bet · GJ01TU19 · 1996-05-23 00:00:00 — Dessa uppdrag skallredovisas resp. den 1augusti 1996.I sammanhanget kan också nämnas attfrågor om digitalisering av radio- ochTV-sändningar kommer att behandlas ikulturutskottets betänkande1995/96:KrU12 En radio och TV iallmänhetens tjänst 1997-2001 (jfr prop.1995/96:161 s. 80-81 och 86-87).Mot denna bakgrund anserkulturutskottet att det saknas anledningför att nu göra någotuttalande i den här behandlade frågan.I motion T59 (mp) hemställs attriksdagen som sin mening skall geregeringen till känna vad som anförts imotionen om public service-företagen ochden nya tekniken (yrkande 4). I motionenanförs att de besparingar beträffandepublic service-företagen som riksdagenbeslutade om beräknas kunnamedföra ett positivt resultat om 400miljoner kronor på rundradio-kontot.Dessa medel borde i enlighet med enöverenskommelse mellanSocialdemokraterna och imaj 1995 användas till att hjälpa publicservice-företagen att utnyttja den nyadigitala sändningstekniken.Utskottet har i det föregåenderedovisat att regeringen genom olikautredningar förbereder förslag omutbyggnad av digital marksänd TV. Dennautbyggnad skall enligt den nu aktuellapropositionen (s. 65) inte medföra någrakostnader för staten, dvs. finansieraspå annat sätt än via statsbudgeten. Dådet fortsatta utrednings- ochberedningsarbetet - som också innefattarfinansieringsfrågan - inte börföregripas anser kulturutskottet att detsaknas anledning för att vidtanågra åtgärder med anledning av motions-yrkandet.Kulturutskottet tillstyrker regeringensförslag om mål och prioritering avinsatser inom utskottetsberedningsområde i de delar förslageninte omfattas av utskottets yttrande idet föregående.Stockholm den 23 april 1996På kulturutskottets vägnarBerit OscarssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), MarianneAndersson (c), (),(), (), (), (), (), EwaLarsson (mp), (), LenaKlevenås (s) (), MargaretaAndersson (c) och ().Avvikande meningar1. Svenska språket och ITCharlotta L Bjälkebring (v) anser attden del av utskottets yttrande sombörjar med När det och slutar med åtgärd bort ha följandelydelse:Kulturutskottet vill inledningsvisbetona svenska språket som ettbetydelsefullt verktyg när det gälleratt omvandla information till kunskap. Ipropositionen föreslås visserligenbevarande och utvecklande av det svenskaspråket som ett av målen för ennationell IT-strategi men förslag tillåtgärder saknas. I likhet med vad somgäller för svensk film och svensklitteratur bör även datorprodukter påsvenska eller för det svenska språketuppmärksammas från statsmakternas sida.Som anförs i motion T56 finns det behovav en handlingsplan för det svenskaspråket i informationssamhället.Trafikutskottet bör därför hemställa attriksdagen med bifall till motionensyrkande 9 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet här har anfört.2. Vuxenutbildning,arbetsmarknadsutbildning ochfolkbildningCharlotta L Bjälkebring (v) anser attden del av utskottets yttrande sombörjar med Folkbildningen är ochslutar med del avstyrks bort haföljande lydelse:Kulturutskottet anser attfolkbildningen med sin breda verksamhetmåste spela en stor, aktiv och förnyanderoll om IT-teknikensinriktning mot ökad delaktighet ochreella yttrandemöjligheter skall bliverklighet. Det är enligt utskottetangeläget att det vidanslagsfördelningen tas hänsyn till deökade kostnader som en IT-satstning inomfolkbildningsområdet kan medföra.Trafikutskottet bör därför hemställa attriksdagen med bifall till motion T56yrkande 13 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet här har anfört.Med det anförda finner kulturutskottetmotion T57 yrkande 6 i väsentliga delartillgodosedd. Motionsyrkandet bör därförinte föranleda någon åtgärd avriksdagen.3. Bibliotekens roll i kunskapssamhälletCharlotta L Bjälkebring (v) anser attden del av utskottets yttrande sombörjar med Utskottet konstaterar ochslutar med yrkande 11) bort haföljande lydelse:Kulturutskottet vill