bet · GJ01SkU31 · 1996-05-30 00:00:00 — Utskottet serinte någon anledning till ändratställningstagande i denna del.När det gäller den beloppsgräns om 10miljoner kronor som fastställdes förkravet på snabbare betalning ochredovisning av mervärdesskatten delarutskottet regeringens bedömning att enhöjning till ärmotiverad.I sammanhanget har utskottetuppmärksammat att beloppsgränsen avserden skattskyldiges samlade beskattningsunderlag och att detta i vissa fallleder fel. Ett företag som köper invaror för från EU ochsäljer varorna i till samma prisfår ett beskattningsunderlag på 20miljoner kronor trots att mervärdesskattendast beräknas på försäljningen iSverige. En motsvarande effekt kanuppträda vid import. Enligt utskottetsmening bör detta förhållande kunnarättas till. Utskottet föreslår därföratt gemenskapsinterna förvärv och importinte skall ingå i underlaget närbeloppsgränsen bestäms. Utskottetsförslag föranleder den justering av 14kap. 12 § mervärdesskattelagen(1994:200) som framgår av hemställan.Ett motsvarande problem uppkommer vidtillämpningen av beloppsgränsen på enmiljon kronor för redovisning isjälvdeklaration. En justering av dennaregel får dock effekt tidigast den 1januari 1997 och det finns därför intenågot behov av en justering.Enligt utskottet mening bör regeringenöverväga vilket beskattningsunderlag somär lämpligt vid tillämpningen av dessabåda beloppsgränser och återkomma medett förslag på sedvanligt sätt.Utskottet utgår ifrån att det intebehövs något särskilt tillkännagivandehärom.Med det anförda tillstyrker utskottetpropositionen i denna del med angivenjustering och avstyrkermotionsyrkandena.Handelsbolagens mervärdesskattI motion Sk44 yrkande 1 av IsaHalvarsson och ()föreslår motionärerna att handelsbolagmed ett beskattningsunderlag på upp miljon kronor skall kunna hakalenderår som redovisningsperiod.Preliminär uppbörd kan enligtmotionärerna ske genom atthandelsbolaget får F-skatt medpreliminär mervärdesskatt enligtpreliminärdeklaration. På så sätt uppnåsvillkor för handelsbolagen som ärjämförliga med vad som gäller föraktiebolag och enskilda näringsidkare.Handelsbolagen utgör inte skattesubjektvid inkomsttaxeringen och kan därförinte redovisa mervärdesskatt i särskildsjälvdeklaration. fannsdock en särskild regel som gjorde detmöjligt för handelsbolag med enomsättning av högst attredovisa sin mervärdesskatt perkalenderår. Någon skyldighet att löpandebetala in preliminär skatt fanns inte,och mervärdesskatten skulle betalassenast året efterbeskattningsåret. När gränsen förredovisning i särskild självdeklarationvid höjdes från 200 000 krtill för övrigaskattskyldiga slopades den särskildaregeln för handelsbolag, eftersom detinte bedömdes som möjligt att låtahandelsbolag med en så hög omsättningredovisa och betala per kalenderår(prop. 1995/96:19, bet. 1995/96:SkU11).Enligt utskottets mening börskattereglerna så långt möjligt varaneutrala till olika rörelseformer, ochutskottet anser att det med dennautgångspunkt är ett problem atthandelsbolagen inte har samma möjlighetsom andra skattskyldiga att redovisa perkalenderår. Regeringen bör enligtutskottets mening uppmärksamma dettaproblem och återkomma till medett förslag. Det anförda bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Härigenom tillgodoses i allt väsentligtdet aktuella motionsyrkandet.Återbetalning av överskjutandemervärdesskattI motion Sk44 yrkande 2 av IsaHalvarsson och () anförmotionärerna att det är viktigt med enskyndsam återbetalning avmervärdesskatten till företag som görsäsongmässiga inköp av varor. Enligtmotionärerna har det under senare tidrapporterats stora svårigheter förseriösa företag att inom rimlig tidåterfå berättigad mervärdesskatt.Motionärerna hemställer att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännaatt regeringen bör uppmärksammaproblemet och vidta de åtgärder somkrävs för att återbetalningen avöverskjutande mervärdesskatt inte skallåsamka företagare problem.Enligt 6 § mervärdesskatteförordningenskall