bet · GK01BoU1 · 1996-11-28 00:00:00 — Vänsterpartietspartimotion 1996/97:Bo235 yrkande 13såvitt nu är i fråga avstyrks.Utskottets ställningstagande i dennadel innebär att regeringens förslagavseende anslag till Lantmäteriverketsförvaltningskostnader tillstyrks.Övriga anslag m.m.Utskottet tar i detta avsnitt uppförslag till anslag m.m. ibudgetpropositionen som inte möttinvändningar i motioner eller vidutskottets behandling.Under olika tidsperioder har stödkunnat utgå bl.a. i form avnybyggnadsbidrag, bidrag tillbostadskostnader efter ombyggnad,statsbidrag till hyresrabatter,ungdomsbostadsstöd, investeringsbidragför bostadsbyggande samt tilläggslån förvissa reparations- ochombyggnadsåtgärder i hyres- ochbostadsrättshus. Trots att de aktuellastödformerna är under avveckling kommerutgifter för stöden att belastastatsbudgeten under ytterligarebudgetår. förs utgifterna upp påflera olika anslag. Ibudgetpropositionen föreslås att desammanförs under ett nytt anslag A 3benämnt Vissa äldre låne- ochbidragsstöd för bostadsändamål m.m. -yrkande 2.Regeringens förslag i nu aktuell deltillstyrks av utskottet.När det gäller det stöd som kan utgåfrån den statliga fonden för fukt- ochmögelskador föreslår regeringen attriksdagen skall godkänna att ramen förfondens sammanlagda åtaganden skall bestämmas till 60miljoner kronor - yrkande 7.Utskottet förordar att lämnarregeringen det begärda godkännandet.I fråga om de anslag som intebehandlats ovan föreslås ibudgetpropositionen att det skall anvisas ramanslagtillA 3 Vissa äldre låne- och bidragsstödför bostadsändamål m.m. om 94 333 000kr,A 4 Statens bostadskreditnämnd:Förvaltningskostnader om ,A 5 Statens bostadskreditnämnd:Garantiverksamhet om 1 ,A 6 Byggforskningsrådet:Förvaltningskostnader om ,A 8 Bidrag till Fonden för fukt- ochmögelskador om ,A 11 Bonusränta för ungdomsbosparandeom ,B 1 Geoteknik om samtD 2 om 5 124 000 kr.Den av regeringen förordadeanslagsfördelningen avseende de nuaktuella anslagen, som inte möttinvändningar i motioner, tillstyrks avutskottet.Anslagsförslag som avser tiden efterbudgetåret 1998Som framgår ovan föreslås ibudgetpropositionen att en besparing påmotsvarande skallgöras på räntebidragsanslaget för år1997. I anslutning härtill begärsdessutom godkännande av attdet på anslaget till Räntebidrag skallgöras besparingar på ytterligare 50miljoner kronor - yrkande 1 såvitt nu äri fråga.Även enligt utskottets mening bör denförordade besparingen på räntebidragenför budgetåren efter 1997 komma tillstånd. Regeringens förslag tillstyrks.I partimotion1996/97:Bo209 yrkande 17 begärs ettriksdagens godkännande av en i motionenberäknad fördelning av anslagen inomutgiftsområde 18 för budgetåren 1998 och1999. Förslaget innebär att det för vartoch ett av dessa budgetår skall anvisasytterligare tillBidrag till åtgärder mot radon ibostäder.Utskottet har ovan avvisat ettmotionsförslag (mp) om att anvisa ytterligare 5miljoner kronor till radonbidrag. Vadsom härvid anförts gäller i alltväsentligt också det nu aktuellaförslaget avseende budgetåren 1998 och1999. Förslaget i Miljöpartietspartimotion /97:Bo209 yrkande 17avseende anslagsfördelningen inomutgiftsområde 18 budgetåren 1998 och1999 avstyrks sålunda.Regeringen bör enligt Vänsterpartietspartimotion 1996/97:Bo235 noga följautvecklingen avräntesubventionsnivåerna. I den mån dentänkta subventionsnivån avviker från denprognos som grundar regeringens förslagför bör regeringenenligt motionen återkomma med nyaberäkningar för räntebidragen 1998, liksom med ett förslag tilljusterad ram för utgiftsområde 18 -yrkande 5.Utskottet har senast i sitt yttrandetill finansutskottet (1996/97:BoU1y)över omfattningen av utgiftsområde 18framhållit att vissa av anslagen inomutgiftsområdet är av den karaktären attbelastningen på anslaget inte kanförutses med någon större exakthet. Detgäller t.ex. räntebidragsanslaget som ärstarkt beroende bl.a. avränteutvecklingen. Den slutligaanslagsbelastningen i förhållande tillförslaget i budgetpropositionen