starkt betona attfolkbiblioteken har en samlande funktioni kommunerna då det gäller informationoch kunskapsspridning. Som anförs imotion T56 skulle biblioteken även kunnaarbeta med olika pilotprojekt, t.ex.tillsammans med kulturinstitutioner ochpå barnkulturens område. Biblioteken haren viktig uppgift för framtiden ocksånär det gäller medborgarnas möjligheteratt använda sig av de nya nätverken ochatt hämta information ur databaser.Kulturutskottet vill understryka statensansvar för att kommunernas ekonomiskasituation inte medför attfolkbibliotekens informations- ochkunskapsspridande verksamhet hotas.Därför är det enligt utskottet angelägetatt erforderliga medel för detta ändamålställs till folkbibliotekens förfogande.Trafikutskottet bör hemställa attriksdagen med bifall till motion T56yrkande 11 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet här har anfört.4. Tillgängligheten till den svenskakulturskattenCharlotta L Bjälkebring (v) och FannyRizell (kds) anser att den del avutskottets yttrande som under rubrikenKulturmiljövården, museerna och arkivenm.m. börjar med Av utskottets ochslutar med åtgärd bort haföljande lydelse:Genom IT ökar allmänhetens möjligheteratt få tillgång till den svenskakulturskatten. I likhet med motionärernai motion T52 anser kulturutskottet attden statligt ägda och förvaltadekulturskatten - i den mån det inte kananses strida mot upphovsrättsliga regleroch avtal - i IT-sammanhang bör ansessom offentliga handlingar och därigenomkostnadsfritt hållas tillgänglig förmedborgarna. På så sätt kan t.ex. storadelar av radio-, film- och TV-arkivenbli tillgängliga även om detta skullemedföra intäktsbortfall för . börhemställa att med bifall tillmotionen i här aktuell del som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet här har anfört.5. ansvar för IT-frågorCharlotta L Bjälkebring (v) anser attden del av utskottets yttrande som underrubriken , museerna ocharkiven m.m. börjar med Även frågan och slutar med åtgärd bortha följande lydelse:Kulturutskottet anser att Statenskulturråd bör ges ett samlat ansvar förIT-satsningen inom kulturområdet. Rådetbör stödja utveckling och samordning avdatabaser i ett särskilt nätverk,multimedieproduktioner, ett kreativtcentrum samt försöksverksamhet medinformationsinsatser vid biblioteken.Även ansvaret för fortlöpandeinformation om IT-utvecklingen påkulturområdet bör ligga på Kulturrådet.För insatser på IT-området bör särskildamedel tillföras rådet. Trafikutskottetbör hemställa att med bifalltill motion T56 yrkande 12 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet här har anfört.Mot bakgrund av vad utskottet i övrigtanfört under detta avsnitt börmotionerna T52 och T59 i här aktuelladelar inte föranleda någon åtgärd avriksdagen.6. Kulturinstitutionerna och ITEwa () anser att den del avutskottets yttrande som under rubrikenKulturmiljövården, museerna och arkivenm.m. börjar med Med hänvisning ochslutar med aktuell del bort haföljande lydelse:Enligt kulturutskottets mening saknaderegeringen en helhetssyn när ITintroducerades inom den statligakulturvården. Mot bakgrund av deerfarenheter som har vunnits avdet s.k. , därtillräckliga medel inte ställdes tillförfogande, vill kulturutskottetunderstryka vikten av att ny teknologioch ekonomiska resurser kommer museeroch andra kulturinstitutioner till del isådan omfattning att institutionernaäven i realiteten kan leva upp tillregeringens ambitioner. Trafikutskottetbör hemställa att medanledning av motion T69 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.7. Digitaliseringen av TV och radioLennart , ochElizabeth (alla m) anser att dendel av utskottets yttrande som underrubriken av TV ochradio, m.m. börjar med Mot denna ochslutar med behandlade frågan bort haföljande lydelse:Enligt kulturutskottets mening talarflera principiella skäl motprioriteringen av ett utbyggt marknät.Det faktum att staten härigenom ger sigsjälv makten att styra över i praktikenobegränsade