bet · GK01KrU1 · 1996-12-03 00:00:00 — att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om fornminnesinventering,33. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om länsmuseerna ochansvarsfördelningen,35. att avslår förslaget omen flyttning av Folkens museum-etnografiska, ochMedelhavsmuseet,36. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att stärka Etnografiskamuseet i och attmyndighetsdelen för museerna flyttastill ,37. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om museernas uppdrag,38. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om organisationskommitténsuppdrag,39. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om /97:Kr503 av ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av stöd tilltrossamfund.1996/97:Kr510 av . (kd) vari yrkas17. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om bidragsgivning och vikten avatt behålla det lokala aktivitetsstödetpå nuvarande nivå,19. att med föjande ändringari förhållande till regeringens förslaganvisar anslag under utgiftsområdetKultur, medier, trossamfund och fritidenligt uppställning: N 3. Stöd tillidrotten, regeringens förslag:480 240 000, anslagsförändring: + 30 000000.1996/97:Kr512 av ochErling () vari yrkasatt hos regeringen begär attfrågan om stöd till trossamfunden förkyrko- och lokalbyggnader prövas avbl.a. arbetsmarknadspolitiska skäl.1996/97:Kr513 av tredje vice talmanChrister Eirefelt m.fl. (fp) vari yrkas4. att till N 3. Stöd tillidrotten utgiftsområde 17 för budgetåret1997 anvisar utövervad regeringen föreslagit eller således510 240 000 kr.1996/97:Kr515 av () variyrkas2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om medel, under anslag M 2.Bidrag till nationell och internationellungdomsverksamhet inom utgiftsområde 17till regeringens disposition.1996/97:Kr601 av () variyrkas att avslår förslaget omett nytt bidrag till de fackligaorganisationerna LO, TCO, samtLantbrukarnas riksförbund, och i enlighet med vad somanförts i motionen.1996/97:Kr603 av ochNalin () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts omfolkbildningens betydelse.1996/97:Kr604 av och () vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att återföra 60 miljonerkronor till folkbildningen,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om de 40 miljonerna tillfackliga huvudorganisationer och andraintresseorganisationer,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om bidraget till trossamfunden.1996/97:Kr605 av . (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att dekonsumentkooperativa medlemsföretagenskall vara med vid fördelning av medlen.1996/97:Sf625 av . (kd) vari yrkas12. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att stimulera detsverigefinska kulturlivet.1996/97:Ub411 av m.fl. (m)vari yrkas39. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om fördelningen av medel tillforskning inom Kulturdepartementetsområde.1996/97:Ub478 av m.fl.(fp) vari yrkas4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om differentierade bidrag vidfolkhögskolor beroende påutbildningarnas karaktär.1996/97:T224 av m.fl. (fp)vari yrkas8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av mångfald ochdecentraliserad kultur i Västsverige.1996/97:A428 av m.fl. (kd)vari yrkas10. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om länsmusiken.1996/97:A429 av m.fl.(fp) vari yrkas8. att avslår förslaget omflyttning av ,och Östasiatiska museet.1996/97:A432 av m.fl. (c)vari yrkas23. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om folkbildning,41. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om de allmännasamlingslokalernas betydelse förlandsbygdens utveckling.1996/97:Bo534 av . (v) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ett arkitekturpolitisktprogram,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om vidareutbildning,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om bevarande av unika byggnaderoch miljöer.Förteckning över bilagorI proposition 1996/97:3 Kulturpolitikframlagda förslag till bibliotekslag ochlag om ändring i lagen (1992:318) omöverlämnande av förvaltningsuppgifterinom Kulturdepartementetsverksamhetsområde: Bilaga 1I proposition 1996/97:1 Förslag tillstatsbudget för , m.m.