhälle (yrkande 8).Ett flertal av de villkor somregeringen på grundval av riksdagensbeslut kommer att knyta till publicservice-företagens sändningstillståndkommer att vara allmänt hållna. Detgäller t.ex. riktlinjerna förprogramverksamheten. Andra villkorkommer att vara mer preciserade ochkvantifierbara. Det gäller t.ex. fråganom andelen distriktsbaserad produktion,som utskottet behandlar i ett senareavsnitt i detta betänkande.Enligt utskottets uppfattning är detvärdefullt att de mål för verksamhetensom statsmakterna fastställer kan följasupp genom en återkommanderapportering. Likaledes är detvärdefullt att i anslutning till ensådan redovisning få ta del av olikastatistikuppgifter såsom t.ex.programstatistik. Uppföljningsarbetetbör kunna ge programföretagen en tydligbild av verksamheten och underlätta förföretagen att göra förbättringar. Vidareanser utskottet - i likhet med vad somanförs i propositionen - att denföreslagna uppföljningen bör kunna bidratill att stimulera den offentligadebatten. Utskottet vill understryka attrapporteringen inte skall utgöra ettförsök att kontrollera eller detaljstyrapublic service-verksamheten.Det bör tilläggas att en uppföljningoch utvärdering av public service-uppdraget och programföretagensriktlinjer för verksamheten inbegriperen uppföljning av programföretagenskulturpolitiska uppgift. Utskottet ärinte berett att i likhet medmotionärerna bakom motion Kr10 imotsvarande del föreslå en utvidgning avuppföljningsuppdraget i förhållande tillregeringens förslag.Utskottet vill i sammanhanget erinra omatt uppdrag attefterhandsgranska programverksamheteninte berörs av det här redovisadeuppföljningsuppdraget.Med hänvisning till det anfördatillstyrker utskottet propositionensförslag. (22)Programföretagens struktur (22.1).Distriktsorganisationer ochdistriktsbaserad produktion (22.2)I propositionen föreslås i fråga omprogramföretagens struktur att detliksom under nästkommandetillståndsperiod skall finnas treprogramföretag, , SR och UR.Radiotjänst i () ochSveriges skallfortfarande ägas gemensamt av de treprogramföretagen. De avgiftsfinansieradeprogramföretagen bör även i framtidenbefinna sig i täten av den tekniskautvecklingen. För att säkerställa attkapaciteten används på bästa sätt skallSVT:s, SR:s och UR:s resurser förteknisk utveckling sammanföras till ettgemensamt dotterbolag (s. 75).Vidare föreslår regeringen att det äveni fortsättningen skall finnas en di-striktsorganisation inom varjeprogramföretag. Företagens organisationskall utformas så att förhållandena iolika delar av landet kan speglas.Programbolagen bestämmer om regional ochlokal indelning av respektiveorganisation. Den andel avallmänproduktionen i SVT:s och SR:srikssändningar som produceras utanförStockholm föreslås undertillståndsperioden ökas till minst 55 %.Enligt nu gällande regler skall av SVT:s och av SR:sallmänproduktion i rikssändningar görasutanför . Ökningen bör i förstahand ske genom ökat anlitande avfristående producenter och genomutomståendes medverkan. Det skall enligtpropositionen även i fortsättningenfinnas två självständiganyhetsredaktioner inom SVT. SVT skalläven i fortsättningen ha en separatnyhetsredaktion för text-TV-verksamheten. Slutligen föreslås attarbetet med nyheter och samhällsfrågorskall bedrivas så att olika perspektivkommer att prägla verksamheten (s. 77).I motion Kr7 (m) uttalas att SR och SVTsjälva bör ha rätt att organisera sinverksamhet utifrån tillståndskravet attföretagen skall spegla hela Sverige.Ansvaret för att täcka skeendet i helalandet åvilar all programproduktion ochkan, menar motionärerna, inte lösasgenom politiska beslut om hur enskildaenheter skall lokaliseras på olikaplatser i . Lokalisering avprogramproduktion och annan verksamhetbör vara en funktion av hur företagenorganiserar sig för att uppnå målen attspegla hela (yrkande 9).