överskjutande ingåendemervärdesskatt återbetalas skyndsamt. JOhar i ett ärende (1993/94:JO1 s. 220)uttalat att den skattskyldigesberättigade intresse av att snabbt fåtillbaka för mycket erlagd skatt måsteställas mot myndighetenskontrollintresse och att det fåraccepteras att återbetalningen får anståviss om utredningsåtgärderär erforderliga. Skyndsamhetskravetborde enligt JO anses uppfyllt omåterbetalning verkställs (eller vägras)inom månaden efter utgången avdeklarationsmånaden.Enligt utskottets mening är det viktigtatt ärenden om återbetalning avmervärdesskatt handläggs snabbt så attföretag som är beroende av en skyndsamåterbetalning av överskjutandemervärdesskatt inte får svårigheter. Sommotionären framhåller gäller detta bl.a.företag med säsongmässiga inköp. Vidmyndigheternas handläggning måste detdock finnas utrymme för att genomföra dekontroller som är nödvändiga för attförhindra skattebedrägerier. Utskottetser gärna att återbetalningsprocessensnabbas upp under förutsättning attdetta inte åsidosätter kontrollaspekten.Utskottet förutsätter att regeringensarbete har denna inriktning och serdärför inte någon anledning till etttillkännagivande till regeringen.Utskottet avstyrker motionsyrkandet.Mervärdesskatten på livsmedel ochdagstidningar m.m.I motion Sk45 av m.fl. (m)hemställer motionärerna attmervärdesskatten på livsmedelåterställs till (yrkande 21).Enligt motionärerna är sänkt skatt pålivsmedel ett synnerligen trubbigtinstrument om syftet är att förbättraför hushåll med lägre inkomster ochflera barn. Särskilt när det gällerbarnfamiljer är det enligt motionärernabättre att genomföra skattesänkningarsom är direkt riktade till denna grupp,t.ex. genom grundavdrag för barn.Motionärerna anför vidare attreklamskatten bör slopas och attdenna åtgärd bör finansieras genom attmervärdesskatten på dagstidningar höjstill . Motionärerna hemställer attriksdagen hos regeringen begär ettförslag med denna innebörd (yrkande 24).Utskottet vill framhålla att sänkningenav mervärdesskatten på livsmedel harvidtagits för att värna om särskiltutsatta grupper såsom barnfamiljer,pensionärer och låginkomsttagare som iallmänhet använder en relativt storandel av sin hushållsbudget tillmatinköp. Genom sänkningens inverkan påKPI understryks ytterligare riksdagensambitioner att vidmakthålla enlångsiktigt låg nivå på inflationen.Åtgärden utgör en viktig del i arbetetmed att uppnå en rättvis fördelning avde bördor som måste bäras om Sverigesfinanser och konkurrenskraft skall kunnaåterställas. Utskottet avvisar förslagetom en höjning av mervärdesskatten pålivsmedel.När det gäller reklamskatten pågår detför närvarande en översyn avreklambeskattningen i syfte attundersöka möjligheterna att utvidgaskatten till de skattefriaområdena, särskilt reklam i radio ochTV. Översynen skall vara klar senast den1 . Resultatet av dennaöversyn bör avvaktas. Utskottet ser intenågot skäl att nu överväga att slopareklamskatten.Utskottet avstyrker de aktuellamotionsyrkandena.Den statliga inkomstskatten påförvärvsinkomsterI propositionen föreslår regeringen attdet fasta beloppet om i statliginkomstskatt på förvärvsinkomster höjstill års taxering.Det fasta beloppet betalas avskattskyldiga som har ibeskattningsbar förvärvsinkomst. Ipropositionen anförs att skatteuttaget idenna del har begränsade effekter påindividernas beteende, bl.a. vad gällerarbetsutbudet. I förhållande till andraskatter på förvärvsinkomster är såledesde negativa effekterna av en höjning avdet fasta beloppet begränsade. I övrigtföreslås att mätperioden förindexuppräkning av skiktgränsen anpassastill de förändringar som regeringenföreslagit i proposition 1995/96:169 omberäkning av basbelopp m.m. Höjningen avdet fasta beloppet beräknas ge eninkomstförstärkning på 600 miljonerkronor.I motion Sk46 yrkande 4 av LarsBäckström m.fl. (v) hemställermotionärerna att förslaget avslås. Deanför att höjningen av det fastabeloppet inte har en godtagbarfördelningspolitisk profil och attytterligare