bet · GK01KU3 · 1996-10-29 00:00:00 — Mot bakgrund av detanförda anser ilikhet med finansutskottet attuppföljnings- och kontrollinstrumentenär väl avvägda och att det inte behövsnågot lånebemyndigande. Motionerna K39och K902 avstyrks därför i nu aktuelladelar.I motion K40 (mp) begärs en ändring avförslaget till 42 § så att regeringeninte utan godkännande kanvidta de utomordentligt långtgåendeåtgärder som föreslås där.Syftet med att i 42 § föreskriva enskyldighet för regeringen att vidtaeller föreslå åtgärder när den ser enrisk för att beslutade utgiftstakoch/eller tillämpade utgiftsramar kommeratt överskridas är enligt propositionenatt markera att det är fråga om ettallvarligt menat budgetpolitisktåtagande. delarinte den uppfattning som framförs imotionen att 42 § skulle ge regeringenbefogenhet att vidta utomordentligtlångtgående åtgärder. Regeringen kanenligt bestämmelsen endast handla inomramen för de befogenheter den redan har.Finansutskottet har emellertid pekat pånågra oklarheter som gäller denpraktiska tillämpningen av paragrafen.Konstitutionsutskottet anser liksomfinansutskottet att de praktiskaerfarenheterna av det kommandeuppföljningsarbetet får utvisa i vad månlagen kan komma att behöva modifieras idenna del. villvidare anföra följande. Har riksdagenbeslutat om utgiftstak eller använtutgiftsramar är det enligt propositionennaturligt att regeringen presenterarprognoser som belyser om ett beslutatutgiftstak eller ramarna förutgiftsområden kommer att hålla och attskillnader i förhållande till de beloppsom angetts för dessa förklaras. Om detfinns risk för att ett beslutatutgiftstak eller använda utgiftsramarkommer att överskridas, är det ocksånaturligt för regeringen att i sambandmed att prognoserna redovisas redogöraför vilka beslut regeringen fattat elleravser att fatta respektive vilkaåtgärder den föreslår att riksdagenskall vidta för att motverkaöverskridande (prop. s. 108).Konstitutionsutskottet vill understrykavikten av att så sker.Sammanfattningsvis tillstyrker utskottetförslaget till 42 § och avstyrker motionK40 (mp) yrkande 3.Finansutskottet föreslår i sitt yttrandeen ändring i lydelsen av 41 §, enligtvilken förslag om tak för statensutgifter eller riktlinjer förutgiftsramar får avse än ettbudgetår. Enligt finansutskottet bör 41§ inledas med orden Förslag och beslutom för att därmed täcka in ävenriksdagens beslut med anledning avregeringens förslag.Konstitutionsutskottet har i ett senareavsnitt i detta betänkande synpunkter påatt i budgetlagen ta in bestämmelser somriktar sig direkt till ochföreslår där en utredning ombudgetbestämmelsernas placering. Attriksdagen kan besluta om riktlinjer förlängre tid än ett budgetår följer förövrigt, såsom också finansutskottetpåpekar, redan av RF 9:7.Konstitutionsutskottet vill mot bakgrundav det anförda inte ställa sig bakomfinansutskottets förslag.Konstitutionsutskottet föreslår däremotföljande redaktionella ändringar i 39och 40 §§:Följande kursiverade text bör utgå ur39 §:Sådana riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som nämns itilläggsbestämmelse 3.2.1 tredje styckettill riksdagsordningen kan avse förslagtill beslut om det belopp statensutgifter högst får uppgå till (tak förstatens utgifter) eller riktlinjer förde belopp utgifterna inom olikautgiftsområden eller grupper avutgiftsområden högst får uppgå till(utgiftsramar).Vidare bör i 40 § en hänvisning görastill bestämmelserna i 5 kap. 12 §riksdagsordningen.Vidareutveckling och utvärdering av dennya budgetprocessenMotionernaI två motioner väcks förslag om fortsattutveckling av den statligabudgetprocessen och om att utvärdera deförändringar som man genomfört på senaretid.I motion K39 anser Moderatasamlingspartiet att utvecklingsarbetetmed budgetprocessen bör fortsätta ochatt man i det sammanhanget bör strävamot dels att staten går över tillkostnadsredovisning i stället förkassamässig redovisning i enlighet medvad som föreslagits i struktur för statens budget (RRV1995:54), dels