distributionsmöjligheteranser utskottet strida mot grundläggandeprinciper för informationsspridning ochopinionsbildning. Public service-uppdraget kan aldrig vara merlångtgående än ansvaret för programmensinnehåll. Etablerandet av ett digitaltmarknät skulle dessutom försena denytterligare utbyggnad av nätet som vårtland är i behov av, inte minst förutvecklande av kombinationstjänstermellan mer traditionellinformationsteknik och broadcasting.Samtidigt som kraven på interaktivitetökar, integreras systemen för IT-teknikoch radio/TV, tekniskt såväl sominnehållsmässigt. Varken televisioneneller datoranvändningen kommer att kunnautvecklas på ett ändamålsenligt sätt omteknikens möjligheter till integrationoch utvecklad flervägskommunikationförsvåras. Som anförs i motion T51 skallkommunikationsnäten utvecklas påmarknadens villkor. Därmed bliranvändningen avgörande för hur och ivilken takt näten byggs ut.I vårt land - liksom i flertaletjämförbara länder - åvilar huvudansvaretför utbildningen det offentliga. Genomdet offentligas roll som kund blir ocksåen målmedveten utveckling avinformationstekniskaundervisningsmetoder en betydandestimulans för en snabb och angelägenutbyggnad av nätverket. På samma sättkan den i praktiken statliga publicservice-televisionen och public service-radion genom sitt agerande på marknadenfrämja en IT-utveckling som går utöverde egna företagens direkta intressen.Regeringens planer på ett särskiltmarknät för den digitala televisionenundanröjer enligt utskottets meningmöjligheten för ochSveriges Television att spela en sådankonstruktiv roll.Sammanfattningsvis motsätter sigutskottet av flera skäl en utbyggnad avett digitalt marknät. Det är frånyttrandefrihetssynpunkt oacceptabeltdyrbart i jämförelse med tillgängligaalternativ och motverkar intresset avatt utveckla de svenska näten tillkraftfulla strukturer för integreradinformationsförsörjning. Det anfördainnebär att trafikutskottet börhemställa att med bifall tillmotion T51 yrkande 13 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härhar anfört.Mot bakgrund av det anförda bör motionT52 i nu aktuell del inte föranledanågon åtgärd av riksdagen.8. Digitaliseringen av TV och radioFanny () anser att den del avutskottets yttrande som under rubrikenDigitaliseringen av TV och radio, m.m.börjar med Mot denna och slutar med behandlade frågan bort ha följandelydelse:Enligt kulturutskottet talar flera skälmot en storskalig satsning påmarkbaserad digital TV. Det framstår somföga välbetänkt med satsningar på enredan föråldrad teknik i stället för attinvänta fiberoptiktekniken. Projektet ärdessutom kostsamt, och garantier saknasför en tillfredsställande bildkvalitet.I propositionen anförs att detmarkbaserade nätet skall finansierasfullt ut och inte belasta statsbudgeten.Härvid vill utskottet betona vikten avatt de abonnenter som är anslutna tillkabel-TV eller har egnasatellitmottagare som är avgiftsbelagdainte dessutom tvingas betala för ettdigitalt nät som de har ingen ellerendast marginell nytta av. Det anfördainnebär att trafikutskottet börhemställa att med bifall tillmotion T52 yrkande 15 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härhar anfört. Mot bakgrund av det anfördabör motion T51 i nu aktuell del intemedföra någon åtgärd av riksdagen.9. Finansieringen av public service-företagens användning av digital teknikEwa () anser att den del avutskottets yttrande som under rubrikenDigitaliseringen av TV och radio, m.m.börjar med Utskottet har och slutarmed av motionsyrkandet bort haföljande lydelse:Kulturutskottet anser, i enlighet medvad som anförs i motion T59, att debesparingar beträffande public service-företagen som beslutade omvåren 1995, och som beräknas kunnamedföra ett positivt resultat om 400miljoner kronor på rundradiokontot,bör tas i anspråk. Härigenom kanSveriges Radio och Televisionutveckla den digitala tekniken oavsettvilket sändningssystem regeringen kommeratt förorda. I synnerhet inom