bet · GK01UbU1 · 1996-11-28 00:00:00 — Någon tendens till läkarbristi har inte redovisats.Fyra yrkanden om omfattningen av läkar-och tandläkarutbildningen vid Umeåuniversitet behandlas i avsnitt 16.Göteborgs universitet bör enligt motion1996/97:Ub439 (s) få examensrätt förapotekarexamen. Det biomedicinskaprogrammet vid universitetbehöver, för att fullt ut kunna svaramot det regionala behovet, kompletterasmed sådan examensrätt, anförmotionärerna.Utskottet avstyrker yrkandet. Riksdagenhar ställt sig bakom regeringens förslag(prop. 1994/95:165, bet. UbU17, rskr.386) att skall besluta omvid vilka högskolor olika examina fåravläggas. Vad som anförts i motionen gerinte utskottet anledning att föreslåriksdagen någon ändring därvidlag.Motion 1996/97:Ub483 (fp) yrkande 20 tarupp vårdutbildningarnas organisation motbakgrund av den utvärdering av samtligamedellånga vårdutbildningar somHögskoleverket genomfört(Vårdutbildningar i förändring - Enutvärdering, Högskoleverketsrapportserie 1996:7 R). Motionärernaanser att alla vårdhögskolor börha staten till huvudman under ettgemensamt regelverk. Det uppdrag somregeringen givit Högskoleverketatt lämna förslag till ett nyttstatsbidragssystem för vårdhögskolornaser motionärerna som ett steg på vägen.Uppdraget bör enligt deras meningkompletteras med att verket också skallgöra en tidsplan för hur övrigaorganisatoriska förslag somutvärderingarna kommit fram till skallkunna genomföras.Utskottet vill med anledning avyrkandet anföra följande.I utvärderingen gavs rekommendationenatt vårdutbildningarna samordnas i färreenheter och med en större geografiskkoncentration. Utskottet noterar att detnya uppdraget till (enligt prop. avsnitt 5.3.2.4) avser attlämna underlag till hur en nationellstruktur för vårdhögskoleutbildningenbör utformas. I uppdraget ingår att geett underlag för regeringens bedömningav geografisk fördelning av den framtidavårdhögskoleutbildningen samt att utredaom staten bör ta ansvar för vissavårdutbildningar och i såfall för vilka. I uppdraget ingårdessutom att komplettera den genomfördautvärderingen vad gäller kvaliteten ivårdutbildningarna med avseende påförmedlande av yrkeskunnande ochyrkeskompetens. Utskottet anser inte attstatsmakterna bör ta ställning till deövriga rekommendationerna iutvärderingen, vilka rörtjänsteorganisationen,forskningsanknytningen och den socialaomsorgsutbildningens förhållande tillsocionomutbildningen, förränHögskoleverkets nya uppdrag harredovisats. bör därför enligtutskottets mening avslå motion1996/97:Ub483 yrkande 20.Ett förstatligande av iKalmar förordas i motionerna1996/97:Ub402 (c) och 1996/97:Ub408 (m).I den förstnämnda motionen påpekas attKalmar läns vårdhögskola och denstatliga sedan fleraår har etablerat ett samarbete inomflera områden. Ett samgående skullebl.a. främja kvalitetsutvecklingen inomvårdhögskolans utbildningsområden. Jusnabbare en samverkan mellan de tvåhögskolorna kan formaliseras, destosnabbare kan de bidra till en positivutveckling i länet, anför motionärerna.I den andra motionen nämns att Kalmarläns vårdhögskola är engagerad i ettBaltikumprojekt tillsammans med fyraskolor i och . Dessabildar ett nätverk för att bedriva enför de baltiska folken meningsfullhälsoforskning. Detta medverkar tillbehovet av att satsa på och utvecklavårdhögskolan i . iKalmar län har enligt motionärernabegärt en överflyttning avvårdhögskolans utbildningar till denstatliga högskolan i