att budgetarbetet bedrivsenligt modellen uppifrån och ned enligt nyzeeländsk modell (yrkande 3).Moderata samlingspartiet har i motionK902, från den allmänna motionstiden1996, återkommit med yrkanden om delskostnadsmässig redovisning (yrkande 4),dels budgetering uppifrån och ned (yrkande 3).Miljöpartiet föreslår i sin motion K40att den nya budgetprocessen utvärderasvintern . Motionärerna befararatt de nya procedurerna riskerar attleda till försämrade förutsättningar fördemokratin och finner därför anledningatt genomföra en utvärdering därsärskild vikt läggs vid att undersökaeffekterna på det parlamentariskasystemet i stort, men ävenåterverkningarna på budgetarbetet(yrkande 8).Finansutskottets yttrandeFinansutskottet erinrar om att redanRiksdagsutredningen väckte frågan om attgenomföra en utvärdering av den nyabudgetprocessen. I utredningens tredjebetänkande föreslogs att en utvärderingborde göras av genomförandet ocheffekterna av de beslut som riksdagenskulle komma att fatta med utgångspunkti utredningens förslag. Utredningenutgick ifrån att de förändringar somföljde av utredningens förslag skullekomma att följas upp och utvärderas,såväl vad gällde riksdagensärendeberedning, inklusivemotionsrättens hantering, som alla led iden statliga budgetprocessen (förs.1993/94:TK3, s. 40-41).Konstitutionsutskottet biträdde i sittbetänkande (KU 1993/94: KU18, s. 41-42)utredningens förslag.Finansutskottet konstaterar attmotionärernas förslag om att utvärderaden reformerade budgetprocessen såledestillgodoses av redan fattade beslut.Utskottet anser vidare att det ännu ärför tidigt att ta ställning till vilkaaspekter den av beslutadeutvärderingen skall behandla. Det finnsinte anledning att redan på dettastadium, när står i begreppatt tillämpa den nyabeslutsmodellen, besluta vad som skalltas upp vid en sådan utvärdering.Finansutskottet anser attkonstitutionsutskottet bör föreslåriksdagen att avslå motion K40 (mp)yrkande 8.Finansutskottet anser att de reformerav den statliga budgetprocessen som nugenomförts i stor utsträckning följermodellen uppifrån och ned . Det gällerinte minst beslutsprocess.Finansutskottet påpekar att riksdagenenligt rambeslutsmodellen inledningsvisfattar beslut om de totala utgifternaför staten och fördelar dessa påutgiftsområden. Därefter ägerbudgetberedning rum på anslagsnivå inomramen för de utgiftsramar som beslutats.Beträffande förslaget om att införakostnadsbaserad redovisning pekarfinansutskottet på att det redanförekommer ett utvecklingsarbete inomRRV och med attutarbeta en ny struktur för statensbudget. I det sammanhanget prövas bl.a.förslag om att dela upp drift ochinvesteringar i budgeten samt att göraen uppdelning på väsentligakostnadstyper, uppger utskottet somanser att detta utvecklingsarbete liggerväl i linje med vad motionärernaefterlyser. anser attdet finns anledning att avvakta vadutvecklingsarbetet leder fram till innandet tar ställning i frågan och föreslåratt avstyrkermotion K39 (m) i berörd del.Konstitutionsutskottets bedömningSåsom framgår av finansutskottetsredovisning har redan tidigarebeslutat om en utvärdering, såväl vadgäller ärendeberedning somalla led i den statliga budgetprocessen.Konstitutionsutskottet har i detföregående tagit upp några aspekter avbudgetprocessen som utskottet anser böringå i en sådan utvärdering, menutskottet delar finansutskottetsuppfattning att det ännu är för tidigtatt närmare bestämma inriktning ochtidpunkt för utvärderingen. Motion K40(mp) avstyrks därför i här aktuell del(yrkande 8).Konstitutionsutskottet instämmer ifinansutskottets påpekande att degenomförda reformerna av den statligabudgetprocessen redan följer modellen uppifrån och ned och avstyrker ocksåmotionerna K39 (m) yrkande 3 delvis ochK902 (m) yrkande 3.Konstitutionsutskottet delar ocksåfinansutskottets uppfattning att detpågående arbetet med att utarbeta en nystruktur för statens budget bör avvaktasinnan tar ställning tillförslaget om att införa enkostnadsmässig redovisning. MotionernaK39 (m) yrkande 3 delvis och K902 (m)yrkande 4 avstyrks därför.Lagbestämmelsernas placeringPropositionenSom anförts i den inledanderedovisningen innehåller den föreslagnalagen om statsbudgeten främstpreciseringar av och kompletteringartill regeringsformens ochriksdagsordningens bestämmelser omstatsbudgeten och finansmakten. I lagenregleras bl.a. befogenhetsfördelningenmellan och regeringen. Iförsta hand är lagen inriktad påregeringens befogenheter ochskyldigheter, men flera bestämmelserpåverkar också formerna för riksdagenshandlande (prop. s. 19). Lagen gerockså regeringen möjlighet att i storutsträckning delegera vissa av sinabefogenheter till underlydandemyndigheter.Enligt regeringens uppfattning kanstatsmakterna behålla en tillräckliggrad av handlingsfrihet - somönskvärd stadga skänks åt budgetsystemet- om budgetlagen främst reglerar vissagrundläggande principer förbudgetprocessen. Dessa principerbehåller sin giltighet även om det iframtiden kan komma att väljas andrabudgettekniska lösningar. Det bliralltså möjligt att göra förändringar påbudgetens område utan att lagen behöverändras, påpekar regeringen. Skulle detändå bli nödvändigt att ändra lagen, kandetta ske utan den tidsutdräkt somföljer av grundlagsändring.Finansutskottets yttrandeFinansutskottet finner den utformning avlagen som föreslås i propositionenvälavvägd. Vad gäller frågan om eneventuell hänvisning till budgetlagen iregeringsformen och/ellerriksdagsordningen vill utskottetunderstryka betydelsen av att en nyregering efter ett val måste hamöjlighet att välja den budgetteknik somden anser vara mest lämplig. Likaledeskan skiftande ekonomisk-politiskaförutsättningar kräva att man ändrarvissa regler. anser attdet således vore olämpligt att t.ex.närmare precisera reglerna för olikaanslagstyper i riksdagsordningen.Konstitutionsutskottets bedömningFlera av bestämmelserna i den föreslagnabudgetlagen påverkar formerna förriksdagens handlande. Det kan därfördiskuteras om inte vissa eller allabestämmelser i regeringens förslag bordetas in i riksdagsordningen i stället föratt meddelas i en budgetlag. Den främstaanledningen härtill skulle vara att derör arbetsformer och att dehar ett sakligt samband med främst RO3:2 och 5:12. Där behovet av ettminoritetsskydd gör sig gällande borde iså fall bestämmelserna tas in i RO:shuvudbestämmelser, medan det i övrigtskulle vara tillräckligt med nyatilläggsbestämmelser.RO:s huvudbestämmelser intar enställning mellan vanlig lag ochgrundlag. De ändras och upphävs genomtvå beslut av med val emellan.Denna beslutsform kan emellertidersättas med ett enda beslut fattat medkvalificerad majoritet, nämligen minsttre fjärdedelar av de röstande och merän hälften av ledamöter (). Tilläggsbestämmelserna ändras påsamma sätt som vanlig lag.Konstitutionsutskottet ifrågasätter ominte en så grundläggande bestämmelse somlagförslagets 3 § om vilka anslagstyperriksdagen skall använda borde vara enhuvudbestämmelse i RO. Ispecialmotiveringen till 3 § påpekas attanslagen utgör viktigasteinstrument för att fördela medel tillolika ändamål (prop. s. 84).Konstitutionsutskottet delar dennauppfattning. Den närmare utformningen avanslagssystemet påverkarbefogenhetsfördelningen mellan regeringoch riksdag och möjligheterna att styrade skilda statliga verksamheterna motönskade mål. Konstitutionsutskottetanser, till skillnad frånfinansutskottet, att behovet av attskydda en riksdagsminoritet motförhastade beslut i detta fall vägertyngre än möjligheterna för en nyregering att med stöd av majoritetenbestämma vilka olika anslagstyperriksdagen skall använda sig av. Däremottorde bestämmelserna om de närmarevillkoren för anslagen vara sådana sombör kunna ändras utan tidsutdräkt ochutan krav på särskild majoritet. Deborde då tas in i tilläggsbestämmelsertill en ny huvudbestämmelse i RO.Likaså är bestämmelserna omstatsbudgetens avgränsning, 16-19 §§, avcentral betydelse i den meningen attdessa bestämmelser skall säkerställa attriksdagen får ett fullständigt underlagför sina beslut om budgetpolitiken (jfrovan med de bestämmelser om finansplanoch nationalbudget som finns i RO3:2). Det är vidare viktigt att klartdefiniera vad som skall definieras ochredovisas på eller utanför statsbudgetenför att det skall vara meningsfullt attanvända utgiftstak och utgiftsramar vidberedning och beslut (se prop. s. 41).