blirdärför avhängig såväl förändradeomvärldsfaktorer som träffsäkerheten ide prognosmodeller som används. De nuredovisade förhållandena gör detnaturligtvis nödvändigt att fortlöpandefölja upp belastningen på anslaget ochatt inför varje nytt budgetår anpassaanslagsberäkningen efter den faktiskautvecklingen. Den nya budgetmodell somnu används förutsätterockså att så sker. I den ekonomiskavårpropositionen 1997 kommer riksdagenbl.a. att ta ställning till denpreliminära beräkningen av utgiftsområde18 för . Vadgäller anslagsbehovet avseenderäntebidragen för budgetåret 1998kommer att ta ställning underhösten 1997. Vad som i Vänsterpartietspartimotion /97:Bo235 yrkande 5förordats kommer sålunda att tillgodosesutan någon ytterligareåtgärd. Förslaget avstyrks.BostadsförsörjningenInledningBostadsmarknaden har under de senasteåren genomgått stora förändringar.Förutsättningarna för bostadspolitik ochbostadsförsörjning har starkt påverkatsav bl.a. de allmänna samhällsekonomiskaproblemen. Även i övrigt harsamhällsutvecklingen medfört ett behovav att se över bostadspolitikens mål ochmedel. Mot denna bakgrund tilllsatteregeringen en parlamentariskutredning med uppdrag att göra enöversyn av bostadspolitiken i vidbemärkelse.Den bostadspolitiska utredningenavlämnade sittslutbetänkande Bostadspolitik 2000 -från produktions- till boendepolitik(SOU 1996:156). Utredningensöverväganden och förslag omfattar bl.a.:- målen för bostadspolitiken- frågor om boendesegregation- boende för olika hushållstyper- kommunernas roll i bostadspolitiken- bosparande- bostadspolitikens administration- statens stöd tillbostadsproduktionen- ekonomiska villkor för detbefintliga bostadsbeståndet.Ett bred politisk enighet har uppnåtts iutredningen. Representanterna från femav riksdagspartierna (s, c, fp, mp, kd)står helt bakom förslagen.Vänsterpartiets representant haranslutit sig till huvuddelen av vadutredningen föreslagit. Moderatasamlingspartiets företrädare har dockreserverat sig mot utredningensöverväganden och förslag.Utredningens förslag kommer attremissbehandlas. Regeringen anger ibudgetpropositionen att man har föravsikt att mot bakgrund av utredningensförslag presentera en proposition förriksdagen under år 1997.Den bostadspolitiska utredningensarbete och den vidare beredningen av detnu avgivna slutbetänkandet har givetvisäven påverkat bostadsutskottets arbetemed de frågor som behandlas i dettabetänkande. Ett flertal av motionernakommer in på områden som även behandlatsav utredningen.Bostadspolitikens allmänna utformningm.m.Förslag som från mera övergripandeutgångspunkter tar upp bostadspolitikensutformning och inriktning förs fram itre motioner.Målet bör enligt Moderatasamlingspartiets partimotion1996/97:Bo201 vara en bostadspolitikgrundad på valfrihet och ett bra boendetill en så låg kostnad som möjligt. Detanges bl.a. innebära att boendet börutvecklas utifrån människors egnaönskemål och vilja i stället förpolitiska planer. Utvecklingen måsteenligt motionen därför gå i riktning motfasta och stabila spelregler och ettmarknadsekonomiskt funktionssätt därbostadsutbudet styrs av efterfrågan istället för av politiska regleringar avolika slag. I motionens yrkande 1 begärsockså ett tillkännagivandemed denna innebörd.Behovet av en ny och genomarbetadbostadspolitik har enligt motion1996/97:Bo228 (s) ökat under de senasteåren. Framtidens bostadsområden kräverenligt förslaget planering medutgångspunkt i en helhetssyn som byggerpå tvärvetenskaplig analys. Enligtmotionen innebär det bl.a. attansvarsfördelningen mellan samhälle,bostadsföretag och hyresgäst behöverutredas.Utvecklingen av boendekostnaderna under1990-talet har enligt Vänsterpartietspartimotion 1996/97:Bo235 sin främstagrund i skattereformen. Enligt motionenmåste reformen därför noga analyserasoch utredas ur bostadspolitisksynvinkel. Regeringen bör enligtförslaget tillsätta en utredning som seröver frågan och som för fram förslag föratt rätta till skevheter i utvecklingenav boendekostnaderna mellan