medbibehållet landstingskommunaltbeställaransvar.Utskottet anser, med hänvisning tillvad som anförts om uppdrag tillHögskoleverket, att bör avslåyrkandena. Resultatet av uppdraget tillHögskoleverket bör avvaktas ochregeringens beredning av ärendet inteföregripas.Högskoleverket bör enligt motion1996/97:Ub483 (fp) yrkande 21 få iuppdrag att ta ställning till omkandidatexamen i vårdämnen vidvårdhögskolor och yrkesexamen, t.ex.sjuksköterskeexamen, ryms inom 120poäng.Utskottet hänvisar till vad regeringenanför i propositionen om att denpublicerade utvärderingen av demedellånga vårdutbildningarna intetillräckligt har beaktat högskolansuppgift att ge en god yrkesutbildning.Just därför har regeringen som nyssnämnts gett i uppdrag attkomplettera utvärderingen på dennapunkt. Frågan om kandidatexamen ochyrkesexamen har ett starkt samband meddetta. Utskottet föreslår att riksdagenavslår yrkandet.Förslag om försöksverksamhet med ettsocialt basår inriktat på att rekryterafler män till lärar-, vård- ochomsorgsutbildningar förs fram i motion1996/97:Ub478 (fp) yrkande 2. Skolverketbör enligt motionärerna - som anser attall basårsutbildning bör ske inom komvux- få i uppdrag att planera försök medett sådant basår.Utskottet erinrar om att riksdagenavslog ett motsvarande yrkande vidföregående (yttr.1995/96:UbU6y, bet. FiU10, rskr. 304).Utbildningsutskottet, som i likhet medregeringen delar motionärernasuppfattning om det angelägna i att flermän rekryteras till lärar-, vård- ochomsorgsutbildningar, anser inte attriksdagen har underlag för att uttalaatt ett sådant basår bör anordnas. Detkan diskuteras om det skulle vara eneffektiv åtgärd för att stimulerarekryteringen av män till dessautbildningar. En förlängning avutbildningstiden med (nämligenbasåret) kan t.o.m. befaras motverkasyftet, särskilt som de yrken som dessautbildningar leder till inte tillhör dehögst avlönade. Utskottet föreslår attriksdagen avslår motion 1996/97: Ub478yrkande 2.14. Vissa skolfrågorAllmäntRegeringen framhåller att de viktigastefrågorna inom verksamhetsområdetBarnomsorg, skola och vuxenutbildning äratt höja kvaliteten inom området skolaoch barnomsorg och att utveckla dennyligen beslutade särskildavuxenutbildningssatsningen som ett led ien successiv förnyelse avvuxenutbildningen.Riksdagen har beslutat (prop.1990/91:18, bet. UbU4, rskr. 76) att ennationell utvecklingsplan skall tas framvart tredje år. Utvecklingsplanen skallframför allt vara statsmakternaspolicydokument för skolverksamheten ochskall i viktiga delar underställasriksdagen. Avsikten är attutvecklingsplanen skall vara avbetydelse för planerings- ochutvecklingsarbetet på såväl central somlokal nivå. fördesansvaret för barnomsorgen över frånSocialdepartementet tillUtbildningsdepartementet. Regeringenredovisar att den har för avsikt attunder lämna en nationellutvecklingsplan som omfattar såvälbarnomsorg som skola ochvuxenutbildning.Ändring i skollagenEnligt 15 kap. 6 § skollagen (1985:1100)får regeringen meddela föreskrifter omskyldighet för den som vill genomgåsärskilt anordnad prövning igrundskolan, gymnasieskolan ellerkommunal vuxenutbildning att betala enavgift som tillfaller huvudmannen förutbildningen. Regeringen föreslår attbemyndigandet utvidgas till att omfattaockså svenskundervisning för invandrare(sfi).Utskottet har inget att erinra mot denföreslagna ändringen i skollagen.Utskottet föreslår att antarregeringens förslag till lag om ändringi