bet · GJ01TU19 · 1996-05-23 00:00:00 — Personuppgifter uroffentliga myndigheters register börinte få säljas till något annat land.RättsordningenPropositionenEnligt propositionen föreligger en radrättsliga hinder för en rationellanvändning av IT, och det nuvaranderegelverket ger inte heller i allaavseenden de klara signaler som krävsför att undvika olika typer av missbrukoch oönskade följder av den nyatekniken. En generell svårighet ärteknikutvecklingens snabba förlopp sommedför att även tempot irättsutvecklingen måste drivas upp.Regeringen har redan tagit initiativtill översyn av lagstiftning medanledning av utvecklingen på IT-området,t.ex. beträffandepersondatalagstiftningen och regelverketför den offentliga förvaltningen. Måletför det handlingsprogram på det aktuellaområdet som regeringen föreslår ipropositionen är att de nödvändigaförfattningsändringarna inomprioriterade rättsområden skallgenomföras samt att finnaeffektiva former för en kontinuerligrättslig uppföljning på IT-området.I propositionen föreslås att etträttsligt observatorium med inriktningpå IT-frågorna inrättas. Det skallknytas till regeringens IT-kommissionoch organiseras i nätverksform.Observatoriet skall bl.a. göra en samladkartläggning av alla rättsliga frågorsom aktualiseras av utvecklingen på IT-området. Observatoriet skall därvidfölja pågående lagstiftningsarbete,fästa uppmärksamhet på akuta problem,hålla kontakt med den privata och denoffentliga sektorn samt följa denrättsliga utvecklingen internationellt.Fem rättsområden prioriteras ipropositionen: integritetsskydd,regelverk för elektroniskdokumenthantering i offentligförvaltning, upphovsrätt, reglering avdistansarbete och telelagen. Målet äratt genomföra erforderligaförfattningsändringar inom dessaprioriterade områden.Bland dessa rättsområden finnerutskottet anledning att behandlaintegritetsskyddet och reglerna förelektroniska dokument i offentligförvaltning. Pågående eller nyligenavslutat utredningsarbete med anknytningtill dessa rättsområden är (Ju 1994:05), som nyligenavlämnat sitt betänkande, Kommittén omnya medier och grundlagarna (Ju 1994:13)som skall avsluta sitt arbete vidutgången av 1996, (Ju1995:08) vars arbete skall vara avslutatvåren samt den kontinuerligaöversynen av sekretesslagstiftningen sompågår inom Justitiedepartementet.Enligt propositionen har den svenskadatalagen, som härrör från 1970-taletoch en annan teknikkultur, länge varit ibehov av en totalrevision. Dettatillsammans med EU:s s.k.dataskyddsdirektiv gören allmän översyn av datalagstiftningenliksom den översyn avoffentlighetslagstiftningen som ingår iDatalagskommitténs uppdrag mycketangelägen. Datalagen skall enligtregeringens intentioner inom tre årersättas av en ny persondata- ochintegritetslagstiftning. I anslutningtill detta bör enligt regeringen även enmodernisering och anpassning avregisterlagarna till en ny persondata-och integritetslagstiftning påbörjas.Det saknas en fungeranderättslig reglering av hanteringen avelektroniska dokument, som blir alltvanligare i såväl offentlig som privatverksamhet. Enligt det avgivnabetänkandet (SOU 1996:40) från skall elektronisk postklassas som inkommen när den nått denelektroniska adressen och därmedomfattas av offentlighetsprincipen. föreslår också att begreppsom elektronisk handling, digitaltdokument, digital signatur och digitalstämpel skall definieras och föras in iförvaltningslagen. Betänkandetinnehåller även förslag till regleringav elektroniska förmedlingstjänster,hemsidor på Internet och elektroniskadiskussionsgrupper. Enligt förslagettill lagreglering på detta område måsteden som har en tjänst som förmedlare avelektroniska meddelanden informeraanvändarna om vem som tillhandahållertjänsten. Denna skyldighet skall enligtutredningen vara straffsanktioneradliksom skyldigheten att hindra fortsattspridning av ett meddelande i vissafall. Den som medvetet tillåterspridning av t.ex. barnpornografi ellerrasistiska yttringar skall kunna dömastill fängelse