åtgärder behövs, t.ex. enhöjning av grundavdraget vid lägreinkomster och slopat grundavdrag vidhögre inkomster.Enligt utskottets mening är det viktigtatt de åtgärder som vidtas för attförstärka budgeten fördelas rättvist.Den nu aktuella åtgärden har dock mindrebetydelse ur fördelningssynpunkteftersom den rör ett förhållandevisbegränsat belopp. Utskottet tillstyrkerpropositionen i denna del och avstyrkermotionsyrkandet.Inkomstbeskattningens allmännautformningI motion Sk45 av m.fl. (m)anför motionärerna att marginalskattenstigit kraftigt för alla inkomsttagare.Arbete och företagande lönar sig mindreoch det blir enligt motionärerna alltsvårare att investera i utbildning ochhög kompetens. De hemställer attvärnskatten slopas fr.o.m. inkomståret1997 (yrkande 12) och attinflationsskyddet i skatteskalanåterställs fr.o.m. (yrkande 13). Särskilt på den privatatjänstesektorn ger beskattningennegativa effekter och det är därförenligt motionärerna motiverat att sänkaskatten på de tjänster som efterfrågasav hushållen. Motionärerna föreslår enmodell skattereduktion förvissa hushållstjänster (yrkande 5).Barnfamiljernas situation är enligtmotionärerna ansträngd och de föreslårdärför ett extra kommunalt grundavdragför varje barn, och det kan enligtmotionärerna också övervägas att ersättadagens barnbidrag med ett motsvarandegrundavdrag (yrkande 4). Dessutom bör enavdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader införas (yrkande6). Privata pensioner blir enligtmotionärerna ett alltmer nödvändigtkomplement till de offentligapensionssystemen. Avdragsutrymmet förpensionssparande bör därför enligtmotionärerna återställas tillett helt basbelopp (yrkande 23) ochregeringen lägga fram ett förslag sominnebär att avkastningsskatten påpensionssparkapital under entreårsperiod sänks till nivå(yrkande 23).I motion Sk50 av m.fl. (kds)hemställer motionärerna att värnskattenslopas och att det statligagrundavdraget tas bort (yrkande 5). Motionärerna anför att enstimulans för tjänstesektorn kan uppnåsgenom att tjänster som säljs tillhushåll subventioneras, t.ex. olikaformer av underhåll, reparationer,renoveringar, städning, tvätt,trädgårdsarbete, privat barnomsorg ochhälsovård. Regeringens förslag till ROT-program bör enligt motionärerna vidgastill att omfatta dessa tjänster ochskattereduktionen bör göras avsevärtstörre. Det anförda bör somsin mening ge regeringen till känna(yrkande 13).Enligt utskottets mening bidrarvärnskatten till att geinkomstbeskattningen en bättrefördelningsprofil, och det finns därförinte någon anledning att överväga enförtida avveckling av skatten eller skälatt nu besluta om slopat statligtgrundavdrag. I anslutning till attvärnskatten upphör kommerregeringen att föreslå hur det samladeskatte- och avgiftsuttaget förhöginkomsttagare skall justeras för attuppnå en fortsatt god fördelningsprofil.Begränsningen av indexuppräkningen iskatteskalan syftar till att förstärkabudgeten, och avsikten är att den skallavvecklas så snart målet om balans i deoffentliga finanserna nås.När det gäller förslagen om olikaavdrag och reduktioner i syfte attstimulera efterfrågan på vissa tjänstererinrar utskottet om att utrymmet försådana åtgärder är begränsat. Att minskaarbetslösheten är nu den viktigasteuppgiften och arbetet härmed kan enligtutskottets mening bli framgångsriktendast om förtroendet för ochsvensk ekonomi kan återställas genom enansvarsfull budgetpolitik. Utskottetvill vidare erinra om att enskattedifferentiering på detta områdeskulle vålla svåra gränsdragnings- ochkontrollproblem och avvika frånprinciperna om en enhetlig beskattning.Om en sänkning av skatterna för olikatjänster skall kunna nå påvisbaraeffekter från sysselsättningssynpunktkrävs mycket kraftiga sänkningar avskatterna på dessa områden medmotsvarande skattebortfall som följd.Mer långsiktiga åtgärder för att få tillstånd en sänkning av skatten på arbeteövervägs avSkatteväxlingskommittén. Utskottet sermot den angivna bakgrunden inte någotskäl att tillstyrka