skollagen. Lagförslaget återfinns sombilaga 1 till detta betänkande.Dyslexi/läs- och skrivsvårigheterI flera motioner aktualiseras ett antalfrågor om dyslexi/läs- ochskrivsvårigheter. I motionerna1996/97:U514 (mp) yrkandena 8, 9 och 41,1996/97:Ub255 (mp) yrkandena 1-4 samt1996/97:Fö502 (mp) yrkande 4 föreslåsatt ett särskilt dyslexiprojektgenomförs. Motionärerna anser att redanbefintliga resurser i samhället börsamordnas så att kraftfulla insatser kangöras . En insats skullekunna ske genom samordning av resursernavid , , skrivsvårigheter (FMLS), ,iskolan (), ,vissa universitetsinstitutioner ().Motionärerna anser att en lösning avdyslexiproblemet kräver utnyttjande avkunskaper på en rad olika områden.Forskningsrådsnämnden (), som enligtsin instruktion har en samordnandefunktion och mångårig erfarenhet avsådant arbete, bör få uppdraget attsamordna och administrativt ledaverksamheten. Projektet skall täcka enrad olika verksamhetsfält såsomframtagande av hjälpmedel,diagnosinstrument, information,utbildning av lärare och speciallärare,uppföljning och utvärdering. Vilka delarsom skall prioriteras och i vilkenordning olika insatser skall göras börvara en uppgift för deltagande parteroch FRN att avgöra gemensamt. Medel fördyslexiprojektet har föreslagits inomförevarande utgiftsområde under anslagenA 4 Genomförande av skolreformer (20miljoner kronor), A 6 Skolutveckling ochproduktion av läromedel för elever medhandikapp (), D 1Forskningsrådsnämnden: Forskning ochforskningsinformation (2 miljonerkronor) och D 2 (). Därutöverhar medel föreslagits underutgiftsområde 6 Totalförsvar.Behovet av resurser för dyslexi harockså tagits upp i motion 1996/97:Ub215(c). Motionären anser att det ärskrämmande att det inte finnstillräckliga resurser inom skolan förbarn med speciella problem. Behovet avstöd till vuxna med dyslexi/läs- ochskrivsvårigheter dels när det gällerfinansieringen av läs- och skrivträning,dels när det gällerhjälpmedelsförsörjningen behandlas imotionerna 1996/97:Ub227 (s) och1996/97:Ub235 (fp). Motionärerna pekar på attfrågorna utreds på skolans område, medandet på vuxenutbildningsområdet intefinns någon utredning som belyser dem.Många vuxna med läs- ochskrivsvårigheter har svårt att fåfinansiering av hjälpmedel eller läs-och skrivträning.Kommittén med uppdrag att förebygga läs-och skrivsvårigheter berörs i motion1996/97:Ub250 (fp) yrkande 9.Motionärerna välkomnar utredningen ochutgår från att det sker en tydligbelysning av skolans roll somproblemlösare i utredningens betänkande.I motion 1996/97:Ub230 (kd) yrkande 9framförs synpunkter på sammansättningenav kommittén. Motionärerna anser att detär en brist att det i kommittén intefinns någon från fältet aktiv pedagogmed erfarenhet av dyslexiproblem. Imotion 1996/97:Ub245 (v) yrkande 18begärs en parlamentarisk utredning omdyslexi med uppgift att kartläggaproblemen från grunden. Det är viktigtatt vi inte hamnar i en återvändsgrändutan försöker skaffa oss en helhetsbildav vilka bakomliggande faktorer somorsakar lässvårigheter hos barn, heterdet i motionen.Utbildning och fortbildning av lärare omdyslexi behandlas i motion 1996/97:Ub514(mp) yrkandena 6 och 7. Det krävs att enkvalificerad undervisning om dyslexi ochdess behandling införs ispeciallärarutbildningen ochutbildningen av lärare för ,så att nödvändig kompetens föromhändertagande av elever med specifikaläs- och skrivsvårigheter kan garanterasinom en snar framtid. Fortbildning måsteanordnas för redan verksamma lärare.