Även här anser konstitutionsutskottetatt det bör övervägas att ta inbestämmelserna i i 10 § sista stycketriktar sig direkt till : kan för ett anslag eller eninkomsttitel besluta att avräkning skallgöras på någon annan grund. Detsammagäller 23 §: För en viss myndigheteller för viss anskaffning kan riksdagenbesluta att finansiering skall ske påannat sätt än som anges i 20-22 §§. Detbör övervägas om inte dessa och andrabestämmelser som direkt tar sikte påriksdagens arbete borde tas in i RO:stilläggsbestämmelser.Enligt tilläggsbestämmelse 3.2.1 i ROföreligger det inte någon skyldighet förregeringen att lägga fram en ekonomiskvårproposition. Enligt 40 § budgetlagenföljer dock en sådan skyldighet för defall att regeringen avser att iberedningen av förslaget tillstatsbudget använda sig av tak förstatens utgifter eller om harbeslutat att hänföra statsutgifter tillutgiftsområden. Konstitutionsutskottetifrågasätter om inte denna skyldighetborde framgå också av RO.Det kan vidare diskuteras om inte -åtminstone - en hänvisning bordegöras i 9 kap. RF om finansmakten enligtföljande: Ytterligare bestämmelser ide ämnen som anges i kapitlets 2-10 §§meddelas i riksdagsordningen eller annanlag. En motsvarande hänvisning finns i3 kap. RF om riksdagsval.Konstitutionsutskottets avsikt är inteatt i detta betänkande göra enfullständig genomgång av lagförslaget isyfte att nu bestämma lagbestämmelsernasplacering. Utskottet anser däremot, somovan framgått, att åtminstone debestämmelser som rör anslagstyperna ochvillkoren för anslagen är av denkaraktären att de vid enförutsättningslös prövning egentligenskulle anses höra hemma iriksdagsordningen. Med hänsyn till denkorta tid som står till buds innan lagenmåste träda i kraft bör emellertid intenågra genomgripande förändringar görasnu, eftersom konsekvenserna av enrelativt omfattande omdisponering avlagförslaget kan vara svåra attöverblicka. En sådan förändring bördock utredas för att genomföras på sikt.Därvid bör också en ändring avregeringsformen övervägas i enlighet meddet ovan anförda. Vad utskottet anförtom en utredning om budgetbestämmelsernasplacering bör som sin meningge talmanskonferensen till känna.Redan nu bör dock införas en hänvisningtill budgetlagen i entilläggsbestämmelse till RO 3:2 enligtföljande:Ytterligare bestämmelser ombudgetprocessen finns i lagen (1996:000)om statsbudgeten.LagförslagenPropositionens lagförslag och det avutskottet framlagda lagförslaget har ihuvudsak kommenterats under respektivesakavsnitt.Det i bilaga 2 framlagda förslagetinnehåller såväl huvudbestämmelse somtilläggsbestämmelse. Med hänsyn tillikraftträdandetidpunkten måstehuvudbestämmelsen antas med kvalificeradmajoritet (se 8 kap. 16 §regeringsformen). beträffande portalparagrafenatt med avslag på motion1995/96:K40 yrkande 1 antar 1 §första stycket förslaget till lag omstatsbudgeten,res. 1 (mp)2. beträffande lagens tillämpning påriksdagsområdetatt som sin mening gerRiksdagens förvaltningskontor tillkänna vad utskottet anfört,3. beträffande avskaffande avförslaganslagenatt med avslag påmotionerna 1995/96:K38 yrkande 1 och1995/96:K40 yrkande 4 antar 3 §förslaget till lag om statsbudgeten,res. 2 (v)res. 3 (mp)4. beträffande rätten att avstå frånatt använda anslagsmedelatt med avslag påmotionerna 1995/96:K38 yrkande 2 och1995/96:K40 yrkande 2 antar 8 §förslaget till lag om statsbudgeten,med den ändringen att orden tillföljd utgår ur lagrummet,res. 4 (v, mp)5. beträffande försäljning avaktier och andelaratt med avslag på motion1995/96:K38 yrkande 3 antar 26 §första stycket förslaget till lag omstatsbudgeten,res. 5 (v)6. beträffande