bet · GJ01SkU25 · 1996-05-21 00:00:00 — Beskattningen av vissa förmåner, m.m. Utskottet tillstyrker förslagen iproposition 1995/96:152 angående olikaskattefrågor i samband med utbildningvid personalavveckling, reseförmåner ochtjänstgöring inom EU m.m.Till betänkandet har fogats fyrareservationer och två särskildayttranden. Regeringen ()föreslår i proposition 1995/96:152 attriksdagen antar de i propositionenframlagda förslagen till1. lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370),2. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272),3. lag om ändring i lagen (1958:295) omsjömansskatt,4. lag om ändring i taxeringslagen(1990:324),5. lag om ändring i lagen (1990:325) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter,6. lag om ändring i lagen (1990:659) omsärskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster.I propositionen föreslås olika ändringari skattelagstiftningen, främst iinkomstslaget tjänst.Förmån av fri utbildning och andraåtgärder i samband med uppsägning ochomplacering föreslås inte bli beskattadehos mottagaren under förutsättning attutbildningen eller åtgärden är avväsentlig betydelse för att denskattskyldige skall kunna fortsätta attförvärvsarbeta. Avdrag skall få görasför ökade levnadskostnader ochresekostnader i samband med utbildningeneller åtgärden om den skattskyldige fåttersättning för dessa kostnader.Förslagen omfattar inte förmån frånfåmansföretag eller fåmansägt handelsbolag om den anställde är företagsledareeller delägare i företaget eller närstående till sådan person.Reseförmåner som utgår på grund avanställning eller särskilt uppdrag inomrese- och trafikbranschen föreslås ivissa fall kunna värderas eftersärskilda regler när för resan har gälltinskränkande villkor. Förmån av flygresaskall värderas enligt en individuellbeskattningsmodell där varje enskildresa värderas till ett schablonvärde.Förmån av inrikes tågresor skallvärderas enligt en schablonmodell sominnebär att värdet är en viss andel avmarknadspriset på de årskort som finnspå marknaden.Den särskilda skattefriheten förrabatter och andra förmåner somflygbolag ger ut för visad kundtrohetvid utrikes flygresor, s.k. frequentflyer-rabatter, föreslås slopad.Vidare tas i propositionen upp vissafrågor som är föranledda av att alltfler svenskar kommer att delta i arbetei Europeiska unionens institutioner ochorgan. Vissa utökade avdragsmöjligheterför ökade levnadskostnader,hemresekostnader och kostnader förinställelseresor föreslås. Vad avserresekostnader innebär förslaget attavdrag skall medges inte bara för resorinom utan också för resor inomeller mellan Europeiska unionensmedlemsländer eller EES-länder. Påmotsvarande sätt ändras reglerna omskattefrihet för fri resa till och frånanställningsintervju eller ersättningför sådana kostnader. Dessutom föreslåsatt skattskyldig som är på förrättningutomlands och har rätt till avdrag förökade levnadskostnader skall ha rätttill avdrag för barns skolavgifter iförrättningslandet under samma tid.Det nuvarande förbudet mot ändring itaxeringsbeslut till den skattskyldigesnackdel under november månadtaxeringsåret föreslås slopat. Dessutomföreslås att kretsen som får lämnaförenklad självdeklaration utökas tillatt avse även personer som är närståendetill företagsledare i fåmansföretag utanatt vara delägare i företaget. Dödsbonföreslås undantas från deklarationspliktunder vissa förutsättningar. Slutligenföreslås vissa smärre ändringar avredaktionell karaktär i bl.a.kommunalskattelagen.Ändringarna föreslås träda i kraft den1 och tillämpas i huvudsakförsta gången vid taxering. Vadgäller värdering av reseförmåner och denslopade skattefriheten förkundtrohetsrabatter vid utrikesflygresor skall dock reglerna tillämpasförsta gången vid taxering.Lagförslagen har följande lydelse. 