Även i motion 1996/97:Ub236 (fp)framförs uppfattningen att det måstefinnas tillräcklig undervisning om läs-och skrivsvårigheter ilärarutbildningarna.Utskottet vill med anledning avmotionerna anföra följande.Utskottet har under en följd av år vidupprepade tillfällen betonat vikten avatt åtgärder sätts in för att komma tillrätta med läs- och skrivsvårigheter.Utskottet behandlade frågor omdyslexi/läs- och skrivsvårigheter senasti sitt betänkande 1995/96:UbU3 Vissaskolfrågor (s. 23-25). Utskottetredovisade bl.a. att många åtgärdervidtagits under den senaste tiden.Vidare betonade utskottet vikten avfortsatta kraftfulla insatser för elevermed läs- och skrivsvårigheter. Utskottetser därför mycket positivt på attregeringen har tillsatt en kommitté meduppdrag att redovisa viktigautgångspunkter för arbetet med attstödja elever med stora läs- ochskrivsvårigheter samt föreslå åtgärder iförebyggande och avhjälpande syfte (dir.1996:60). Kommittén skall redovisa sinaslutsatser och förslag till regeringensenast . Kommittén skallenligt sina direktiv belysa skolans rolli förebyggandet av uppkomsten av läs-och skrivsvårigheter liksom lämnaförslag till åtgärder för att hjälpaelever med grava läs- ochskrivsvårigheter.När det gäller stöd till vuxna meddyslexi/läs- och skrivsvårigheter villutskottet hänvisa till den skyldighetsom kommunerna har att anordnagrundläggande vuxenutbildning för vuxnasom saknar kunskaper motsvarandegrundskolenivå. Utskottet vill erinra omden utbyggnad som görs inom ramen förden särskilda vuxenutbildningssatsningen det nationella och sominnebär att antalet studieplatser förvuxna ökas. Inom den prioriteradegruppen av lågutbildade finns vuxna medläs- och skrivsvårigheter. Dessa behöveruppmärksammas med tanke på behovet avsärskilt anpassade studieformer.Utskottet vill också peka på att utbudetav anpassade läromedel ochträningsmaterial, inte minstdatorbaserade, har ökat under senare år.Vidare bör enligt utskottets meningvissa av de åtgärder som kan komma attföreslås av kommittén även komma vuxnatill del.Med hänvisning till att frågor ominsatser för elever med läs- och skrivsvårigheter är föremålför en särskild utredning bör motionerna1996/97:Ub215, 1996/97:Ub227,1996/97:Ub235, 1996/97:Ub250 yrkande 9samt motionerna 1996/97:Ub255 yrkandena1-3 och 1996/97:Ub514 yrkande 8 avslås.Utskottet återkommer när det gällerfrågan om medel till dyslexi-projektet iavsnitt 15.När det gäller sammansättningen avkommittén med uppdrag att förebygga läs-och skrivsvårigheter vill utskottethänvisa till att kommittén enligt sinadirektiv skall arbeta öppet i dialog medberörda myndigheter och organisationersamt samråda med utredningar som berörelever med svårigheter. Därutöver finnsnaturligtvis, utgår utskottet från,möjlighet för kommittén att anlita denexpertis som utredningen bedömererforderlig för att fullgöra uppdraget.Utskottet anser att motion 1996/97:Ub230yrkande 9 bör avslås.Utskottet är inte heller berett atttillstyrka förslaget om enparlamentarisk utredning i motion1996/97:Ub245 yrkande 18. Utskottetutgår från att en grundlig belysning avproblem med anknytning till läs- ochskrivsvårigheter kommer att ske inomramen för den tillsatta kommittén.