hög- ochlåginkomsttagare, liksom mellan olikaupplåtelseformer - yrkande 1. Ianslutning härtill förordas dessutom attsambandet mellan kommunernas roll,boendekostnaderna och effekterna avskattereformen bör beaktas - yrkande 2.Utskottet har så gott som haftatt behandla motioner ombostadspolitikens inriktning ochutformning. Vid sin senaste behandlingav denna fråga (bet. 1994/95:BoU13 s.20) anförde utskottet inledningsvis attdet grundläggande bostadspolitiska målettraditionellt har formulerats som attalla människor skall ha tillgång till ensund, rymlig, välplanerad ochändamålsenligt utrustad bostad till ettrimligt pris. , liksom då, torde ocksåen bred enighet råda om målet somsådant. Däremot har det funnits delademeningar om hur och med vilka medel detskall uppnås. harsamhällsutvecklingen gjort detnödvändigt att över tiden precisera ochutveckla det grundläggande målet. Tilldetta har varit kopplat en omprövningoch förnyelse av de bostadspolitiskamedlen.Även om målen för bostadspolitiken iallt väsentligt ligger fast motiverarinte minst de senaste årens utveckling,enligt utskottets mening, att de nu sesöver. Den bostadspolitiska utredningenhar enligt sina direktiv också haft attta fram ett underlag för beslut ombostadspolitiken på . Härihar ingått att precisera målen för enfortsatt social bostadspolitik och attge förslag om lämpliga medel förgenomförandet.I enlighet med sitt uppdrag behandlarutredningen i sitt slutbetänkande måletför bostadspolitiken - detta som enutgångspunkt för de förslag i övrigt somutredningen för fram. Enligt utredningenbör det övergripande målet förframtidens bostadspolitik fokuseras påde boende och allas rätt till ett hem.Målet föreslås därför formulerat påföljande sätt. Bostadspolitiken skallskapa förutsättningar för alla att levai goda bostäder till rimliga kostnader ien stimulerande och trygg miljö inomekologiskt hållbara ramar. Boendemiljönskall bidra till jämlika och värdigalevnadsförhållanden och särskilt främjaen god uppväxt för barn och ungdomar. Utredningen har också preciserat detövergripande målet inom trehuvudområden. Det gäller planering ochutveckling av boendet, boendets närmiljösamt bostadens utformning.Utredningsförslaget är nu föremål förremiss och det kommer därefter attberedas vidare i regeringens kansliinnan ett förslag kan föreläggasriksdagen . Det får ansesinnebära att också de frågor sombehandlas i de nu aktuella motionerna iallt väsentligt kommer att kunnaövervägas i det fortsatta arbetet. Medavseende på den breda politiska enighetsom råder kring den bostadspolitiskautredningens förslag i denna del börresultaten av den fortsatta beredningenav förslaget enligt utskottets meningavvaktas. I den mån förslagen ipartimotionerna 1996/97:Bo201 (m)yrkande 1 och 1996/97:Bo235 (v)yrkandena 1 och 2 samt motion1996/97:Bo228 (s) inte kan ansestillgodosedda genom det nu anfördaavstyrks de av utskottet.Kommunernas ansvar för bostadspolitikenm.m.Kommunernas bostadspolitiska roll ochansvar tas upp i fem motionsyrkanden.Det kommunala bostadspolitiska ansvaretskall enligt den moderata partimotionen1996/97:Bo201 yrkande 24 avseplaneringen av markanvändningen och varautformat på ett sådant sätt att i förstahand markägarens önskemål tillgodoses ivad avser användning och bebyggelse.Enligt förslaget skall härvid behovet avgator, vägar och allmänna platsersjälvfallet vägas in. Kommunernasmyndighetsutövning i denna del skallenligt motionen ske på ett sådant sättatt byråkrati undviks och till en så lågkostnad som möjligt.Avgörande för en framgångsrikbostadspolitik är enligt motion 1996/97:Bo220 (s) att den är väl förankrad därden skall förverkligas, dvs. Ett viktigt mål församhällsplaneringen anges därför varaatt ge kommunerna styrmedel som utgårfrån en helhetssyn på människan ochhennes behov av trygghet, gemenskap ochomsorg.I motion 1996/97:Bo234 (s) framhållsatt kommunerna inte längre har sammaskyldighet som tidigare att planera sinbostadsförsörjning. Enligt motionen ärdet dock tveksamt om man