förslagen om avdrageller reduktioner för olikahushållstjänster.När det gäller förslaget om ettsärskilt grundavdrag för barnfamiljerkan detta i och för sig utformas på ettsätt som gör att lättnaden blirförhållandevis likvärdig förskattskyldiga med olika inkomst. Ettproblem är dock att ett sådant avdraginte kan utnyttjas av alla barnfamiljeroch att det därför måste kompletterasmed någon form av bidrag. mening finns det mot dennabakgrund inte någon anledning att frångådet allmänna barnbidraget som fungerarväl.Utskottet är inte berett att nutillstyrka förändringar i beskattningenav pensionsförsäkringar.Med det anförda avstyrker utskottet denu aktuella motionsyrkandena.FöretagsbeskattningenI motion Sk45 av m.fl. (m)anför motionärerna attdubbelbeskattningen av företagensvinster bör slopas. Eftersomalternativet med avdrag för erlagdutdelning är stängt av internationellaskäl får enkelbeskattning genomföras hosägaren genom skattefrihet för mottagnautdelningar eller genom att denne fårtillgodoräkna sig den skatt bolagetinbetalat (yrkande 8). Vidare börfåmansbolagsreglerna förändras så attavkastningen beskattas som utdelning såsnart delägarna har gjortmarknadsmässiga löneuttag (yrkande 10).Ett tillfälligt riskkapitalavdrag somgäller bör införas. Dettaavdrag bör ha ett högre tak, ,och även gälla investeringar frånprivatpersoner via särskildariskkapitalbolag (yrkande 11).I motion Sk47 av m.fl.(fp) anför motionärerna att det ärviktigt med sänkt skatt och enklareregler för fåmansbolag och hemställeratt som sin mening gerregeringen det anförda till känna(yrkande 3).Enligt utskottets mening är svenskföretagsbeskattning mycketkonkurrenskraftig vid en internationelljämförelse. I samband med en omläggningav beskattningen som innebar en ökadbeskattning för företagen har regeringenuttalat att skatteuttaget skall sänkasoch avsatt för dettaändamål. Ett tillfälligtriskkapitalavdrag och en utvidgadkvittningsrätt för enskildanäringsidkare har införts, och ser nu överskattereglerna i syfte att finna enmodell för en generell skattelättnad påföretagsnivå för att förbättra deskattemässiga villkoren för företagensnyinvesteringar och försörjning avriskkapital. Om utredningen finnerhinder mot en generell metod skallutredningen i stället presentera förslagtill en selektiv lättnad med inriktningpå mindre företag. Avsikten är att denya reglerna skall gälla fr.o.m.inkomståret 1998.Utskottet anser attFöretagsskatteutredningens arbete böravvaktas och avstyrker därförmotionsyrkandena.Energiskatten på bränslen ochelektrisk kraftI propositionen föreslås attenergiskatten höjs för samtligabränsleslag och elektrisk kraft.Höjningarna genomförs i två steg, detförsta och detandra . Vid varderatillfället höjs skattesatserna förbensin och olja för drift av motordrivnafordon , skatten på elektriskkraft med per kWh och övrigaenergiskatter . Härtill kommeren uppräkning med konsumentprisindexunder tiden t.o.m. oktober månad 1997.Den varaktiga budgeteffekten beräknastill . Härvidmedräknas inte den höjning som beror avindexuppräkningen.I motion Sk45 av m.fl. (m)yrkar motionärerna att förslaget avslås.De anför att det inte finns någonmiljöpolitisk motivering för förslagenoch att det är anmärkningsvärt att degenomförs innan Skatteväxlingskommitténhar hunnit redovisa sina förslag(yrkande 15). Ett motsvarandeavslagsyrkande framställs i motion Sk39yrkande 1 och yrkande 2 delvis av LarsHjertén (m) med hänvisning tilljordbrukets situation. I motion Sk55 avÅke m.fl. (m) hemställermotionärerna att förslaget om höjdbensinskatt avslås (yrkande 1) och anföratt effekterna för låginkomsttagare ochbarnfamiljer i glesbygd bör analyseras(yrkande 2).I motion Sk49 av m.fl.