Även frågor om utbildning ochfortbildning av lärare om dyslexi/läs-och skrivsvårigheter skall behandlas avkommittén. Enligt direktiven skalllärarutbildningarnas möjligheter att gede blivande pedagogerna beredskap attupptäcka och stödja elever med läs- ochskrivsvårigheter analyseras. Förslagtill åtgärder som skall kunna göra denblivande läraren i förskola och skolabättre förberedd på aktiva insatser ielevernas språkutveckling skallutarbetas. Vidare skall kommittén belysaoch komma med förslag till lämpligaåtgärder för lärareskompetensutveckling. Enligt utskottetsuppfattning bör motionerna 1996/97:Ub236och 1996/97:Ub514 yrkandena 6 och 7avslås.Vissa resursfrågor m.m.Införandet av en nationell skolpengbegärs i motionerna 1996/97:Ub211 (m)yrkande 4, 1996/97:Ub240 (m) yrkande 18,1996/97:Fi207 (m) yrkande 4 och1996/97:Ub210 (m) yrkandena 1 och 2.Motionärerna anser att ett nationelltskolpengssystem bör skapas för att gynnakvalitet i utbildningen och lika villkorför alla skolor oberoende av huvudman.Systemet innebär att staten övertarhuvudansvaret för att finansierautbildning i och gymnasietgenom att anvisa ett fast belopp perelev. Medel skall anvisas direkt tillskolorna. Reformen förutsätts bligenomförd i flera steg genom s.k.skatteväxling mellan stat och kommun.Resurser för särskilda behov skallfinnas på nivå, eftersom ettrelativt generellt skolpengssystem intekan ta alla hänsyn som krävs förutbildning av elever med mycketspeciella behov. att en nationell skolpengförbättrar möjligheten att startaalternativa och fristående skolor ochatt elevers och föräldrars möjlighet attvälja skola stärks.Utskottet hänvisar till sin behandlingav frågan om nationell skolpeng i sittyttrande till finansutskottet medanledning av den ekonomiskavårpropositionen (1995/96:UbU6y).Utskottet framhöll bl.a. att förslagetvisserligen har en räckvidd som nårutanför utbildningsutskottetsberedningsområde, men omfattardet skolpolitiska ställningstaganden avlångtgående principiell natur. Utskottetpekade på att förslaget om nationellskolpeng uttryckligen innebär att statentar det ekonomiska ansvaret för skolansverksamhet, vilket utskottet avstyrkte.Enligt utskottet bör dessutom denprincipen gälla att resurser tillskolans verksamhet skall fördelas medutgångspunkt från de behov som enskildaelever, olika grupper av elever ochskolor faktiskt har. Utskottet avstyrkerbifall till motionerna om nationellskolpeng.Resurstilldelningssystemet igrundskolan behandlas i motion 1996/97:Ub230 (kd) yrkandena 1 och 12.Motionärerna anser att måstefå tillräckliga resurser. Detresurssystem som bör tillämpas skall gealla skolor en basresurs per elev, likastor för alla elever, och entilläggsresurs som skall variera med deenskilda elevernas behov (yrkande 1). Iyrkande 12 framhålls att det ärnödvändigt att elevvården inte utarmasutan får erforderliga resurser. Dentilläggsresurs för elever med behov avsärskilt stöd som motionärerna föreslårskall bl.a. kunna användas föranställning av elevvårdande personal.Utskottet behandlade i sitt nämndayttrande (1995/96:UbU6y) tillfinansutskottet även ett likartatförslag till resurser till skolan frånKristdemokraterna. Utskottet fann attmotionärerna gav uttryck för en misstromot kommunernas förmåga att fullgörasina åligganden på skolområdet, somutskottet inte instämde i. Trots detmycket kärva ekonomiska läge som mångakommuner befinner sig i borde riksdagenhävda deras ansvar för att skolansverksamhet bedrivs i enlighet med debestämmelser som beslutat ochatt skolans undervisning når de mål somstatsmakterna har fastställt. Vidareansåg utskottet bl.a. att riksdagenborde