(budgetpropositionen) utgiftsområde 17Kultur, medier, trossamfund och fritidframlagt förslag till lag om ändring ilagen (1990:886) om granskning ochkontroll av filmer och videogram:Bilaga 2Av utskottet framlagt förslag tilländringar i regeringens förslag tillbibliotekslag: Bilaga 3Regeringens och oppositionspartiernasbudgetförslag utgiftsområde 17Kultur, medier, trossamfund och fritid:Bilaga 4Förslag till beslut om anvisande avmedel för underutgiftsområde 17 Kultur, medier,trossamfund och fritid : Bilaga 5Utskottets förslag med anledning avregeringens förslag till övergripandemål för vissa myndigheter, m.m. underutgiftsområde 17 Kultur, medier,trossamfund och fritid: Bilaga 6Förteckning över i utskottetshemställan moment 110 avstyrktamotionsyrkanden: Bilaga 7Ärendets beredningUnder ärendets beredning har påkulturutskottets begäran informationlämnats av kulturminister samt av statssekreterare och andra företrädareför Kulturdepartementet.Likaledes har på utskottets begärangeneraldirektör ,, lämnatinformation i ärendet.Företrädare för följande myndigheter,kommuner, organisationer m.m. haruppvaktat utskottet:Arkitekturmuseet, ,museets råd (),- (personalgruppen), , Folkrörelsernaskonstfrämjande, Göteborgsmusiken,, kommun,Kommunala museers samarbetsråd,Konstnärliga och , Kungl. (ledningen och - informellt -artistklubben), Kungl. ,, iVärmlands län, Länsmuseernassamarbetsråd, Länsmusikens samrådsgrupp,i , Malmöstad, , (företrädare för ledning och personal),Musik för län, Musikteatern iVärmland, ,, RiksSkådebanan,, StiftelsenGrännamuseerna, - EuropasKulturhuvudstad 1998 AB, , , , , ,,och Teatrarnasriksförbund.Ett stort antal skrivelser har inkommitfrån universitet, högskolor, akademier,lärda sällskap, museer, organisationeroch enskilda personer inom och utomlandet. A. InledningI betänkandet behandlar kulturutskottetproposition 3 om kulturpolitik, somregeringen lade fram för imitten av september månad . Deförslag som denna proposition innehållerär främst av principiell natur,exempelvis förslag om nationellakulturpolitiska mål, eller avserriktlinjer. Den innehåller emellertidockså förslag av budgetkaraktär,exempelvis förslag om inrättande av nyastödformer. Sistnämnda grupp av förslagföljs upp av regeringen ibudgetpropositionen för , somförelades i nära anslutningtill kulturpropositionen och sominnehåller förslag till anslag på bl.a.kulturområdet. Även denna propositionbehandlas i betänkandet i den del somavser kulturutskottets beredningsområde.Den del av kulturpropositionen som avserdagspress och taltidningar behandlas avkonstitutionsutskottet.Det nu löpande /96 ärförlängt för attmöjliggöra en övergång vid det kommandeersskiftet till ett budgetår somöverensstämmer med kalenderåret.Budgetbehandlingen innevarande höstrymmer en rad nyheter i förhållande tillmotsvarande behandling tidigare år.Sedan samtliga berörda utskott,däribland kulturutskottet, yttrat sigtill finansutskottet över förslag avregeringen till utgiftsramar för olikautgiftsområden, har på förslagav finansutskottet sedanbeslutat om hur stor ramen för varjeutgiftsområde får vara. För detutgiftsområde som tillhörkulturutskottets beredningsområde,utgiftsområde 17 Kultur, medier,trossamfund och fritid, har utgiftsramenför fastställts till 7 162miljoner kronor.Kulturutskottet är således förhindratatt förelägga förslag tillbeslut som innebär att den totala summanav anslagen överstiger detta belopp.Inte heller reservanter får föreslå etthögre belopp.I 5 kap. 12 § riksdagsordningen stadgasatt anslag eller andra utgifter i statenfastställs för varje utgiftsområde genomett särskilt beslut.Med anledning av