upp till för detta.Den som förmedlar en informationstjänstskall också ha en osanktionerad pliktatt hålla uppsikt över verksamheten.Enligt regeringens planer ipropositionen skall det inom tre årfinnas en generell rättslig regleringför elektroniska dokument inklusiveelektroniska signaturer inomförvaltningen.MotionernaI flera motioner (T51 yrkande 2, T52yrkande 2 och T58 yrkande 1) behandlasfrågan om en bred översyn av denlagstiftning som har betydelse för IT-frågorna, omfattande t.ex.datalagstiftningen, förvaltningslagensamt tryckfrihets- ochyttrandefrihetsgrundlagarna. I motionT51 yrkande 2 anförs bl.a. attlagstiftningen bör anpassas till de kravden informationstekniska utvecklingenreser. I motion T52 yrkande 2 föreslåsatt viss svensk lagstiftning bör ändrasi väntan på att internationellaöverenskommelser kommer till stånd,t.ex. kriminalisering av innehav ochspridning av barnpornografi. I motionT58 yrkande 1 framhålls behovet av enrättslig översyn av IT-användningen.I flera motioner (T51 yrkandena 3 och4, T52 yrkandena 3 och 4, T58 yrkande 7,T59 yrkandena 6 och 8) behandlas olikaaspekter av integritetsskyddet i sambandmed IT. I motion T51 yrkandena 3 och 4hemställs att hos regeringenbegär ett förslag till en samladintegritetsskyddslag som bör görasoberoende av den tekniska utvecklingen.I motion T52 yrkande 3 pläderas för attintegritetslagstiftningen bör vara såmedieneutral som möjligt. I motion T52yrkande 4 betonas att den personligaintegriteten bör skyddas effektivt ochatt det behövs säkra system för atthantera åtkomsten av sekretessbelagdinformation inom den offentliga sektorn.Behovet av en översyn avintegritetslagstiftningen framhållsockså i motion T58 yrkande 7. Enligtmotion T59 yrkande 6 bör uppgifter urmyndigheternas personregister spridasendast i begränsad omfattning och ienlighet med sekretesslagstiftningen ochinte på kommersiell grund, vare sig inomeller utanför landet. Vidare bör enligtmotionen regeringen tillsätta enutredning om vad IT innebär för polisensspaningsmetoder och i vilken omfattningkontrollen av medborgarna ökar. Enligtyrkande 8 i samma motion bör ett förslagom att i det europeiska polissamarbetetregistrera personer efter ras ochlivsstil avvisas, eftersom det är etiskttvivelaktigt och strider mot förbudetatt registrera åsikter. Enligt motionenbör inom ramen för EU verka föratt inga personuppgifter sprids ellerregistreras som strider mot svensklagstiftning.I motion T56 yrkande 8 kommenterasförslaget om inrättande av ett rättsligtobservatorium. Enligt motionen börobservatoriet ha en parlamentariskförankring.Tidigare behandlingUtskottet har behandlat frågor omrättsordningen avseende elektroniskadokument m.m. (1994/95:KU41) och därvid bl.a.framhållit vikten av att de redovisadeproblemen uppmärksammas och löses såsnart som möjligt, vilket enligtutskottets mening borde kunna ske inomramen för det pågående utvecklings- ochutredningsarbetet. Utskottet förutsatteatt regeringen därvidlag spelade enaktiv och pådrivande roll och att denbl.a. avdelade nödvändiga resurser tillIT-kommissionen för frågornas fortsattaberedning.Utskottets bedömningUtskottet ställer sig bakompropositionens förslag tillhandlingsprogram för rättsordningen vadavser inrättande av ett rättsligtobservatorium och de prioriteraderättsområdena inklusive tidsplanen fördetta arbete.Som framgått i det föregående pågår ettomfattande utredningsarbete iregeringskansliet med inriktning på attta fram underlag för en rationellanvändning av IT. Bland rättsområden somenligt propositionen är prioriteradeåterfinns integritetsskydd och reglerför elektronisk dokumenthantering,områden som enligt utskottets mening ärsärskilt angelägna.Vad gäller integritetsskyddet framgårdet av propositionen att datalagenenligt regeringens intentioner inom treår skall ersättas av en ny persondata-och integritetslagstiftning, till vilkenregisterlagarna skall anpassas ochsamtidigt moderniseras. Till detta villutskottet, med hänvisning till vad somanförs