SverigesRadio, som drabbats särskilt hårt avregeringens besparingskrav, är det avvikt att dessa medel används förteknikutveckling så att kostnaderna fördigitaliseringen inte drabbarprogramverksamheten. Det anförda innebäratt trafikutskottet bör hemställa attriksdagen med bifall till motion T59yrkande 4 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet här har anfört.Särskilt yttrandeCharlotta L Bjälkebring (v) anför:Kulturutskottet har ansett sig intevilja föregripa regeringensutredningsarbete - som även omfattarfinansieringsfrågan - vad gällerdigitaliseringen av TV och radio. Jaghar ställt mig bakom detta uttalande.Eftersom det enligt min mening börankomma på statsmakterna att garanterahushållens tillgång till den nyadigitala tekniken, hade jag hellre settatt utskottet redan i detta sammanhangframhållit att kostnaderna fördigitaliseringen bör vara en statligangelägenhet.Utbildningsutskottets yttrande1995/96:UbU5yÅtgärder för att bredda och utvecklaanvändningen av informationsteknikTill trafikutskottetTrafikutskottet har den 19 mars 1996beslutat bereda utbildningsutskottettillfälle att yttra sig över proposition1995/96:125 Åtgärder för att bredda ochutveckla användningen avinformationsteknik jämte motioner i dedelar propositionen och motionerna berörutbildningsutskottets beredningsområde.I det följande behandlarutbildningsutskottet regeringens förslagtill prioriterade statliga uppgifter närdet gäller att främja utvecklingen avinformationsteknik (IT), såvitt avserutbildningen (avsnitt 4.3 delvis och5.2.1-5.2.4 i prop.) samt motionerna1995/96:T51 (m) yrkandena 5-9,1995/96:T52 (kds) yrkandena 6-10,1995/96:T54 (s), 1995/96:T56 (v)yrkandena 4, 5 och 10, 1995/96:T57 (c)yrkandena 8-12, 1995/96:T58 (fp) yrkande2 och 1995/96:T59 (mp) yrkande 5.Regeringen föreslår att staten under denärmaste åren skall prioritera insatserför IT-utvecklingen inom tre områden -rättsordningen, utbildningen ochsamhällets informationsförsörjning. Etthandlingsprogram redovisas med åt-gärderi syfte att bredda och utvecklaanvändningen av IT.Utbildninginsatser med inriktning påett livslångt lärande skapar enligtregeringen förutsättningar för ettinformations- och kunskapssamhälle däralla medborgare skall kunna dra nytta avinformationsteknikens möjligheter. Måletär att kunskaper om IT och dessanvändning skall föras in på alla nivåeri utbildningsväsendet inom tre år.Strategier för användningen avinformationsteknik i skolanRegeringen framhåller i propositionenatt skolorna behöver vägledning och stödför att utveckla formerna för IT-användningen i undervisningen. Varjekommun bör därför utforma en IT-strategiför skolan utifrån kommunens egnaförutsättningar när det gäller bl.a.pedagogisk utveckling, behov avutrustning, ekonomiska resurser ochkompetens. Skolans IT-strategi börutgöra en del av kommunens övergripandeIT-strategi och bör ingå i dessskolplan.Utbildningsutskottet delar regeringensuppfattning om behovet av en på lokalnivå förankrad strategi för utvecklingenav IT-användningen i skolan och haringet att erinra mot den föreslagnaåtgärden.Skolverkets uppgifter när det gäller attpå nationell nivå främja IT-användningeni skolan lyfts fram i två motioner.Enligt motion 1995/96:T51 (m) yrkande5 är arbete medSkoldatanätet den absolutviktigaste statliga insatsen som görsför att sprida kunskaper om hur IT kananvändas i skolan. Förutominformationstjänsten på Internetomfattar utvecklingsarbetet förmedlingav erfarenheter i fråga om Internet sompedagogiskt hjälpmedel inomskolväsendet. Motionärerna anser att detdr angeläget att förstärkeroch utvidgar sitt framgångsrika arbetemed Skoldatanätet. Projektet måstetillåtas ge sitt bidrag till övrigutvecklingsverksamhet inom verket ochtillförsäkras resurser under minst femår till.I motion 1995/96:T58 (fp) yrkande 2hävdas att Skoldatanätet ännu inte finnsför hela landet. För att inte tappatempo i skolans IT-utveckling villmotionärerna därför att skolor skallkunna ansluta sig till