kulturpropositionenoch under den allmänna motionstiden harväckts ett stort antal motioner sombehandlas i betänkandet.Med hänsyn till intresset av engrundlig riksdagsbehandling av denframtida kulturpolitiken är detolyckligt att - i strid med deöverväganden som gjordes under arbetetpå budgetreformen - regeringen förelagtriksdagen en så omfattanderiktlinjeproposition somkulturpropositionen vid en sådantidpunkt att den måste behandlassamtidigt med budgetpropositionen ochbehandlingsmässigt integreras med denna,något som i hög grad försvåratutskottsarbetet eftersom det måste skeunder en ytterst begränsad tid. En avhuvudtankarna bakom budgetreformen varatt höstarbete skullekoncentreras till behandlingen avbudgetpropositionen, medan behandlingenav riktlinjepropositioner ochlagstiftningspropositioner skullebehandlas under resten av året.Utskottet har trots den tidsbrist somförelegat ansett sig böra beredasamtliga intresseorganisationer ochandra som velat uppvakta utskottet medanledning av regeringens förslagtillfälle att genomföra sin uppvaktning.Utskottet har mottagit ett fyrtiotaldelegationer. I ett fall har begäran omuppvaktning skett så sent - i slutet avnovember - att det blivit nödvändigt attlåta uppvaktningen ske informellt införföreträdare för partigrupperna iutskottet.Sedan utskottet yttrat sig tillfinansutskottet över utgiftsramen och deformella uppvaktningarna slutförts, haromkring stått till utskottetsförfogande för föredragning av ärendet,överläggningar, utfrågning av bl.a.kulturministern och utformning avutskottstexten. I den situation somsålunda uppstått - genom attkulturpropositionen inte förelagtsriksdagen i sådan tid att utskottet fåttmöjlighet att bereda den under våreneller - har utskottetkoncentrerat sig på att söka komma framtill klara ställningstaganden till defrågor som tas upp i kulturpropositionenoch de motioner som väckts med anledningav denna. Däremot har redovisningen avde överväganden som lett fram tillställningstagandena i många fall fåttbegränsas. Detsamma gäller reservationeroch särskilda yttranden som fogas vidbetänkandet.Kompletterande information om skälenför partiernas ställningstagande till deolika förslagen måste som en följd avdet sagda ofta sökas i propositioneneller i motionerna. Den debatt somföregår beslut med anledningav betänkandet kommer också att geledning för förståelsen av partiernassyn på kulturfrågor, inte minst sådanasom är av ideologisk natur.Den framtvingade forceradehandläggningen av det stora antaletfrågor i kulturpropositionen - samtidigtmed behandlingen av budgetramen förbl.a. kulturområdet - har oundvikligenlett till att vissa frågor av vikt förkulturlivet inte kunnat bli föremål förden ingående analys och diskussion somvarit önskvärd. Som en följd härav måsteman räkna med att utskottet i vissafrågor kan få anledning att inom enrelativt nära framtid återkomma till ocheventuellt ompröva enskildheter i de nugjorda ställningstagandena.B. Kulturpolitik (prop. 3)1 Vissa bakgrundsuppgifter1.1 och vissa andrautredningarKulturutskottet tog våren 1992initiativet till en kulturpolitiskutredning. Efter förslag av utskottetuttalade att en sådanutredning med parlamentarisksammansättning borde tillsättas medhuvuduppgift att utvärdera i vilkenutsträckning kulturpolitiskamål uppfyllts (bet. 1991/92:KrU18, rskr.1991/92:204).De ursprungliga direktiven (dir.1993:24) för den av begärdautredningen, som antog namnetKulturutredningen (Ku 1993:03),utfärdades . I slutet avår 1994 utfärdades tilläggsdirektiv tillutredningen som vissaändringar gjordes i utredningenssammansättning (dir. 1994:146).Kulturutredningen avgav i augusti 1995sitt slutbetänkande (SOU 1995:84)Kulturpolitikens inriktning. lämnadesutvärderingsrapporten (SOU:1995:85)kulturpolitik med entabellbilaga.En sammanfattning av Kulturutredningensförslag har tagits in i propositionen(s. 211-228).Förslagen i liggertill grund för en stor del avregeringens förslag i