i motion T51 yrkandena 3 och 4samt motion T52 yrkandena 3 och 4,anföra att integritetsskyddet i detpågående översynsarbetet bör utformasmot bakgrund av en mer konsekventprincip, av vilken tydligt framgår attden enskilde förfogar över bl.a.uppgifter om sig själv och sin person.Likaså bör integritetsskyddet framdelesges en generell och teknikoberoendeutformning. Beträffande motion T59yrkande 8, i vilken motionärerna riktarkritik mot ett förslag om att inom ramenför det europeiska polissamarbetetregistrera personer efter bl.a. ras eller livsstil, vill utskottet meddelasin avsikt att följa frågans fortsattahantering inom EU.Med detta torde önskemålen i demotioner som yrkar på en bred översyn avlagstiftning med betydelse för IT-frågorna (motionerna T51 yrkande 2 ochT58 yrkande 1) och de som särskilt yrkarpå en översyn avintegritetslagstiftningen med anknytningtill IT (motionerna T51 yrkandena 3 och4, T52 yrkandena 3 och 4, T58 yrkande 7och T59 yrkande 6 delvis och 8) varatillgodosedda varför de bör avstyrkas.Vad gäller motion T52 yrkande 2 enligtvilken svensk lagstiftning, i avvaktanpå internationella överenskommelser, börändras, t.ex. kriminalisering av innehavoch spridning av barnpornografi,hänvisar utskottet till dels vilandeförslag till grundlagsändring m.m. (bet.1993/94:KU28), dels den pågåendeBarnpornografiutredningen (Ju 1994:14,dir. 1994:117) som avses avslutas inomkort. Även delar av IT-utredningensbetänkande (SOU 1996:40) vad gällert.ex. ansvarsförhållanden beträffandehandhavande av s.k. elektroniskaanslagstavlor har anknytning till dessafrågor. Motionen bör mot denna bakgrundavstyrkas.Beträffande motion T59 yrkande 6(delvis), enligt vilken regeringen börtillsätta en utredning om IT:skonsekvenser för polisensspaningsmetoder etc., anser utskottetatt frågan bör väckas i annatsammanhang, varför motionen i denna delbör avstyrkas.I motion T56 yrkande 8 föreslås att deti propositionen föreslagna rättsligaobservatoriet ges en parlamentariskförankring. Av propositionen framgår attregeringen har för avsikt att knytaobservatoriet till IT-kommissionen.Enligt utskottets mening bör regeringenshela IT-verksamhet inklusive deträttsliga observatoriet, i enlighet medmotionens intentioner ges enparlamentarisk anknytning i någon form.Med detta får önskemålen i motionenanses tillgodosedda varför den böravstyrkas.SamhällsinformationsfrågorPropositionenEnligt propositionen har inhämtningen,förvaltningen, förmedlingen ochanvändningen av information i hög gradbyggts upp och utformats för en speciellverksamhets eller samhällssektors behov.IT-utvecklingen medför nu enligtregeringens mening att ökad vikt läggsvid kommunikation ochinformationsöverföring mellanverksamheter och sektorer och vidinteraktivitet. åtskildainformationssystem växer successivt tillett mer enhetligt och samverkandenätverk. En informationsförsörjning somsvarar mot de nya möjligheterna ochkraven måste enligt propositionenstödjas av en väl utveckladinfrastruktur. Tekniken måste ocksåkompletteras med en omfattandeimmateriell överbyggnad i form av bl.a.olika spelregler som underlättarinformationsutbytet.Staten har enligt propositionen bl.a.ansvaret för att det utvecklasgrundläggande principer för huroffentlig information skalltillhandahållas till medborgare ochnäringsliv. Viktiga frågor som behöverövervägas är ansvar och ägarformer, pris-och avtalsfrågor, ansvarsfördelningenmellan det offentliga och marknaden närdet gäller informationsförsörjningensamt ansvarsfördelningen mellan olikaaktörer inom den offentliga sektorn.Enligt regeringens handlingsprogram ärmålet för informationsförsörjningen attutforma en infrastruktur som ger en högtillgänglighet till basinformation ochsom är tillväxtfrämjande.När det gäller särskiltsamhällsinformationen föreslås attSamhällsguiden uppdateras och utvecklasi samarbete med riksdagsförvaltningen. Idetta sammanhang är det enligtpropositionen naturligt att ocksåundersöka möjligheterna att utveckla ettnätverksbaserat