helt kanöverlåta på kommunerna att bestämmavilket ansvar de skall ta förbostadsförsörjningen. Kommunernas ansvarpå området bör enligt förslaget därförlagfästas - yrkande 1. Vidare anförs attkommunerna måste svara för attfördelningen av lediga lägenheter skerrättvist - yrkande 2.Utrymmet för det lokalabeslutsfattandet måste enligt motion1996/97: Bo529 (c) yrkande 4 öka. Detanges bl.a. innebära att kommunerna istörre utsträckning än lämnarifrån sig uppgifter till olika lokalaorganisationer och enskilda. Ett pådetta sätt ökat inflytande över boendetinnebär enligt motionen störredelaktighet i beslut om och skötsel avvåra bostadsområden - något som i sintur ger ett större engagemang och enökad demokratisering.Med anledning av vad som i de nuaktuella motionerna föreslagitsbeträffande kommunernas ansvar förbostadspolitiken m.m. vill utskottetanföra följande.Bostadspolitiken bygger traditionelltpå en ansvarsfördelning mellan stat ochkommun som innebär att staten svarar försådana grundläggande förutsättningar somatt finansiering och byggande kan ske påett resurseffektivt sätt. Det ärdessutom ett statligt ansvar attformulera de krav som skall gälla förbl.a. byggnaders egenskaper för atttillgodose väsentliga allmännaintressen. Kommunerna har å sin sida attsvara både för bedömningarna avbostadsbyggnadsbehoven och för denfysiska planering som är nödvändig föratt behoven skall kunna tillgodoses.Även frågan om kommunernas roll ibostadspolitiken har behandlats av denbostadspolitiska utredningen. har kommunerna en nyckelrolli bostadspolitiken med ansvar förviktiga boendefrågor. Kommunerna kanenligt utredningen driva en aktivbostadspolitik genom att utveckla ochanvända befintliga styrmedel. Någonytterligare lagreglering av kommunernasbostadspolitiska ansvar anserutredningen därför inte motiverad inuläget.Den bostadspolitiska utredningensförslag i denna del innebär att dengrundläggande ansvarsfördelning mellanstaten och kommunerna som tillämpatsunder skall bestå. Utskottetdelar denna uppfattning.Ansvarsfördelningen har enligtutskottets mening i allt väsentligtvisat sig vara ändamålsenlig. Samtidigtär det naturligtvis så att denbostadspolitiska situationen skiljer sigfrån region till region och från orttill ort. Det regelsystem som styrkommunernas agerande måste därför varaså utformat att det ger den enskildakommunen möjlighet att i rimlig månbeakta lokala förhållanden och behov.Enligt utskottets mening bör resultatetav den fortsatta beredningen av denbostadspolitiska utredningens förslagavvaktas. Partimotionen 1996/97:Bo201(m) yrkande 24 samt motionerna1996/97:Bo220 (s), 1996/97:Bo234 (s)yrkandena 1 och 2 och 1996/97:Bo529 (c)yrkande 4 avstyrks således. Isammanhanget bör också framhållas attutredningen behandlar flera andra frågorsom är av stor betydelse för kommunernasmöjligheter att fylla sinbostadspolitiska roll. Det gäller bl.a.åtgärder för att motverkar segregationsamt de kommunala bostadsföretagens rolli bostadsförsörjningen.Avslutningsvis behandlar utskottet idetta avsnitt förslaget i Miljöpartietspartimotion /97:Bo209 yrkande 10 omatt lägesavgifter skall införas förcentralt belägna lokaler. Enligtmotionen skulle sådana avgifter begränsaföretagsetableringar i centrum ochhärigenom göra det möjligt att återbefolka våra innerstäder.Det ligger även enligt utskottetsmening ett värde i att de centraladelarna av våra orter får en så allsidigsammansättning som möjligt. att det är önskvärt att där skallfinnas inte bara lokaler utan ocksåbostäder. Fördelningen mellan bostäderoch lokaler styrs av en rad faktorer.Det gäller bl.a. i vilken utsträckningmänniskor vill bo centralt och vilkenkonkurrerande efterfrågan som finns påkommersiella lokaler. Kommunerna kanpåverka denna utveckling genom sindetaljplanering och sinbygglovsprövning. Utskottet är inteberett att förorda att kommunalalägesavgifter införs som ett ytterligaremedel för kommunerna att påverkautvecklingen. partimotion1996/97:Bo209 yrkande 10 avstyrks.