1995/96:Sk33 av m.fl. (m)vari yrkas1. att avslår regeringensförslag i den del det avser förmånsbeskattning av fri utbildning i enlighetmed vad som anförts i motionen,2. att avslår regeringensförslag i den del det avser förmånsbeskattning av fria flygresor i enlighetmed vad som anförts i motionen,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en individuell beskattning avfria flygresor,4. att som sin mening gerregeringen till känna att den nuvarandeschablonbeskattningen avseende friaflygresor även bör gälla vid 1998 årstaxering i enlighet med vad som anförtsi motionen,5. att avslår regeringensförslag i den del det avser slopadskattefrihet av s.k. frequent flyer-rabatter i enlighet med vad som anförtsi motionen,6. att beslutar attfastställa tidpunkten för inlämnande avalla typer av deklarationer till den 2maj i enlighet med vad som anförts imotionen.1995/96:Sk34 av . (kds) vari yrkas att medavslag på regeringens förslag som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att permanenta denprovisoriska schablonbeskattningen påflygresor.1995/96:Sk35 av och () vari yrkas1. att avslår regeringensförslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 32 § 3 h mom.andra stycket,2. att avslår regeringensförslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 32 § 3 f mom.andra stycket. Utbildning vid personalavveckling,m.m.I propositionen föreslås att förmån avfri utbildning m.m. som en arbetsgivareutger till en anställd som riskerar attbli arbetslös inte skall beskattas, omutbildningen har väsentlig betydelse föratt den anställde skall kunna fortsättaatt förvärvsarbeta. Vidare föreslås attden anställde upp till efteruppsägningstidens utgång skall varaberättigad till avdrag för de ökadelevnadskostnader och resekostnader m.m.som uppkommer på grund av utbildningen.De nya reglerna skall tills vidare integälla för fåmansföretagare och derasnärstående.I motionerna Sk33 av m.fl.(m) yrkande 1 och Sk35 av () yrkande 1 yrkasatt även fåmansföretagare m.fl. skallomfattas av de nya reglerna.En arbetsgivare är i princip berättigadtill avdrag för alla omkostnader i sinnäringsverksamhet, och hit hör ävenkostnader för utbildning av personalm.m. Om utbildningen har etttillräckligt samband med anställningenbeskattas den anställde inte för denförmån som utbildningen kan ansesinnebära.Utskottet har inte något att erinra motatt utbildningsförmåner m.m. undantasfrån skatteplikt även i vissa andrasituationer eller mot attavdragsreglerna utvidgas på det sätt somanges i propositionen.Utskottet instämmer i att motsvaranderegler kan vara motiverade även förfåmansföretagare m.fl. Eftersom delägarei ett fåmansföretag kan besluta omförmåner för sig själva och sinaanhöriga finns det dock, som regeringenanför i propositionen, en risk för attreglerna missbrukas om de utvidgas pådetta sätt. Regeringen har därför ansettatt denna krets tills vidare inte böromfattas av de nya bestämmelserna ochatt frågan bör utredas ytterligare.Utskottet instämmer i denna bedömning.Utskottet tillstyrker alltsåpropositionen även i denna del ochavstyrker motionerna Sk33 yrkande 1 ochSk35 yrkande 1.ReseförmånerSkattereformen 1990 innebär attreseförmåner m.m. skall beskattas tillsitt marknadsvärde om förmånerna avserannat än "sedvanliga rabatter". Iprincip skall värdet av förmånernauppskattas med hänsyn till förhållandenai det enskilda fallet, vilket i och försig inte utesluter en schablon förvärderingen. Till följd av praktiskaproblem har emellertid Riksskatteverkethittills medgivit att beskattningen avförmåner till personal inom SJ och SASsker enligt provisoriska schabloner sominnebär att den som utnyttjar enreseförmån beskattas för ett belopp somtas upp med hänsyn till genomsnittsvärdet för personalen. Inom SJ tillämpassådana schabloner för s.k.privatresekort och vissa internationellafribiljetter eller rabattkort medanvärdet på andra frikort/fribiljetter tasupp individuellt för varje resa tillgällande marknadspris.Propositionen innebär att värdet påförmån av fria och delvis fria resor påtåg eller flyg i princip skall tas upptill sitt marknadsvärde men attsärskilda regler skall tillämpas förvärderingen om förmånen får utnyttjasendast under vissa tider, i mån avtillgång