propositionen.Tre utredningar, som också varit avbetydelse för propositionen, redovisadesina förslag , nämligenMuseiutredningen, som avgav betänkandet(SOU 1994:51) Minne och bildning,, som avgav betänkandet(SOU 1994:52) Teaterns roller ochInternationella kulturutredningen, somavgav betänkandet (SOU 1994:35). De trebetänkandena överlämnades jämte bl.a.remissvar till idecember 1994.I propositionen redovisas ytterligareett antal utredningar och annat underlagav betydelse för denna. Beträffandedetta material hänvisar utskottet tillpropositionen (s. 12-14).1.2 Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen lägger regeringen framförslag till en fortsatt långsiktigkulturpolitik. De kulturpolitiska målenförändras. Fokuseringen påyttrandefrihet, kulturell jämlikhet ochmångfald består. Regeringen lyfter framlitteraturen och läsfrämjandet samtkonstnärernas vilkor.En bibliotekslag föreslås bli införd.En ny stödform erbjuds kommunerna förinköp av litteratur till folk- ochskolbiblioteken. En bokutredning kommeratt tillsättas som skall analyseraförhållandena på bokmarknaden och kommamed förslag till ytterligare åtgärder påområdet som kan initieras undermandatperioden.Konstnärernas villkor förbättras. Fortsatta åtgärdernär det gäller bl.a.egenavgiftsproblematiken samt relationenmellan arbetsmarknadspolitiken ochkulturpolitiken aviseras.Ett antal åtgärder för att förbättraförhållandena inom områdena dans,teater, musik, film, bildkonst samtarkitektur och formgivning föreslås.Genomgående betonas tillgängligheten förmedborgarna. En särskild satsning påNorrlands Musik- och Dansteater görssamt på regionala resurscentrum för filmoch video, på länskonstnärer ochregionala dansensembler. Regeringenavger enarkitekturpolitisk programförklaring.Nuvarande grundbeloppssystem tillregionala och lokala kulturinstitutionerreformeras och utvidgas. Systemet skallge ökad flexibilitet. Inom ramen förexisterande anslag görs en omfördelningtill riktade bidrag för t.ex.publikarbete och konstnärlig utveckling.En nyhet när det gäller regionalasatsningar är tidsbegränsade nationellauppdrag för utveckling av utvaldaverksamheter.År 1998 blir kulturens år. Särskildamedel avsätts för Kulturhuvudstadsåretsamt för Kultur i hela landet 1998 somskall kompletterakulturhuvudstadsprojektet.Museernas roll när det gäller attmotverka främlingsfientlighet och rasismmarkeras. Samtidskonsten lyfts framgenom satsningar på iStockholm, i ochBildmuseet i samt ett särskiltnationellt uppdrag till konsthall.Ett samlat etnografiskt centralmuseumbildas i Göteborg.Vissa frågor om dagspressen och omtaltidningar behandlas i propositionen.Dessa frågor bereds avkonstitutionsutskottet.2 Mål för en nationell kulturpolitik(prop. 3 avsnitt 5). Vissa övergripandefrågor, m.m.2.1 AllmäntI detta inledande avsnitt rörande deförslag som lagts fram ikulturpropositionen och de förslag somväckts motionsvägen behandlas delsfrågor om de kulturpolitiska målen, delsvissa övergripande frågor. De senare äri vissa fall av programmatisk art. Enrelativt ingående debatt rörandekulturpolitiken har förts alltsedankulturutskottet toginitiativet till en kulturutredning.Vidare avspeglas partiernas ståndpunkteri ideologiskt avseende i de konkretaförslag som företrädare för dem läggerfram i bl.a. . Utskottet harmot denna bakgrund ansett att det inteär motiverat att i detta sammanhang meraingående diskutera frågor av angivetslag, där definitionsmässigtförutsättningarna för att nå enigheteller en långtgående samstämmighet ärobefintliga. Utskottet har ansett detviktigare att under den korta tid somstått till utskottets förfogandediskutera de konkreta förslag rörandekulturpolitiken som lagts fram. Såvittavser de åsyftade programmatiskaförslagen hänvisar utskottet tillmotionerna, som kan vara en värdefullkälla för den som vill få en närmareinsikt i olika partiers allmänna syn påkulturpolitiken.2.2 Kulturens egenvärde och kulturen