Åtgärder mot boendesegregation m.m.Under årets allmänna motionstid har isju motioner som hänvisats tillbostadsutskottet föreslagits åtgärdermot boendesegregation och för en bättreboendemiljö. Motionsförslagen utgår iförsta hand från problemen i vissabostadsområden därbefolkningssammansättningen är sådan attett segregationsmönster har uppstått.Segregationen kan ha både sociala,ekonomiska och etniska orsaker. Ofta ärdet fråga om bostadsområden i utkantenav större städer där andelen invandrareär mycket hög. I dessa områdenförekommer också en överrepresentationav bl.a. ensamstående föräldrar,arbetslösa och personer med socialaproblem.Problembeskrivningen i de aktuellamotionerna är till stor del likartad. Imotionerna diskuteras bl.a. frågor omspråkproblem, brister i utbildningen,social utslagning, diskriminerandebehandling i olika avseenden, brister idet offentliga och kommersiellaserviceutbudet, enahanda och slitnabostadsmiljöer osv. Det tas emellertidockså upp exempel på en positivutveckling och möjligheterna att brytaen negativ trend i de utsattabostadsområdena. Nedan redogörskortfattat för de åtgärdsförslag somläggs fram i motionerna.Moderata samlingspartiet föreslår i sinpartimotion 1996/97:Bo201 yrkandena 22och 23 att i tillkännagivandentill regeringen föreslår åtgärder förminskad boendesegregation och förbättradboendemiljö. Motionärerna menar att enomläggning av bostadspolitiken i fleraavseenden ger en möjlighet att vändautvecklingen i utsatta bostadsområdenoch skapar bättre framtidaförutsättningar för att undvikasegregation. Enligt vad som bl.a. anförsi motionen leder försäljning avkommunalt ägda bostadsföretag till ökatansvarstagande, avreglering till bättreförutsättningar för företagande och flerarbetstillfällen, sänkt fastighetsskatttill bättre underhåll av fastighetersamt en reformering avbruksvärdessystemet till ökad rörlighetpå bostadsmarknaden.I motion 1996/97:Bo202 (s) föreslås tretillkännagivanden om åtgärder motboendesegregation. En fond som stödjeren positiv utveckling imiljonprogramområdena föreslås inrättas(yrkande 1). Statliga myndigheter samtoffentlig verksamhet i övrigt börstimuleras att förlägga sin verksamhettill storstädernas miljonprogramområdenmed hög andel invandrare (yrkandena 2och 3).Miljöpartiet föreslår i sin partimotion1996/97:B209 yrkande 1 att hosregeringen skall begära en återkommandeuppföljning och samlad utvärdering avkommunernas insatser för särskiltutsatta bostadsområden. Enligt vad somanförs i motion 1996/97:Bo208 (mp)behövs motstrategier för att brytautvecklingen i bostadsområden som ärdrabbade av negativ segregation.Motionärerna förordar utflyttning avhögskoleutbildning, byggande avsamlingslokaler, förbättring avutemiljön, allergisanering, satsning påestetiska kvaliteter, frizoner frånstatliga regler m.m. I motion1996/97:Sf633 (mp) yrkande 16 föreslåsatt åtgärder vidtas mot hyresvärdar ochbostadsförmedlare som diskriminerarinvandrare. Vidare förordas införandetav ekostadsdelar, ökat inflytande för deboende, mer fritidsverksamhet samtåtgärder för att åstadskomma störrevariation mellan hustyper.Även i motion 1996/97:Bo224 (fp)yrkande 1 föreslås ett tillkännagivandemed innebörden att en blandning avhustyper bör eftersträvas för attundvika segregationsproblem. Dessutomframhåller motionären attfastighetsägarna i utsattabostadsområden måste ta ett störreansvar.I motion 1996/97:Sf632 (c) yrkande 10föreslås att ett nationelltupprustningsprogram tillskapas förinvandrartäta områden. Programmetföreslås omfatta åtgärder för attförbättra den offentliga ochkommersiella servicen, förrenoveringsprojekt samt stimulans avnyföretagande, föreningsliv m.m.Bostadsutskottet vill anföra följandevad gäller motionsförslagen om åtgärdermot boendesegregation m.m.De problem som tas upp i motionerna haruppmärksammats . Trotsdetta har de åtgärder som satts in intehaft tillräcklig effekt för att bryta ennegativ utveckling mot ökad segregationoch en koncentration av olika former avekonomiska och sociala problem tillvissa