på plats eller med liknandebegränsningar.Beträffande tågresor konstaterarregeringen att det finns ettlättillgängligt marknadspris för årskortför inrikes tågresor utan inskränkandevillkor. Detta schablonvärde bör enligtregeringen användas som utgångspunkt vidbestämmandet av ett schablonvärde förförmån av inrikes tågresor. Med hänsyntill de villkor som är förenade medresan och den värdenivå som SJ:sprivatkort legat på föreslåsatt förmånsvärdet skall tas upp till 5 %av marknadspriset för ett årskort förmotsvarande resor. För det billigasteårskortet motsvarar detta ,vilket kan jämföras med det nuvarandeschablonvärdet för inrikesresor i2:a klass. I fråga om barn och ungdomarsom medföljer föreslås särskildanedsättningsregler. Resor utrikes skallenligt vad som anförs i propositionenvärderas individuellt för varje resa.Som framgår av propositionen harLagrådet i sitt yttrande godtagitförslaget, och några invändningar frånannat håll har inte heller framkommit.Utskottet tillstyrker propositionen.Förmån av flygresor skall enligtregeringens förslag värderas till 40 %av normalpriset för varje resa, omförmånen gäller med sådana inskränkandevillkor som att resan får företas endastunder vissa tider eller i mån av plats(s.k. stand by-villkor). Övrigaflygresor skall enligt förslagetvärderas till normalpriset, om detför förmånen finns andra inskränkandevillkor med andra påtagliga olägenheter.Som normalpris skall anses det lägstanormalt förekommande marknadspriset förmotsvarande bokningsbara resa utaninskränkande villkor. Prisnivån undertiden oktober andra året förebeskattningsåret - september året förebeskattningsåret skall läggas till grundför värderingen.I motion Sk33 av m.fl. (m)yrkas avslag på propositionen och attriksdagen som sin mening ger till kännaatt ett eventuellt nytt förslag bör utgåfrån grunderna i ett förslag somprövades av (prop.1993/94:90, SkU10) och som bl.a. innebaratt en resa skulle varaskattefri. I motionen yrkas också attden nuvarande schablonen skall gällaäven vid taxering. I motionSk34 av m.fl. (kds)yrkas att det nuvarande provisorietpermanentas. Enligt motionerna lederregeringens förslag till omfattandeadministrativa problem förflygföretagen, särskilt för de mindreföretagen som kommer att få storaproblem att klara kravet att kontrolleravarje resa. I motionerna anförs ocksåatt förslaget kommer att leda tillorättvisor av skilda slag.SAS och andra flygföretag, derasorganisationer och de anställda inombranschen har av samma skäl protesteratmot regeringens förslag och begärt attden nuvarande schablonen skall stå kvar.Till stöd härför har också anförts attförmånerna bör jämställas med andrasedvanliga personalrabatter, som ärskattefria, och att den nuvarandeschablonen fungerar bra.Till grund för det aktuella förslagetliksom för tidigare utredningsförslagoch ställningstaganden från regeringensoch sida i denna fråga liggeruppfattningen att personalrabatterna påflygresor inte kan jämställas medsedvanliga skattefria personalrabatter.Detta beror bl.a. på att dessa rabatteri allmänhet är så stora att de avsevärtöverstiger vad som är godtaget somskattefritt. Utskottet instämmer i dennauppfattning. Detta innebär enligt delagregler som gäller att värdet avförmånerna skall tas upp tillmarknadsvärdet. Den schablon som hartillämpats i praktiken har inte dennainnebörd men har godtagits somett provisorium i avvaktan på resultatetav det lagstiftningsarbete som harpågått. Enligt utskottets uppfattning ärdet angeläget att om möjligt nu lösadessa frågor så att lagstiftningen ochden praktiska tillämpningen kommer attstämma överens så att man får ett systemsom är praktiskt hanterbart ochlikformigt.Utskottet kan till en början konstateraatt regeringens förslag attförmånsvärdet på varje resa skallberäknas för sig och läggas till grundför beskattningen överensstämmer med deprinciper som skall tillämpas vidbeskattningen. Enligt utskottetsuppfattning är denna utgångspunkt rentallmänt sett att föredra framför enmetod som grundar sig på att