(c) anförs att det är viktigt attbensinskattehöjningarna noggrantanalyseras ur regionalpolitisktperspektiv eftersom höjningarna kaninverka menligt på de människor somlever i glesbygd och har bilen som endatransportmedel till arbetet, särskiltlåginkomsttagare och barnfamiljer medstor försörjningsbörda. Det är därförenligt motionärerna nödvändigt attavdraget för resor till och från arbetethöjs till per mil.I motion Sk47 yrkande 7 i denna del avLars m.fl. (fp) hemställs attförslaget avslås. Motionärerna anför atthöjningarna kan godtas endast om skattenpå arbete sänks i motsvarandeomfattning. I motion Sk41 yrkande 1 avLennart Fremling m.fl. (fp) anförmotionärerna att man bör övervägasärskilda statliga bilskatter istorstadsområdena, främst i form avbiltullar, trängselavgifter ochregionala bensinskatter. Det är enligtmotionärerna angeläget att beslut kantas för attframtida trafikplanering skall kunnarikta in sig mot rätt förutsättningar.I motion Sk46 av m.fl.(v) anförs att skatteskärpningarna kanleda till sneda fördelningspolitiskaeffekter och särskilt drabba glesbygden.Inte minst gäller detta i de norradelarna av . Höjningarna bördärför kombineras med riktadeskattesänkningar för lägre inkomster(yrkande 8). Förslagen bör också ledatill ett förnyat och forcerat utredningsarbete kring möjligheterna att regionaltdifferentiera beskattningen av drivmedel(yrkande 9).I motion Sk51 av . (mp) föreslår motionärerna att densenare höjningen genomförs redan den 1januari 1997 för att på det sättet ökastatens inkomster (yrkande 5). Vidareföreslår dessa motionärer attkoldioxidskatten höjs med per kgfrån samma datum (yrkande 6).I motion Sk50 av m.fl. (kds)anförs att glesbygdsboende börkompenseras för den höjda energiskatten(yrkande 6) och att en del av intäkternabör användas för miljöåtgärder inomtransportsektorn (yrkande 7).I motion Sk53 av och () anförs att det behövs ettdifferentierat system för beskattning avbensin och drivmedel i glesbygd.Utskottet vill betona att de föreslagnahöjningarna är avsedda att finansiera deomfattande utbildningssatsningar somkommer att genomföras under perioden1996-1999. Satsningarna omfattarkommunal vuxenutbildning, kvalificeradyrkesutbildning samt högskoleutbildningoch beräknas höja utgiftsnivån med 10miljarder kronor när de är fulltgenomförda 1999. Programmet innebär enväsentlig förstärkning av Sverigesutvecklings- ochexpansionsförutsättningar och genomförsinom ramen för en mycket stram budget.Mot denna bakgrund är utskottet inteberett att tillstyrka de förslag omkompensation för höjningarna eller detförslag om en kraftig höjning avkoldioxidskatten som motionärerna läggerfram. Enligt utskottets mening är detviktigt att grunden för de aviseradeutbildningssatsningarna nu läggs genomatt regeringens förslag om höjningar avenergiskatterna genomförs.De besparingar som genomförs ställerstora krav på en rättvis fördelning.Saneringsprogrammet har givits en brafördelningsprofil genom att särskildaåtgärder vidtagits för att kompenserahushåll med måttliga eller lågainkomster. En sådan åtgärd är sänkningenav mervärdesskatten på livsmedel. Avfördelningspolitiska skäl har ocksååtgärder vidtagits som särskilt påverkargrupper med högre inkomster. Exempel pådetta är bl.a. värnskatten. Regeringenföljer löpande de fördelningseffektersom uppkommer som en följd av denekonomiska krisen, arbetslösheten ochsaneringsprogrammet och kommer att vidtaåtgärder om det visar sig attfördelningsprofilen hotas på något sätt.När det gäller förslagen om särskildaskatter m.m. i storstadsregionerna harregeringen presenterat enlagrådsremiss med förslag om vägtullar.Avsikten är att ett förslag skallföreläggas under sommaren.Med det anförda tillstyrker utskottetpropositionen i denna del och avstyrkermotionsyrkandena.Industrins energibeskattningI propositionen anför regeringen att detförslag om höjd koldioxidskatt förindustrin som regeringen tidigareaviserat nu anmälts till EU. Industriellverksamhet och yrkesmässig växthusodlingskall enligt förslaget erläggakoldioxidskatt av den allmännanivån avförsäljningsvärdet och därefter med 12 %av den allmänna nivån. Nedsättningenkommer att beröra ett 60-tal företag,bl.a. Nuvarande bestämmelse(1,2-procentsregeln) om nedsättning avkoldioxidskatten på kol och naturgasslopas efter en övergångsperiod