kunna utgå från att kommunerna isina prioriteringar tillför skolan deresurser som är nödvändiga för attupprätthålla en hög standard påverksamheten. Utskottet ansåg attfinansutskottet borde avstyrka den dåföreliggande motionen.Utskottet har ingen annan uppfattningnu och anser att yrkandena bör avslås.I motion 1996/97:Ub504 (c) yrkande 4framhålls att den kvalificeradeyrkesutbildningen bör utformas som enintegrerad del av högskolan. Enligtyrkande 5 i samma motion bör antaletplatser inom den kvalificeradeyrkesutbildningen byggas ut snabbare änvad regeringen föreslagit. Antaletplatser bör utökas fr.o.m. budgetåret1998.Utskottet vill med anledning avmotionen anföra följande.Utskottet behandlade i vårasregeringens förslag om försöksverksamhetmed kvalificerad yrkesutbildning (prop.1995/96:145, bet. UbU8, rskr. 224).Utskottet poängterade därvid att dethandlar om en helt ny utbildning ochansåg det vara till nackdel förutvecklandet av en ny utbildning attredan från början låsa den i en fastorganisatorisk form. Genom att ge såväluniversitet och högskolor, kommuner ochlandsting som enskildautbildningsanordnare möjlighet att varaanordnare av utbildningen gesförutsättningar för en mångfasetteradverksamhet med goda möjligheter attvinna erfarenheter och dra slutsatserinför en permanent inordning iutbildningssystemet, heter det ibetänkandet. Utskottet har ingen annanuppfattning nu och anser således attyrkandet bör avslås.När det gäller frågan om en utbyggnadav försöksverksamheten med kvalificeradyrkesutbildning vill utskottet peka påatt regeringen i budgetpropositionen harföreslagit en icke obetydlig utökning avantalet platser för budgetåret 1997.Regeringen förklarar också sin avsiktatt öka antalet platser.Utskottet finner det inte påkallat medett särskilt uttalande från riksdagenmed anledning av yrkande 5 i motion1996/97:Ub504.I motion 1996/97:Ub448 (c) yrkande 7framhålls att det är mycket viktigt attkvinnor om de blir arbetslösa gesmöjlighet att höja sin utbildnings- ochkompetensnivå genom utbildnings- ocharbetsmarknadssatsningar.Utskottet hänvisar till den storautbildningssatsning som regeringenföreslår och som självfallet ocksåkommer att komma kvinnor till del i denmån de tillhör den särskilda målgruppsom avses. Det är naturligtvis av storvikt att arbetslösa kvinnor gesmöjlighet att höja sin kompetens. Det ärockså väsentligt i sammanhanget attregeringen föreslagit ett särskiltutbildningsbidrag i anslutning till dennya vuxenutbildningssatsningen.Utskottet anser det inte påkallat mednågot särskilt uttalande av ifrågan. Yrkandet bör avslås.15. Anslag till skola ochvuxenutbildningI samband med införandet av den nyabudgetprocessen har strukturen föranslagen inom verksamhetsområdetändrats. Anslagsindelningen är uppbyggdså att anslagen som tillhör Skolverketsmyndighetsområde kommer i en följd ochdärefter anslagen inom området förStatens iskolan. Därefter följer anslagen för deolika verksamheterna.Statens skolverkStatens skolverk är centralförvaltningsmyndighet för det offentligaskolväsendet, med undantag av destatliga specialskolorna, vilka lyderunder förhandikappfrågor i skolan (). I frågaom annan utbildning under högskolenivåhar de uppgifter som följerav författningar eller särskildabestämmelser.Skolverkets uppgifter och organisationframgår av förordningen (1991:1121) med instruktion för . De övergripande målen förSkolverket är att som statligsektorsföreträdare på skolområdet