varjearbetsgivare skall räkna fram ettmedelvärde på sina anställdasprivatresor och att detta medelvärdesedan skall läggas till grund förbeskattningen oavsett vad förmåneninneburit i det enskilda fallet. Tillnackdelarna med ett sådant medelvärdehör att det kan komma att växla avsevärtfrån arbetsgivare till arbetsgivare ochockså . villutskottet framhålla att båda metodernatorde förutsätta att arbetsgivarna hartillgång till uppgifter om de anställdasfaktiska resande och om marknadsvärdetpå dessa resor.En del av invändningarna motregeringens förslag går ut på att deanställda ofta tar ut flera biljetteroch gör mellanlandningar för att nå sittslutliga resmål. Enligt förslaget skallvärdet på förmånen då bedömas med hänsyntill slutmålet för resan och inte förvarje etapp för sig. Det kan i sådanaoch andra fall givetvis vara svårt att iefterhand värdera resandet enbart medledning av de biljetter som denanställde köpt ut. Det bör emellertidframhållas att arbetsgivaren om detbehövs givetvis kan inhämta tillräckligtunderlag på annat sätt, om inte annat sågenom att begära kompletterandeuppgifter från den anställde iefterhand. I sammanhanget vill utskottetframhålla att värdet på en resa som avolika skäl avbrutits bör bedömas medhänsyn till det faktiska förloppet ochatt man i det enskilda fallet inte börmedge avdrag från förmånsvärdet för demerkostnader som uppkommit på grund avoplanerade avbrott i resandet. Villkorsom innebär att en resa får företasendast om det finns överblivna platserkan givetvis innebära risker i form avmerkostnader för extra övernattningm.m., men dessa risker bör - på sammasätt som och såsom regeringenföreslår - i stället beaktas generelltgenom en låg värderingsnivå för förmånerav detta slag.En annan invändning är att förmånen kanha utnyttjats för att flyga mellanbostadsorten och stationeringsorten ochatt det är oskäligt att ta upp värdet avsådana resor till beskattning. Denallmänna principen är dock attreseförmånen skall beskattas även isådana fall och att avdrag medges förvad som belöper på resor mellanbostadsorten och tjänstgöringsorten,till den del beloppet tillsammans medandra sådana resekostnader överstiger6 000 kr.Regeringens förslag att förmånsvärdetskall uppskattas med hänsyn tillnormalpriset förebeskattningsåret har tillkommit för attunderlätta värderingen och enförhandsbedömning av vad reglerna kommeratt betyda i det enskilda fallet.Innebörden av förslaget har i detaljbeskrivits i specialmotiveringen ipropositionen. Utskottet vill intebestrida att det i enskilda fall kankomma att uppstå tveksamheter i fråga omdenna värdering. Som anförs ipropositionen bör svårigheterna dockinte överdrivas. Problemen finns iprincip även i den schablonmodell somtillämpas , och de lösningar somföreslås i propositionen förefallerenligt utskottets uppfattningändamålsenliga. Utskottet vill isammanhanget erinra om att arbetsgivarnaalltid har möjlighet att begära beskedfrån skattemyndigheterna om det beloppsom skall läggas till grund förskatteavdrag m.m.Även i övrigt har förslaget utformatspå ett sätt som enligt utskottetsuppfattning bör kunna godtas. Samtidigtvill utskottet framhålla att regeringenoch noga bör följaerfarenheterna av den praktiskatillämpningen och föreslå de justeringarav reglerna som kan visa sig motiverade.Med det anförda tillstyrker utskottetpropositionen i denna del och avstyrkermotionerna Sk33 yrkandena 3 och 4 ochSk34.Trohetsrabatter för kunderMånga flygbolag erbjuder en form avtrohetsrabatt till sina resenärer, s.k.frequent flyer-rabatt. Resenären belönasexempelvis med ett antal poäng vid varjeflygresa med bolaget, och antalet poängkan bero på resans längd m.m. Poängenkan senare utnyttjas av resenären föratt få en flygresa eller en annan förmångratis eller till rabatterat pris.Liknande rabatter förekommer även inomandra branscher.Särskilda skatteregler gäller förrabatter eller liknande förmåner somtransportföretag enligt internationelltvedertagen praxis utger för visadkundtrohet vid utrikes flygresor. Om