data- ochinformationssystem för spridning avsamhällsinformation till företag,organisationer och till allmänheten, därSamhällsguiden som databas kan utgöra enviktig tillgång.Utgångspunkten är att systemet skallomfatta övergripande information frånriksdag och regering, statliga,kommmunala och landstingskommunalamyndigheter och verk samtinternationella relationer och kontaktersärskilt med anknytning till EU.Möjligheten att använda Internet för attkoppla samman och sprida informationfrån bl.a. riksdag och regering,myndigheter och EU bör enligtpropositionen prövas. Detta arbeteberäknas vara avslutat under 1996.Riksdagens databas , som bl.a.innehåller propositioner, motioner,frågor, utskottsbetänkanden ochprotokoll från kammardebatterna samtdelar av rättsdatasystemet, bl.a. SFSoch uppgifter om kommittéerna, är påförsök öppet för externa användare.Användarna får erlägga en avgift på /år, med undantag för skolor sombetalar en lägre avgift ochfolkbiblioteken som får ta del avinnehållet i databasen utan avgift.Enligt regeringens mening böroffentliga rättsdatabaser medgrundläggande information om den svenskalagstiftningsprocessen och svenskarättskällor tillhandahållas utansärskilda avgifter. Åtminstone bör dessadatabaser kunna omfattas av deriktlinjer för prissättning avinformationstjänster som regeringenangivit för andra centralagrunddatabaser. Det gäller t.ex.register om fastigheter, byggnader m.m.och olika geografiska databaser, därregeringen anser att det bör utformasenhetliga principer för prissättningenpå informationstjänsterna. Regeringenhar gett RRV i uppdrag att lämna förslagtill sådana principer. RRV:s rapport ärföremål för remissbehandling. Irapporten föreslås att en enhetligprincip för prissättning av uttag avinformation ur databaser tillämpas inomden offentliga sektorn, såvida ingetannat beslutas. Den föreslagnaprissättningsprincipen innebär attavgifterna för uttagen skall beräknas såatt samtliga kostnader för attframställa och distribuera uttagentäcks. Denna princip för prissättningkan tillämpas oberoende av vilken tekniksom används för överföring avinformation, vilken typ av informationuttaget avser eller vilken kundkategoridet är tal om.När det gäller prissättningen på Rixlextjänster hänvisar regeringen till dendiskussion som pågår inom pådetta område. I propositionen hänvisasockså till ett arbete som pågår inom EUrörande den privata sektorns roll idetta sammanhang, som enligt regeringensmening kan komma att få betydelse förRixlex och andra offentligarättsdatabasers vidare utveckling ochanvändning.MotionernaI några motioner behandlas frågan ommedborgarnas tillgång till grundläggandesamhällsinformation i elektronisk formbestående av lagstiftning, förslag ochbeslut inom regering och riksdag,myndighetsinformation etc. (T55 yrkande1, T58 yrkande 4). Enligt motion T55yrkande 1 bör medborgarna ha tillgångtill grundläggande samhällsinformation iform av lagar, förordningar ochföreskrifter från riksdag, regering ochmyndigheter samt förslag och beslut iriksdag, landsting och kommuner. Imotion T58 yrkande 4 anförs attkommunerna bör bygga ut medborgarkontorför att underlätta att medborgarna genomIT skall kunna vidga sitt kunnande omsamhällets organisation, om de kommunalabesluten och om vilka rättigheter ochskyldigheter som gäller. Alla medborgarebör enkelt kunna nå Rixlex, InformationRosenbad samt myndigheters och kommunersdatabaser. I några fall betonas attinformation om EU bör ingå i dennasamhällsinformation.Frågan om avgiftsbelagd respektivefritt tillgänglig samhällsinformationbehandlas i flera motioner (T51 yrkande10 delvis, T55 yrkandena 1 och 2, T56yrkande 6, T57 yrkande 13, T58 yrkande4) och nästan genomgående hävdas att dengrundläggande samhällsinformationenskall vara avgiftsfri. I motion T51yrkande 10 (delvis) anförs att Rixlexunder en femårig försöksperiod bör varaavgiftsfri. Enligt motion T55 yrkande 1bör den grundläggandesamhällsinformationen vara kostnadsfri.I samma motion, yrkande 2, anförs