årsredovisning förstatenatt med avslag på motion1995/96:K40 yrkandena 5 och 6 antar38 § andra stycket förslaget till lagom statsbudgeten,res. 6 (mp)7. beträffande avslag påförslagen om tak för statsbudgetenatt avslår motion1995/96:K38 yrkande 4,res. 7 (v)8. beträffande obligatoriskautgiftstakatt med avslag påmotionerna 1995/96:K39 yrkande 1delvis och1996/97:K902 yrkande 5delvis antar 40 § förslaget till lagom statsbudgeten med den ändringenatt orden med stöd av bestämmelsernai 5 kap. 12 § riksdagsordningen inskjuts i andra stycket mellan orden och beslutat ,res. 8 (m) -delvis9. beträffandebudgeteringsmarginalatt avslår motionerna1995/96:K39 yrkande 1 delvis och1996/97:K902 yrkande 5 delvis,res. 8 (m) -delvis10. beträffande lånebemyndigandeatt avslår motionerna1995/96:K39 yrkande 2 och1996/97:K902 yrkande 6,res. 8 (m) -delvis11. beträffandeåtgärder vid överskridande av tak ochramaratt med avslag på motion1995/96:K40 yrkande 3 antar 42 §förslaget till lag om statsbudgeten,res. 9 (mp)12. beträffande miljörevisionatt med avslag på motion1995/96:K40 yrkande 7 antar 46 §förslaget till lag om statsbudgeten,res. 10 (mp)13. beträffande utvärderingatt avslår motion1995/96:K40 yrkande 8,res. 11 (mp)14. beträffande budgetering uppifrån och ned att avslår motionerna1995/96:K39 yrkande 3 delvis och1996/97:K902 yrkande 3,res. 12 (m) -delvis15. beträffande kostnadsmässigredovisningatt avslår motionerna1995/96:K39 yrkande 3 delvis och1996/97:K902 yrkande 4,res. 12 (m) -delvis16. beträffande utredning ombudgetbestämmelsernas placeringatt som sin mening gertalmanskonferensen till känna vadutskottet anfört,17. beträffande propositionenslagförslag i övrigtatt antar det ipropositionen framlagda lagförslaget,i den mån det inte omfattas av vadutskottet hemställt ovan undermomenten 1, 3-6, 8, 11 och 12, med deändringarna attdels 6 § första stycket får följandelydelse:Ett ramanslag får regeringentillfälligt överskrida genom att tai anspråk en anslagskreditmotsvarande högst avanvisat anslag. Tillgängliga medelunder följande år reduceras med ettbelopp motsvarande ianspråktagenanslagskredit.dels rubriken före 30 § får följandelydelse:Disposition avförsäljningsinkomsterdels 39 § får följande lydelse:Sådana riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som nämns itilläggsbestämmelse 3.2.1 tredjestycket till riksdagsordningen kanavse det belopp statens utgifterhögst får uppgå till (tak förstatens utgifter) eller de belopputgifterna inom olika utgiftsområdeneller grupper av utgiftsområdenhögst får uppgå till (utgiftsramar).dels att hänvisningen i 47 § till 27§ utgår,18. beträffande ändring iriksdagsordningenatt antar det av utskotteti bilaga 2 framlagda förslaget tilllag om ändring i riksdagsordningen,19. beträffande upphävande avtidigare bemyndigandenatt med anledning avpropositionens förslagdels godkänner vad utskottet anförtom de bemyndiganden som skallfortsätta att gälla när budgetlagenträder i kraft,dels beslutar att andra av riksdagentidigare givna bemyndiganden ochandra beslut skall upphöra att gällai de avseenden som lagen reglerar.res. 13 (m, fp,c)den 29 oktoberPå vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), AndersBjörck (m), Axel (), WidarAndersson (s), (m), BarbroHietala (), (), (), (), (), NikosPapadopoulos (s), (),(), (), ()och (). Portalparagrafen (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 11 börjar med delar ochslutar med förslag till 1 § bort haföljande lydelse:Konstitutionsutskottet anser i likhetmed att statens verksamhetskall bedrivas så att förbrukningen avnaturresurser och negativa miljöeffekterminimeras. Den biologiska mångfalden fårinte skadas och verksamheten får intebedrivas så att naturresursbasen församhällsekonomin urholkas eller skadas.Detta bör vara innebörden av godhushållning enligt den nya budgetlagen.Vidare skall begreppet hög effektivitetavse sociala och samhällsekonomiskaeffekter i positiv mening. Budgetlagensportalparagraf bör alltså ändras så attbegreppen god hushållning och högeffektivitet ges ovanstående innebörder.Utskottet tillstyrker därmed motion K40(mp) yrkande 1.dels att utskottets hemställan undermom. 