ensådan förmån slutligt tillfaller enarbetstagare eller uppdragstagare pågrund av hans egenskap av resenär skallförmånen inte tas upp som intäkt.Reglerna tillkom på förslag avskatteutskottet (1991/92:SkU8). Bakgrunden till beslutet var att SAS avkonkurrensskäl avsåg att införa ettrabattsystem för sina resenärer och inom som svar på enförfrågan uppgivit att en förmån avdetta slag är skattepliktig om dengrundar sig på tjänsteresor somarbetsgivaren har betalat. mening var det viktigt att desvenska flygbolagen fick driva sinverksamhet under konkurrensneutralaförutsättningar, och det kunde inteaccepteras att skattereglerna i Sverigeinnebar att rabatter från ett svensktflygbolag beskattas medan motsvaranderabatter från utländska bolag ipraktiken undgår beskattning här ilandet. beaktade utskottet attett undantag från beskattning i dettaspeciella fall kunde sägas strida mot deallmänna principer som gäller förbeskattningen av inkomst av tjänst.Utskottet framhöll också att en regel omskattefrihet givetvis inte bordeutformas så att den kunde ge intryck avatt lagstiftaren på detta område lämnatsitt godkännande till förfaranden som ärangripbara enligt ochmarknadsföringslagens regelsystem.Undantaget begränsades därför till vissatyper av rabatter som arbetsgivaren inågon mening kunde anses ha förmedlattill den anställde. Utskottet utgickfrån att de av SAS planerade rabatternaskulle utformas inom ramen för de nuangivna principerna.I propositionen föreslås att undantagetslopas. Som skäl härför åberopas attundantaget strider mot huvudregeln attallt som utgått för tjänsten ärskattepliktig intäkt, och regeringenifrågasätter att de rabatter somförekommer i praktiken i sin helhetuppfyller de krav som reglernauppställer för att undantagsreglernaskall vara tillämpliga. I propositionenanförs också att de av SAS åberopadekonkurrensskälen försvagats till följdav negativa reaktioner från ett antal avde företag som betalar de resor somligger till grund för rabatterna.Regeringen har för avsikt att senare iår återkomma med förslag till regler somklargör att det är arbetsgivaren ochinte flygbolaget som skall lämnakontrolluppgift och betala socialaavgifter för förmånen. I propositionenframhålls att flygbolagen därmed intedrabbas av några administrativa problemeller ökade kostnader med anledning avatt undantaget slopas och att reglernablir neutrala flygbolagen emellan.I motionerna Sk33 av m.fl.(m) yrkande 5 och Sk35 av () yrkande 2 yrkasatt propositionen avslås. I motionernaanförs att skattefriheten införts föratt skapa konkurrensneutralaförutsättningar för de svenskaflygbolagen gentemot utländska flygbolagoch att de svenska företagen riskeraratt komma i en sämre konkurrenssituationom undantaget slopas. Motionärernaframhåller också att arbetsgivarna intehar någon reell möjlighet att kunnakontrollera när någon av deras anställdautnyttjar bonusen för privat bruk.Enligt utskottets uppfattning bör detkrävas starka skäl för att ha kvar ettundantag som enligt propositionenstrider mot grundläggande principer vidbeskattningen och som dessutom gällerförmåner som ligger nära gränsen för vadsom kan angripas enligt brottsbalkeneller marknadsföringslagen. Denirritation och de andra problem somrabatterna har vållat i praktikeninnebär tvärtom att de ursprungligaskälen har försvagats och attförutsättningarna för skattefrihet intetill fullo har uppfyllts. Utskottetinstämmer därför i regeringensuppfattning att det aktuella undantagetbör slopas. Att rabattsystemet ordnatspå ett sätt som kan medföraadministrativa problem för företagen börenligt utskottets uppfattning inteföranleda en annan bedömning. Utskottetutgår från att de administrativafrågorna kommer att belysas i detförslag som regeringen avser att läggafram rörandekontrolluppgifter och redovisning avarbetsgivaravgifter m.m.Med hänvisning härtill och till vadregeringen i övrigt anfört till stöd försitt förslag tillstyrker utskottetpropositionen i denna del och avstyrkermotionerna Sk33 yrkande 5 och Sk35yrkande 