attinformationen i om EU inte börkommersialiseras. I motion T56 yrkande 6föreslås bl.a. att hosregeringen begär en utredning omprissättning på information frånmyndigheter. I motion T57 yrkande 13anförs att myndigheter och förvaltningarbör ge medborgarna fri tillgång tillinformation från samt från Rixlex.Enligt motion T58 yrkande 4 bör detutredas var gränsen mellansamhällsfinansierad och avgiftsbelagdinformation skall gå.Tidigare behandling m.m.Utskottet har senast behandlat frågor omsamhällsinformation (bet.1994/95:KU41) och därvid beträffandeprissättning på Rixlex tjänsterprincipiellt förordat en differentieringav priset utgående från riksdagenskapacitet att hantera de aktuelladatamängderna och kvaliteten ikontakterna med användarna, eventuelldifferentiering av priset med avseendepå vilka användarna är (enskilda,företag, skolor etc.) samt kostnadernaför kommunikationen. står förkommunikationskostnaderna som uppgårtill betydande belopp.Förvaltningskontoret har senare medverkan från beslutat attfolkbibliotek och medborgarkontor skallha fri tillgång till Rixlex.Förvaltningskontoret planerar förnärvarande att helt ta bort avgifternaför Rixlex samt att i ett senare skedegå ut med delar av innehållet i Rixlexpå Internet, vilket innebär fri tillgångtill innehållet.Beträffande utvecklingen avmedborgarkontor hänvisade utskottet idet nämnda betänkandet till densamordningsgrupp för medborgarkontor somarbetar i med dessafrågor.Utskottets bedömningUtskottet instämmer i propositionensförslag under rubrikenSamhällsinformation vad avserSamhällsguiden som databas ochmöjligheter att använda Internet förspridning av information från bl.a.riksdagen, regeringen, myndigheter ochEU.Utskottet delar regeringens uppfattningatt offentliga rättsdatabaser ochgrundläggande information omlagstiftningsprocessen och rättskällor iSverige bör tillhandahållas utansärskild avgift. De bör mot dennabakgrund inte omfattas av någonprissättning i likhet med de s.k.centrala databaserna, såsom centralaregister över personer, företag ochfastigheter/byggnader. Regeringen anseratt det bör finnas enhetliga principerför prissättningen avinformationstjänster med anknytning tilldessa databaser.Mot bakgrund av vad utskottet häranfört bör önskemålen i motionerna T55yrkande 1, T57 yrkande 13 och T58yrkande 4 (delvis) vara tillgodosedda,varför de bör avstyrkas.Vad gäller motion T55 yrkande 2, enligtvilken informationen i om EUinte bör kommersialiseras, motion T56yrkande 6 om en utredning omprissättning på myndighetsinformationsamt motion T58 yrkande 4 (delvis)enligt vilken gränsen mellansamhällsfinansierad och avgiftsbelagdsamhällsinformation bör utredas hänvisarutskottet till den pågående beredningenav Principer förprissättning av informationstjänster(RRV 1995:64), vars förslag i sammandragredovisats ovan. De nämnda motionernabör enligt utskottets mening avstyrkas.När det gäller prissättningen påriksdagens databas , beträffandevilken i motion T51 yrkande 10 (delvis)föreslås att Rixlex under en femårigförsöksverksamhet bör vara avgiftsfri,hänvisar utskottet till vad som anförtsovan om de genomfördaavgiftsförändringarna, vilka innebär attfolkbibliotek och medborgarkontor harfri tillgång till Rixlex, och deredovisade planerna inomförvaltningskontoret på att lägga utdelar av Rixlex på Internet, varigenominnehållet blir fritt tillgängligt.Enligt utskottets mening börprissättningen bli föremål för fortsattaöverväganden inom förvaltningskontoret,varvid samordning bör ske med bl.a. detarbete med enhetlig prissättning påinformationstjänster som äger rum iregeringskansliet. Motionen böravstyrkas i denna del.I motion T58 yrkande 4 (delvis) begärsatt kommunerna bör bygga utmedborgarkontor för att underlättamedborgarnas kunskapsinhämtning avsamhällsinformation m.m. Utskottet villi detta sammanhang erinra om att det iregeringskansliet finns en särskildsamordningsgrupp för utveckling avmedborgarkontor, som torde arbeta medhithörande frågor. Motionen avstyrksäven i denna del.