somlokaliseringsfaktorKulturen har ett egenvärde. Den ger -som uttrycker saken -människan glädje, insikt, mångauttrycksmöjligheter och ett rikare liv.Inom kulturutskottet råder en mycketlångtgående enighet om kulturensegenvärde. Detta har tidigare direkt ochindirekt kommit till uttryck genomutskottets ställningstagande i olikasammanhang (se senast bet. 1994/95:KrU15 s. 23). Kulturen i vidaste meningger människor en viktig del av derasidentitet och ger dem möjlighet tillpersonlig utveckling. Kulturutredningenhar närmare utvecklat dessa och andrasynpunkter på kulturens betydelse ur ettindividperspektiv. Utskottet kan i alltväsentligt ansluta sig till synpunkterna(SOU 1985:84 s. 40). Utredningen harockså i ett avsnitt benämnt Ettsamhällsperspektiv uppmärksammatkulturens roll för den regionala ochlokala utvecklingen (angivna betänkandes. Utredningen anför att insiktenom kulturens betydelse somkreativitetsutlösande källa, somidentitetsskapande kraft, somlokaliseringsfaktor, som arbetsmarknadoch som turistattraktion har ökat. har vid en radtillfällen diskuterat denna fråga ochdess bedömning avviker inte från den somsenare gjorts av utredningen (se bl.a.bet. 1994/95:KrU15 s. 23).Utskottet kan inte finna att det iprincipiellt hänseende råder någonmotsättning mellan det förhållandet attkulturen får anses ha ett egenvärde ochdet förhållandet att den har betydelsesom lokaliseringsfaktor eller eljest somdrivkraft.Med det anförda och med hänvisning tillvad som inledningsvis sagts får följandemotioner anses besvarade, nämligenmotion Kr4 (mp) yrkande 1 om attkulturens växande betydelse förindustri, handel och turism aldrig fårtillåtas begränsa utrymmet för kulturensnyskapande, omvälvande ochmänniskovårdande karaktär, motion Kr219(c) yrkande 1 om kulturen som drivkraftoch motion Kr283 (c) yrkande 11 omkulturen som motor för arbete. Yrkandenaavstyrks således.Även motion Kr207 (m) yrkande 1avstyrks. I motionen anförs synpunkterav innehåll att kulturen har ettegenvärde, ett värde i relation tillenskilda mottagare som kommer tilluttryck genom den enskildes val avaktivitet. Motionärerna utvecklar sinsyn på kulturpolitiken ytterligare.2.3 Kulturpolitiska målRegeringen föreslår att skallgodkänna fem mål för den nationellakulturpolitiken. Enligt regeringen skallmålen för kulturpolitiken vara att:- värna yttrandefriheten och skapareella förutsättningar för alla attanvända den- verka för allas möjlighet tillkulturupplevelser och eget skapande- motverka kommersialismens negativaverkningar och främja kulturellmångfald, konstnärlig förnyelse ochkvalitet- bevara och bruka kulturarvet- främja internationellt kulturutbyteoch möten mellan olika kulturer inomlandet.I motion Kr207 (m) yrkande 3 föreslåsatt skall begära nya mål förkulturpolitiken. Motionärerna menar attförslaget att behålla uppgiften förkulturpolitiken att motverkakommersialismens negativa verkningarinnebär att kulturen ses som ett redskapför att nå andra mål. De utvecklarnärmare sin syn på detta förslag. Deframhåller vidare bl.a. att förslagetatt det i yttrandefrihetsmålet skallutlovas att kulturpolitiken skall gealla reella möjligheter att användayttrandefriheten kan få långtgåendekonsekvenser. Regeringen bör återkommamed förslag till kulturpolitiska mål somkan antas av en enig riksdag.Även i motion Kr17 (fp) yrkas - medhänvisning till definitions- ochtolkningsproblem - att den del av måletom kulturell mångfald bör tas bort sominnehåller formuleringen om attkommersialismens negativa verkningarskall motverkas (yrkande 1).I motion Kr283 (c) yrkande 2 föreslåsatt två mål skall tillföras regeringensförslag, nämligen ett mål om attkulturpolitiken skall ge kulturenförutsättningar att vara en dynamisk,utmanande och obunden kraft i samhälletoch ett mål om att kulturpolitiken skallfrämja bildningssträvanden. Vidare yrkasatt vissa jämkningar och redaktionellaändringar skall göras imålformuleringarna, bl.a. att andra ochtredje