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande portalparagrafenatt med bifall till motion1995/96:K40 yrkande 1 och med avslagpå propositionens förslag antarföljande förslag till 1 § förstastycket i förslaget till lag omstatsbudgeten: I statens verksamhetskall hög effektivitet eftersträvasoch god hushållning iakttas. Med högeffektivitet avses i denna lagsociala och samhällsekonomiskaeffekter i positiv mening. Med godhushållning avses att verksamhetenskall bedrivas så att förbrukning avnaturresurser och negativamiljöeffekter minimeras, att onödigautgifter undviks och att verksamhetenbedrivs med hög produktivitet. Avskaffande av förslagsanslagen (mom.3)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 16 börjar med instämmer ochslutar med K40 (mp) yrkande 4 bort haföljande lydelse:Konstitutionsutskottet instämmer iregeringens och Vänsterpartietsuppfattning att budgetdisciplinen måstestärkas och prognosverksamhetenförbättras. Utskottet kan ocksåtillstyrka de ändringar av villkoren somregeringen föreslår förreservationsanslagen. Däremot kanutskottet inte godta föreslaget attförslagsanslag skall avvecklas somanslagsform. Såsom Vänsterpartietpåpekar torde en sådan avveckling intefrämja en bättre budgetdisciplin. Denfår däremot till följd att man bygger inen press för social nedskärningspolitiki systemet eftersom förslagsanslag i daganvänds för att finansiera regelstyrdautgifter såsom pensioner och a-kassa.Enligt utskottets mening bör därförförslagsanslag behållas som anslagsformoch ingå i lagen om statsbudget.dels att utskottets hemställan undermom. 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande avskaffande avförslagsanslagenatt med bifall till motion1995/96:K38 yrkande 1, med anledningav motion 1995/96:K40 yrkande 4 ochmed avslag på propositionen antardels följande förslag till lydelse av 3§ förslaget till lag om statsbudgeten: När enligt 9 kap. 3-5 §§regeringsformen anvisar anslag tillangivna ändamål, skall anslagstypernaobetecknade anslag, reservationsanslag,ramanslag eller förslagsanslag användas.De närmare villkoren för anslagenframgår av 4-6a §§ ,dels följande förslag till ny 6 a § iförslaget till lag om statsbudgeten: Ett förslagsanslag, eller en post underett förslagsanslag med beteckningen förslagsvis , får disponeras med högstdet tilldelade beloppet, om interegeringen har medgett att beloppet fåröverskridas. Avskaffande av förslagsanslagen (mom.3)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 16 börjar med instämmer ochslutar med K40 (mp) yrkande 4 bort haföljande lydelse:Konstitutionsutskottet kan instämma iatt alltför stora avvikelser frånförslagsanslagen har förelegat undersenare tid och att denna trend måstestoppas. Det finns dock mycket som talarför att en mindre del av de regelstyrdaanslagen även bör utgöras avförslagsanslag. Det finns, såsom nämns imotion K40 (mp), exempel på anslag som,om de överskrids, inte självklart börföranleda besparingsåtgärder, t.ex.ersättningen för rovdjursrivna renar ochanslaget till barnbidrag. Risken med atthelt avskaffa förslagsanslagen är att såmånga undantag måste göras i det nyasystemet att det uppfattas sommisslyckat. Utskottet anser attförslagsanslagen bör användas betydligtmer restriktivt än tidigare, men inteavskaffas.dels att utskottets hemställan undermom. 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande avskaffande avförslagsanslagenatt med bifall till motion1995/96:K40 yrkande 4, med anledningav motion 1995/96:K38 yrkande 1 ochmed avslag på propositionen antardels följande förslag till lydelse av 3§ förslaget till lag om statsbudgeten: När enligt 9 kap. 3-5 §§regeringsformen anvisar anslag tillangivna ändamål, skall anslagstypernaobetecknade anslag, reservationsanslag,ramanslag eller förslagsanslag användas.De närmare villkoren för anslagenframgår av 4-6a §§.