Övriga frågorDigitalisering av TV och radioPropositionenRadio- och TV-sändningar, både de somkommer från markbundna sändare ochsatelliter, sker till allrastörsta delen med analog teknik.Digitala ljudradiosändningar frånmarkbundna sändare inleddes 1995.Satellitsändningar med digital teknikförekommer också. I betänkandet Frånmassmedia till multimedia (SOU 1996:25)föreslås att digitala TV-sändningar imarknät skall byggas ut i Sverige.Förslaget remissbehandlas förnärvarande. Enligt propositionen kan ettsnabbt införande av digital marksänd TV-teknik öka yttrandefriheten ochmångfalden samt motverka privat ochoffentlig maktkoncentration.Socialdemokraterna, ochFolkpartiet har enats om riktlinjer somunderlättar beslut om snabbt införandeav digitala TV-sändningar i marknätet,om åtgärder för att stärka ochförtydliga public service-verksamhetenoch om insatser för att säkra framtidasvensk TV-produktion med kultur ochkvalitet. Enligt propositionen måste,innan beslut kan fattas om digitaluppbyggnad av marknätet, frågor besvarasom i vilken takt det digitala marknätetkan byggas ut, hur snabbt det kanutvecklas etc.MotionernaI motion T51 yrkande 15 föreslås attriksdagen avslår regeringens förslag omen utbyggnad av ett digitalt marknät förtelevision till förmån för digitalasändningar med utnyttjande av andradistributionskanaler i enlighet med vadsom anförts i motionen. I motionenanförs bl.a. att det finns starkaprincipiella skäl som talar emot denlösning regeringen förordar. Bara detfaktum att staten ger sig själv maktenatt styra över distributionsmöjlighetersom i praktiken är tekniskt obegränsadestrider enligt motionen motgrundläggande principer förinformationsspridning ochopinionsbildning. Kommunikationsnätenbör enligt motionen utvecklas påmarknadens villkor. Regeringens planerpå ett eget marknät för den digitalatelevisionen undanröjer möjligheten förSveriges Radio och Televisionatt främja en IT-utveckling utöver deegna företagens direkta intressen.I motion T52 yrkande 15 anförs att denav regeringen aviserade utbyggnaden avett marknät för digital TV inte börkomma till stånd, bl.a. därför atttekniken enligt motionen är föråldradoch dyr samt inte ger garantier förtillfredsställande bildkvalitet.Utskottets bedömningUtskottet erinrar om att propositioneninte innehåller något formellt förslagom utbyggnad av ett marknät för digitalTV utan endast redovisar ettutredningsförslag som är föremål förremissbehandling. Det finns därför ingenanledning för utskottet att nu uttalasig i det ifrågavarande ärendet. Medhänvisning till detta bör motionerna T51yrkande 13 och T52 yrkande 15 avstyrkas.Den offentliga förvaltningens IT-användningPropositionenRegeringen anger i propositionen(avsnitt 5.4.3) ett antal övergripandemål för den offentliga förvaltningens IT-användning. Av målbeskrivningen framgårbl.a. Offentlig förvaltningbör vara ett föredöme som IT-användare.Den offentliga förvaltningen skallutnyttja IT för att effektiviseraverksamheterna och ge en god servicetill företag och medborgare. Denoffentliga förvaltningens IT-användningbör bidra till en öppen och säkerelektronisk infrastruktur för samhälletsinformations- och kunskapsförsörjning.IT skall användas till att utvecklakontakterna och samspelet mellanallmänhet, företag och offentligförvaltning, och kontakterna skall görasenklare och mer öppna. IT:s möjligheteratt främja allmänhetens insyn iförvaltningen skall tillvaratas. Allaoffentliga organ bör kunna ta emot ochbesvara elektronisk post och hamöjligheter att söka iinformationsdatabaser, varigenomelektronisk ärendehantering främjas. Deinformationsresurser som finns i denoffentliga förvaltningen skall utnyttjasbättre. Enhetliga principer förprissättning av offentlig informationskall utformas. Elektroniskakommunikationsmöjligheter med organ i EUskall göra det europeiskaförvaltningssamarbetet effektivare.Rättsliga frågor i samband med IT-användningen i den offentligaförvaltningen har delvis behandlats idet föregående.