målet skall arbetas samman och fåföljande lydelse: verka för allasdelaktighet och stimulera till egetskapande, främja konstnärlig ochkulturell mångfald, förnyelse ochkvalitet i hela landet. Således föreslåsdet också i denna motion att denformulering skall utgå som avserkommersialismens negativa verkningar.Enligt motion Kr4 (mp) yrkande 2 bör dekulturpolitiska målen kompletteras meden ny målsättning som visar på en nylivsstil utan snävt marknads-tänkandeoch beroende av myndigheter.Utskottet vill framhålla att dekulturpolitiska målen har diskuteratsingående av och underden omfattande remissbehandlingen avdenna. Det finns mot denna bakgrund inteskäl att skjuta upp ställningstagandettill målens innehåll. Motion Kr207 (m)yrkande 3 avstyrks därför.Den bedömning som utskottet gjort iföregående att kulturen har ettegenvärde måste utgöra utgångspunktenvid fastställandet av de framtidakulturpolitiska målen.Utskottet anser att de överväganden somgörs i propositionen (s. 27-30) talarför att de av regeringen föreslagnamålen i allt väsentligt bör godtas. Vadsom anförts motionsvägen och vad somframkommit under remissbehandlingen avKulturutredningens förslag leder docktill att utskottet i det följandeföreslår dels att två av målen skallomformuleras, dels att två målfastställs utöver de fem av regeringenföreslagna.1. kulturpolitik hadevärnandet av yttrandefriheten en centralroll. Även mål för ennationell kulturpolitik bör somregeringen föreslagit yttrandefrihetensättas i främsta rummet. Det förstamålet för kulturpolitiken skall därförvara att värna yttrandefriheten ochskapa reella förutsättningar för allaatt använda den.2. Det andra kulturpolitiska målet iregeringsförslaget, benämntjämlikhetsmålet, bör bl.a. medutgångspunkt i de synpunkter som anförsmotionsvägen och i propositionen (s. omformuleras så att det uttryckligenframgår av detta att kulturpolitikenskall verka för att alla människor fåren möjlighet till delaktighet ikulturlivet. Det andra kulturpolitiskamålet skall därför vara att verka föratt alla får möjlighet till delaktigheti kulturlivet och till kulturupplevelsersamt till eget skapande.3. I propositionen framhålls att sedan1974 års kulturpolitiska målformulerades har förutsättningarna förkommersiell kulturverksamhet förändrats,framför allt på grund av utvecklingeninom massmedieområdet. Denna synpunktutvecklas närmare (prop. s. 29).Utskottet ansluter sig härtill och äveni övrigt till vad som anförs om etttredje kulturpolitiskt mål, dock med denmodifikation som framgår av att måletföreslås få följande formulering. Måletskall vara att främja kulturellmångfald, konstnärlig förnyelse ochkvalitet och därigenom motverkakommersialismens negativa verkningar.4. föreslog ettkulturpolitiskt mål med följandelydelse: att ge kulturen förutsättningaratt vara en dynamisk, utmanande ochobunden kraft i samhället. Utskottetanser att de skäl är bärande som angavsav (SOU 1995:84 s. 89)för att införa målet. Målet börfastställas som det fjärdekulturpolitiska målet.5. I likhet med regeringen anserutskottet att det bör uppställas ettsärskilt kulturarvsmål. Under senare århar det blivit alltmer tydligt attbevarandet av kulturarvet är viktigt.Känslan för kulturarvet bidrar tillmänniskors identitet och trygghet. Iöverensstämmelse med vad som anförs ipropositionen vill utskottet understrykaatt det är ett kulturpolitiskt ansvaratt motverka försök att utnyttjakulturarvet i diskriminerande syftensamt att i internationellt sammanhangdelta i arbetet för att skydda detgemensamma kulturarvet. Målet bör haföljande lydelse: att bevara och brukakulturarvet.6. Utskottet anser att det bör läggasfast ett mål om att främjabildningssträvanden. Statens kulturrådhar i sitt remissyttrande ingåendeutvecklat de skäl som talar för att ettsådant mål skall införas. Utskottetansluter sig till synpunkterna. Bildningkan enligt definieras som enuppsättning av kunskaper, värderingar,normer och ideal.