2.Skattefrågor vid tjänstgöring inom EUI propositionen föreslås att vissaskattefrågor i samband med tjänstgöringinom EU detaljregleras. Förslageninnebär bl.a. att fast resekostnads-eller traktamentsersättning från i allmänhet inte skallbeskattas här i landet. Den som arbetarinom EU men får sin lön från annat hållskall kunna fåavdrag för ökade levnadskostnader enligtde regler som gäller vid tjänsteresa,och möjligheter öppnas till avdrag förkostnader för resor tillanställningsintervjuer m.m. och förhemresor. Vidare föreslås att den somhar rätt till avdrag för ökadelevnadskostnader vid tjänsteresautomlands också skall få rätt tillavdrag för kostnader för barnensgrundläggande skolgång i förrättningslandet.Utskottet har inte något att erinra motförslagen utan tillstyrker propositioneni dessa delar.Taxeringsbeslut , m.m.I propositionen föreslås bl.a. detförbud som finns för skattemyndigheternamot att fattabeslut om taxeringen m.m. till denskattskyldiges nackdel skall slopas.Vidare föreslås att förenkladsjälvdeklaration skall få lämnas även avpersoner som är närstående tillföretagsledare i fåmansföretag och attdeklarationsplikten för dödsbon slopas ivissa fall. Förslagen överensstämmer meden framställnng från Riksskatteverket.I motion Sk33 av m.fl. (m)yrkas (yrkande 6) att tidpunkten för attavlämna deklarationer bestäms till den 2maj för alla typer av deklaration.Motionärerna framhåller att även dettaförslag ingår bland de åtgärder somRiksskatteverket föreslagit och att deinte godtar regeringens förslag om inteockså förslaget rörandedeklarationsdagen genomförs.Utskottet tillstyrker regeringensförslag.Förslaget om en gemensam sistadeklarationsdag skulle även enligtutskottets uppfattning innebäraförbättringar för alla som berörs avdenna fråga. Enligt vad utskottetinhämtat har frågan emellertid sådankaraktär att den har tagits upp förytterligare överväganden inomSkattekontrollutredningen. Avsikten äratt utredningen skall lämna sitt förslagi slutet av detta år. Utskottet anseratt utredningens överväganden böravvaktas och avstyrker motion Sk33yrkande 6.Övriga frågorRiksdagen beslutade attbegränsa avdragsramen för representationtill (prop. 1995/96:109, SkU20).Beloppet avser exkl. mervärdesskatt. Enligt propositionen börlagtexten förtydligas så att den sominte är skattskyldig för mervärdesskattfår öka avdragsramen med ett belopp sommotsvarar mervärdesskatten.Utskottet instämmer i dennauppfattning. Den lagtext som föreslås äremellertid inte helt korrekt, eftersomavdragsramen inte bör ökas utöver 180 krför den som inte är skattskyldig förmervärdesskatt men ändå är berättigadtill återbetalning av denna skatt enligtmervärdesskattelagen. Utskottet föreslårav detta skäl att lagförslagetomformuleras.Utskottet föreslår också ett tilläggtill 10 § femte stycket h uppbördslagen(1953:272) så att de nya undantag somutskottet har tillstyrkt ovanbeträffande reseförmåner i samband medtillträdande eller frånträdande avtjänst skall kunna beaktas även vidberäkning av preliminär A-skatt.I övrigt har utskottet inte något atterinra mot regeringens förslag. beträffande utbildning vidpersonalavveckling, m.m.att med avslag påmotionerna 1995/96:Sk33 yrkande 1 och1995/96:Sk35 yrkande 1 godtarproposition 1995/96:152 i denna del,res.1 (m, fp, kds)2. beträffande förmån avtågresoratt godtar proposition1995/96:152 i denna del,3. beträffande förmån avflygresoratt med avslag påmotionerna 1995/96:Sk33 yrkandena 2-4och 1995/96:Sk34 godtar proposition1995/96:152 i denna del,res. 2 (m, fp,kds)4. beträffande trohetsrabatterför kunderatt med avslag påmotionerna 1995/96:Sk33 yrkande 5 och1995/96:Sk35 yrkande 2 godtarproposition 1995/96:152 i denna del,res. 3 (m, fp)5. beträffande taxeringsbesluti november, m.m.att med avslag på motion1995/96:Sk33 yrkande 6 godtar proposition 1995/96:152 i denna del,res. 4 (m, fp, v,mp, kds)6. beträffande övriga frågoratt med anledning av vadutskottet ovan anfört och hemställtantar de vid proposition 1995/96:152fogade förslagen till1.