på treår. Den lägre skattenivån motsvarar deminimiskattesatser påmineraloljeprodukter som föreskrivs idirektiv /82/EEG. Regeringen har föravsikt att senare lägga fram förslag medden angivna inriktningen.I motion Sk46 yrkande 11 av LarsBäckström m.fl. (v) anför motionärernaatt industrin bör betala energiskatt påel. En rimlig nivå kan enligtmotionärerna vara att industrin skallerlägga halv energiskatt på el. Dettaskulle ligga i linje med förslaget omhalv koldioxidskatt för industrin. Ilikhet med vad som gäller förkoldioxidskatten kan lättnader införasför särskilt energiintensiv industri.Energikommissionen har i sittbetänkande Omställning av energisystemet(SOU 1995:139) bl.a. behandlat frågan omenergiskatt på el för industrin.Regeringen har inbjuditsamtliga riksdagspartier tillvverläggningar om energipolitiken pågrundval av energiöverenskommelse, Energikommissionensbetänkande och remissvaren på detta.Partiöverläggningarna har nyligenpåbörjats och syftar till att skapaförutsättningar för långsiktigt hållbarabeslut inom energipolitiken.Enligt utskottets mening bör resultatetav partiöverläggningarna omenergipolitiken nu avvaktas ochutskottet avstyrker därförmotionsyrkandet.I motion Sk40 av ()anförs att de nuvarandenedsättningsreglerna för energiintensivindustri inte omfattar grönfodertorkarna och att den svenskaproduktionen av grönpellets håller påatt slås ut. De nedsättningsregler somSverige anmält till EU kan visserligentillämpas på grönfodertorkindustrin, mennedsättningen är enligt motionärenotillräcklig för att den svenskaindustrin skall klara konkurrensen medden danska. Förklaringen är att Danmarkhar väsentligt lägre energiskatter försin grönfoderindustri. Enligt motionärenfordrar läget att regeringen snarastföreslår nedsättningsregler som gör detmöjligt att producera grönpellets iSverige.I motion Sk50 yrkande 12 av . (kds) anförs attgrönfodertorkarnas situation är speciellpå grund av konkurrensförhållandena medDanmark och att särskild hänsyn måstetas till denna verksamhet när man idetalj utformar industrinsenergibeskattning.När regeringen aviserade detkommande förslaget om fördubbladkoldioxidskatt för industrinuppmärksammades grönfodertorkarnassituation eftersom dessa den 1 januari1995 fått höjda kostnader när 1,2-procentsregeln fick ett mer begränsattillämpningsområde. Från branschens sidabedömde man läget som mycket allvarligt.Utskottet uttalade i ärendet attregeringen noga bör följa utvecklingenför denna och andra branscher sombefinner sig i ett på motsvarande sättutsatt läge och vid behov vidtaåtgärder. Vidare borde branscher somdessa bli föremål för en ingående analysvid utformningen av nyanedsättningsregler för industrin (bet.1994/95:SkU28).Utskottet vill framhålla attregeringens aviserade förslag om halvkoldioxidskatt för industrin kaninnebära skattelättnader för deenergitunga grönfodertorkarna. Eftersomden nya nedsättningsregeln begränsarskatteuttaget till av den allmännanivån om skattebelastningen överstiger0,av försäljningen kommer de företagsom har en hög skattebelastningatt få lägre skatt än med dagens regler.Gränsen för en sådan skattelättnad gårvid en skattebelastning på avförsäljningen. behålls miljöstyrningen på en nivå som överstigerEU:s miniminivå för mineraloljor.Det problem som motionärerna tar uppgäller konkurrensen från de danskagrönfodertorkarna. Enligt motionärernaär det de låga danska skatterna som gerupphov till problem. Det kan noteras attde danska regler som under år 1995anmälts till kommissionen och sedermeragodkänts innebär att koldioxidskattenför tyngre industri skall uppgå till 2,5öre per kg koldioxid med en möjlighettill nedsättning till per kg.Danmark hör till de länder som den 1januari 1991 inte tillämpade punktskattpå dieselolja för uppvärmning och hardärför enligt artikel 4 punkt 3 idirektiv /82/EEG rätt att fortsättaatt tillämpa nollskatt underförutsättning att det tar ut enövervakningsavgift på 5 ECU per 1000liter. I uppgår industrinskoldioxidskatt till ca per kg.