SUNET - . Skolverketsuppgifter bör koncentreras på att stödjaIT-användningen som pedagogiskthjälpmedel för lärare, anför de.Utbildningsutskottet erinrar om attSkolverket harregeringens uppdrag att ansvara förutvecklingen och genomförandet av dennationella datapolitiken förskolområdet. Användningen av datorn iskolan som ett redskap bland andra skallstimuleras. har därefter, iapril 1994, fått uppdraget att utvecklaoch driva ett svenskt skoldatanät medInternet som teknisk plattform.Skoldatanätet är alltså inte någotfristående eller fysiskt nätverk utan enintegrerad del av informationssystemetInternet. Genom att ansluta sig tillInternet får skolan tillgång till detjänster som finns i nätverket.Enligt vad utskottet inhämtat frånSkolverket berör verket i mycketbegränsad omfattning frågor om hur ochnär skolhuvudmän och skolor bör anslutasig till Internet. Ansvaret för dessafrågor ligger odelat på skolan ochskolhuvudmannen. Generellt gäller attkommunerna eller skolorna självständigtoch utifrån sina egna mål ochförutsättningar skall välja nivå och typav Internet-tjänst. Valet avuppkopplingsform, leverantör etc. börgöras utifrån en samlad bedömning av denenskilde skolhuvudmannens eller skolansbehov av IT i form av tjänster viaInternet och Skoldatanätetsinformationsutbud. I sammanhanget bördet påpekas att telemarknaden i Sverigenumera är avreglerad och att det påmarknaden finns ett flertal kommersiellainternetleverantörer. Skoldatanätet ärett öppet informationssystem som kan nåsi alla delar av alla, oberoende avanslutningsleverantör ochanvändningsverktyg.Skolverkets arbete med Skoldatanätetfokuseras på dels informationsinsatserav övergripande art om teknik ochanvändning av Internet, dels utvecklandeav grundfunktioner såsom adresskatalogöver skolor, elektroniska konferenser,informationssökning och spridning avbeskrivande exempel på datoranvändning iskolan. Vidare pågår ettutvecklingsprojekt tillsammans med ettfyrtiotal skolor, s.k. pilotskolor,kring användning av Internet ochspecifikation av innehållet iSkoldatanätet.Av utskottets redovisning ovan framgåratt har uppgiften attsprida information om användningen av ITi skolan. skall även medhjälp av uppföljning och utvärdering tafram och värdera resultat och effekterav användning av IT i skolan. Dessakunskaper skall på olika sätt bearbetasoch föras ut i skolväsendet för attstödja och utveckla skolhuvudmännensarbete med IT i skolan.Utskottet har frånUtbildningsdepartementet erfarit attregeringen kommer att ge ettsamlat uppdrag med utgångspunkt iriksdagens beslut med anledning av dennu aktuella IT-propositionen. Uppdragetkommer bl.a. att omfatta en fortsattutveckling av Skoldatanätet och avanvändningen av IT i skolväsendet sompedagogiskt hjälpmedel.Till frågan om uppkoppling av skolortill SUNET återkommer utskottet i ettsenare avsnitt i detta yttrande.Utbildningsutskottet föreslår medhänvisning till det anförda atttrafikutskottet avstyrker motionerna1995/96:T51 yrkande 5 och 1995/96:T58yrkan-de 2 i denna del.Synpunkter på vissa elevgruppers IT-användning läggs i ett par motioner.Enligt motion 1995/96:T56 (v) yrkande 4bör hos regeringen begära attSkolverket får i uppdrag att komma medförslag till hur grundskolor därbetygsgenomsnittet är lågt skall fåökade möjligheter att tillgodogöra sigIT. bör även utreda pojkarsoch flickors IT-användning i syfte attöka jämställdheten. I motion 1995/96:T59(mp) yrkande 5 anförs att särskilt stödbör ges åt de elever i sominte har tillgång till eller använder ITi sin hemmiljö. Vidare bör detklarläggas om skolorna har ekonomiskamöjligheter att leva upp tillregeringens handlingsprogram för IT-frågor eller om det kommer att ske påbekostnad av t.ex. specialundervisningenför elever med svårigheter.Enligt motion 1995/96:T52 (kds) yrkande7 bör visionen vara att varje individ iall slags undervisning skall kunnautvecklas till sin fulla individuellapotential genom interaktion med lärare,studiekolleger och tekniska