genomuppföljning, utvärdering, tillsyn,utvecklingsinsatser samt utnyttjande avforskningsresultat aktivt verka för attde mål och riktlinjer för skolanförverkligas som ochregeringen har fastställt.Regeringen redovisar sin uppfattningatt det är mycket angeläget attSkolverket tar en aktivare del i skolansutveckling genom insatser som ärsärskilt inriktade på aktuellaskolproblem och att högre prioritet gesåt insatser där skolors kvalitet ochundervisningens resultat bedöms.Riksdagen har inte haft något atterinra mot vad regeringen redovisat ipropositionen om vissa skolfrågor m.m.(prop. 1995/96:206, bet. 1996/97:UbU5, rskr. 1996/97:15) beträffandeintegration av skola, förskoleverksamhetoch skolbarnsomsorg. Enligt regeringenbör i samråd medSocialstyrelsen under budgetåret beredasig för att överta ansvar föruppföljning, utvärdering, tillsyn ochutveckling även av förskoleverksamhetoch skolbarnsomsorg. Detta är enorganisatorisk konsekvens av attansvaret för frågor om barnomsorg harflyttats över från det sociala områdettill utbildningsområdet, framhållerregeringen.Regeringen redovisar att myndighetensekonomiska resultat visar ett betydandeöverskott. Enligt regeringen börSkolverket under få rättatt disponera medel under sitt ramanslagför att stödja forskning.När det gäller beräkningen av anslagetföreslår regeringen ett ramanslag tillSkolverket på . Regeringen har därvid bl.a.minskat anslaget med 1,7 miljoner kronorsom en delfinansiering av andra utgifterinom verksamhetsområdet.I motion 1996/97:Ub211 (m) yrkandena 11och 12 begärs förslag innebärande ensammanslagning av för handikappfrågor i skolan() samt bildandet av en friståendemyndighet för uppföljning, utvärderingoch tillsyn av elevernas studieresultat,undervisningens kvalitet, skolornasverksamhet etc. Med hänvisning härtillökas anslaget till i motion1996/97:Ub487 (m) yrkande 9 med 4miljoner kronor. Ett nytt anslag på 90miljoner kronor, Institutet föruppföljning, utvärdering och tillsyn avskolan, föreslås i yrkande 10 i sammamotion. Anslaget till slopas(yrkande 13).Utskottet vill med anledning avmotionsyrkandena anföra följande.Frågan om myndighetsuppgifterna förSkolverket och har behandlats ibetänkandet Staten och skolan - styrningoch stöd (Ds 1995:60). En utredning omfunktionshindrade elever i skolan (dir.1995:134) har tillsatts. Den skallredovisa sitt uppdrag senast den 15september 1997. Regeringen framhåller ipropositionen (avsnitt 4.2) att såvälSIH:s konsulentorganisation somspecialskolornas verksamhet omfattas avden sistnämnda utredningen. Mot bakgrundhärav bör enligt regeringens bedömningde övergripande målen för myndigheternakvarstå under . Utskottetdelar denna uppfattning och anser därföratt yrkandena bör avslås.Utskottet anser att det begärdabeloppet bör anvisas till Skolverket.SkolutvecklingSyftet med anslaget är att ge stöd tillskolutveckling. De utgifter som belastaranslaget är i huvudsak arbetet medkursplaner och betygskriterier samtvisst produktionsstöd till läromedel,stöd till utvecklingsarbete i övrigt ochbidrag till vissa organisationer. Medelför statlig rektorsutbildning samt försådan fortbildning av personal inomskolan som beslutar ombelastar också anslaget.Regeringen redovisar att medel hartillförts anslaget för vissa angelägnaändamål. För extra språkträning förinvandrare i svenska har beräknats ca 5miljoner kronor. Medel har ocksåberäknats för ett projekt under tre årmed stöd till skolans uterum.