utsatta bostadsområden. Olikainsatser för att förbättra situationenhar visserligen vidtagits såväl inombostadspolitikens ram som inom andrasamhällsområden, men de haruppenbarligen inte varit tillräckliga.En bidragande orsak till detta kan varaatt åtgärderna inte varit tillräckligtsamordnade och inte ingått i en samladstrategi för ett bostadsområde medproblem. Enligt bostadsutskottets meningär det därför viktigt att nu sökalösningar på problemen som utgår från ensamlad politik och som även tar fasta påde förutsättningar som gäller för varjeenskilt bostadsområde. Särskiltangeläget är det därvid att understödjade positiva initiativ som redan tagits ide områden som i övrigt har de störstaproblemen.Utskottet behandlade (bet.1994/95:BoU13 s. 24-28) ett stort antalmotionsförslag med motsvarandeinriktning som de nu aktuella. Ibetänkandet anförde utskottet bl.a.:Det är uppenbart att mångasamhällsproblem koncentrerats till vissaområden med en hög andel invandrareeller med en på annat sätt ensidigbefolkningssammansättning. Därav kansjälvklart inte slutsatsen dras attbefolkningssammansättningen i sig ärgrund till problemen. Många områden meden hög andel invandrare fungerar i dagbra. Som redovisats i motionerna stårgrundproblemen i stället att finna iarbetslöshet, bristande utbildning ochandra förhållanden som gör att enintegration i det svenska samhälletförsvåras. Denna typ av problem måstegivetvis till största delen lösas medandra medel än vad som står till budsinom bostadspolitikens ram. Dettahindrar inte att även frågor ombostäderna i sig samt den yttre miljön ibostadsområdena är mycket viktiga närman söker finna åtgärder som kanmotverka segregationen.Vidare framhöll utskottet i sitttidigare betänkande behovet avsektorsövergripande överväganden omvilka åtgärder som bör sättas in i demest utsatta bostadsområdena. Utskottethänvisade därvid till flera utredningarmed uppgifter i frågan som då pågick.Två av dessa utredningar -Bostadspolitiska utredningen ochInvandrarpolitiska kommittén - har nuredovisat sina slutbetänkanden medförslag till åtgärder i bostadsområden.Invandrarpolitiska kommittén föreslår isitt slutbetänkande (SOU 1996:55) attkommunala åtgärdsprogram bör upprättasför bostadsområden där en stor andelvuxna står utanför den ordinariearbetsmarknaden.Den bostadspolitiska utredningenpresenterade i sittslutbetänkande liknande förslag.Kommittén föreslår att staten skallstödja kommunala utvecklingsprogram förutsatta bostadsområden genom ett bidragsom motsvarar högst av kostnadernaför programmen. Kommitténs förslag utgårfrån att kommunerna tar ett stort ansvarför att en långtgående och sektorsövergripande samverkan kommer till ståndi de aktuella områdena. Det förutsättsvidare att utvecklingsprogrammen skalluppfylla ett antal grundläggande krav,varav delaktighet och inflytande från deboende lyfts fram som särskiltangeläget.Utöver de ovan två nämnda utredningarnaväntas den s.k. (dir.1995:35) lägga fram ettdelbetänkande med förslag om insatser iutsatta bostadsområden.Bostadsutskottat kan konstatera attförslagen i de utredningsbetänkanden somunder senare tid redovisats till stordel sammanfaller med flertalet av demotionsförslag som väckts i frågan underårets allmänna motionstid. En bredpolitisk enighet torde råda både vadgäller nödvändigheten av att bryta ennegativ utveckling i vissabostadsområden och vikten av att såvälstaten som kommunerna tar sitt ansvarför de åtgärder som bedöms varanödvändiga.Utskottet förutsätter att detomfattande beslutsunderlag med förslagtill åtgärder som lagts fram av deaktuella utredningarna efterremissbehandling nu blir föremål förvidare överväganden inomregeringskansliet och att riksdagendärefter får ta ställning till förslagpå området. Det får också förutsättasatt de förslag som i motioner förts framunder årets allmänna motionstid och vidtidigare riksdagsbehandlingar av fråganuppmärksammas. Det förefaller mot dennabakgrund inte gagna saken om utskottetnu skulle förorda vissa förslag framförandra.