hjälpmedel.Ett konkret mål bör vara att alla eleversom fyller 2010 skall ha kunskaperoch färdigheter som minst motsvarargodkänt studieresultat efter slutfördagymnasiestudier.Utbildningsutskottet vill fästauppmärksamheten på att regeringen ipropositionen tydligt markerat skolanssärskilda ansvar för att motverka ensamhällsutveckling med en del avbefolkningen invigd i och resten utanförinformations- och kunskapssamhället.Utskottet ställer sig bakom vadregeringen uttalat om att i skollagenskrav på likvärdig utbildning liggerockså en kompensatorisk uppgift förskolan, nämligen att ge alla eleverkunskaper oavsett bakgrund, kön ellerbostadsort. Detta är inte minst viktigtnär det gäller elevernas rätt att fåkunskaper om och förtrogenhet med attanvända IT som en förberedelse för ettkommande arbetsliv. Utskottet anser, ilikhet med regeringen, att IT-strategierför skolan som utformas av kommunerna isamspel med skolorna därvid kan gevägledning och stöd.Inom pågår sedan hösten 1995en större utvärdering beträffandeeffekterna av användningen av IT iskolundervisningen på elevernasinlärning och motivation samtlärarrollen. Bland annat undersöksvilken betydelse IT-användningen har förelever med behov av särskilt stöd. tidigare nämnt avserregeringen att följa upp intentionerna ipropositionen med ytterligare uppdragtill . Utskottet förutsätteratt sådana frågor som att överbryggakunskapsklyftor mellan elever ochskillnader i pojkars och flickors sättatt närma sig tekniken kommer attuppmärksammas.Med det anförda anserutbildningsutskottet att motionerna1995/96:T52 yrkande 7, 1995/96:T56yrkande 4 och 1995/96:T59 yrkande 5 böravstyrkas.Ett riksdagsuttalande begärs i motion1995/96:T52 (kds) yrkande 6 om attfristående skolor bör erbjudas likamöjligheter som de kommunala skolornaatt delta i genomförandet av IT-strategier för skolan. Medel som satsasför IT i skolan måste ingå i den basutifrån vilken de fristående skolornasanslag beräknas, anser motionärerna.Utbildningsutskottet hänvisar till attdet enligt bestämmelserna i 9 kap.skollagen åvilar elevernas hemkommuneratt tilldela fristående skolor bidragför deras verksamhet. Motionsyrkandetbör avstyrkas av trafikutskottet.Lärarutbildning och fortbildning avlärareI propositionen anför regeringen att ettsärskilt mål för lärarutbildningarnasåvitt gäller IT skall fastställas.Målet skall vara att fr.o.m. år 1998skall samtliga som erhåller examenavsedd för läraryrke ha kunskaper om ochegna erfarenheter av hur IT kan användasi undervisningen. Ett uppdrag kommer attlämnas till att följa uppgenomförandet. Regeringen meddelar sinavsikt att ställa ca 15 miljoner kronortill förfogande för utbildningsinsatserför lärarutbildare. Det anges vidare attskolhuvudmännen och berörda högskolorbör ta initiativ till fortbildning avlärare för att öka intresset för ochkunskaperna om IT:s möjligheter iundervisningen.Invändningar mot förslaget om extramedel för utbildningsinsatser förlärarutbildare riktas i motion1995/96:T51 (m) yrkande 7. Motionärernaanser att lärarhögskolorna skall användamoderna verktyg i undervisningen utanatt staten betalar extra för detta.Utbildningsutskottet har tidigarebehandlat motioner om IT ilärarutbildning och lärarfortbildning(bet. 1994/95:UbU10 och UbU18).Utskottet har därvid understrukit viktenav en god IT-utbildning för lärare ochhänvisat till en pågående översyn inomUtbildningsdepartementet avlärarutbildningarna. Denna översyn harnu genomförts (Lärarutbildning iförändring, Ds 1996:16). I propositionenanges att i den fortsatta beredningenkommer bl.a. IT-frågorna att behandlas.Enligt utskottets mening är detangeläget att utveckla IT-användningen ilärarutbildningen. En förutsättninghärför är att samtliga högskoleläraresom är engagerade i lärarutbildningsjälva har goda kunskaper om och förmågaatt använda datorer och nätverk sompedagogiska hjälpmedel. Utskottet anserdet därför motiverat att särskilda medelställs till förfogande för utbildning avlärarutbildare.