bet · GJ01FiU10 · 1996-05-28 00:00:00 — Utvecklingen fram t.o.m. år 1997PrognosförutsättningarDe prognosförutsättningar som gäller för propositionensbedömning av densvenska ekonomins utveckling anges i tabell 2.Tabell 2 Prognosförutsättningar-----------------------------------------------------------Årsgenomsnitt 19971994 1995 1996----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------BNP-tillväxt i 2,02,8 2,1 (2,5)1 2,5-----------------------------------------------------------Konsumentprisökning i 2,42,3 2,3 (2,7) 2,4-----------------------------------------------------------Dollarkurs (i kr) 6,87,7 7,1 (6,6) 6,6-----------------------------------------------------------ECU-index 123,8 126,1 117,8 115(119,5)-----------------------------------------------------------Tysk ränta 5,2statsobligation 6,2 6,0 (5,7) 5,5-----------------------------------------------------------Svensk ränta 7,8statsobligation 9,1 9,9 (8,7) 7,2-----------------------------------------------------------Svensk ränta 6 månaders 7,0ssvx 7,7 8,9 (8,7) 6,5-----------------------------------------------------------1 Uppgifterna inom parentes anger motsvarande bedömning iprop. 1995/96:25 oktober 1995. Källor:OECD och Det är framför allt tvåviktiga utgångspunkter för prognosen som börobserveras. Som nämnts utgår bedömningen från att relativt gynnsammatillväxtbetingelser i kommer att leda till enåterhämtning i EU- ekonomierna under senare delen av år1996 och . Vidare antas att relativt småförändringar i omvärlden kommer att äga rum vad gällersåväl de korta som de långa räntorna. För del görsantagandet att det även fortsättningsvis finns utrymme försjunkande räntor på grund av den allt lägreinflationen. Men trots fallande räntor kommerrealräntorna att ligga kvar i intervallet till 5,, vilket är högt sett i ett längre historiskt perspektiv.Det bör även observeras att den i propositionen redovisadeprognosen inte beaktar de tillkommandebudgetförstärkningar, utöver 118-miljarderprogrammet, som föreslås . EnligtFinansdepartementet skulle dessa budgetförstärkningar endastinnebära en marginell revidering av BNP-prognosen. Tabell 3 Nyckeltal-------------------------------------------------------------1994 19971995 1996--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Timlön, kostnad 3,4 5,3 4,32,4 (3,6)2 (5,6)2-------------------------------------------------------------KPI, dec.-dec. 2,6 1,92,3 2,6 (2,7)(2,9)-------------------------------------------------------------NPI, dec.-dec. 1,0 1,0 1,31,7 (1,6) (2,4)-------------------------------------------------------------Disponibel inkomst -0,1 0,80,3 1,1 (-1,4)(1,1)-------------------------------------------------------------Sparkvot (nivå) 8,2 8,3 7,08,6 (6,3) (5,9)-------------------------------------------------------------Industriproduktion 13,8 9,4 2,85,4 (11,0)(5,8)-------------------------------------------------------------Relativ -4,5 0,0 9,9 2,7enhetsarbetskostnad (-1,0) (8,9)-------------------------------------------------------------Öppen arbetslöshet 7,7 7,26,5 (nivå) 8,0 (7,5)(6,4)-------------------------------------------------------------Arbetsmarknadspolitiska 4,4 5,2 5,2åtgärder1) 5,2 (4,5) (5,2)-------------------------------------------------------------Handelsbalans (mdr kr) 67,1 108,2 102,7119,0 (117,5)(130,8)-------------------------------------------------------------Bytesbalans (i % av BNP) 2,1 1,8 2,50,4 (2,7) (3,4)--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------1 I % av arbetskraften. 2 Uppgifterna inom parentesanger motsvarande bedömning i prop. 1995/96:25oktober 1995. Källor: ,och . Av tabell 3framgår att timlönerna för ekonomin som helhet stiger med 5-5,och långsammare . Dessalöneantaganden förutsätter att löneglidningen kommeratt begränsas till i ett historiskt perspektiv mycket låganivåer. För inflationsutvecklingen görsantagandet att inflationstakten blir något år1996 och stiger till något . ()anger i sin senste KPI-mätning () attinflationstakten, dvs. förändringen , var . Det är den lägstainflationstakt som uppmätts sedan år 1968.Försörjningsbalansen Tillväxten ibruttonationalprodukten (BNP) kom att ligga någotöver tillväxten för genomsnittet för länderna iVästeuropa. BNP är därmed i stort sett tillbaka påsamma nivå som gäller för . låg den svenskaBNP per innevånare något över genomsnittet förEU-länderna. Efter de dåliga åren i början av1990-talet sammanfaller BNP/innevånare med genomsnittet för EU.Samtidigt har inflationen pressats tillbaka såkraftigt att nu tillhörlåginflationsländerna i . Ett starkt negativt drag i denekonomiska utvecklingen är att arbetslösheten försvenska förhållanden alltjämt är mycket hög. Det finnsuppenbart en stor risk för att arbetslösheten kan bita sig fast på ennivå som karakteriserat arbetsmarknaderna i flertaletländer i sedan mer än ett decenniumtillbaka. De bakomliggande realekonomiska faktorer somförklarar denna utveckling redovisas i tabell 4.Tabell 4 Försörjningsbalans 1994_1997---------------------------------------------------------Miljarder krProcentuell volymförändring---------------------------------------------------------1995 1994 19971995 1996---------------------------------------------------------BNP 1 3,0 1,4634,9 2,6 (3,5)2 (2,7) 2,0---------------------------------------------------------Import 8,7 5,0563,8 13,4 (8,5) (6,9) 4,7---------------------------------------------------------Tillgång 2 4,3 2,2198,7 4,9 (4,4) (3,7) 2,6------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Privat 0,3 0,8konsumtion 853,5 0,8 (0,7) (1,5) 1,7---------------------------------------------------------Offentlig - -2,3 0,9 -1,1konsumtion 422,6 0,5 (-1,1) (-0,7)---------------------------------------------------------Stat - -4,5 5,2 -3,3131,3 0,1 (-1,0) (0,0)---------------------------------------------------------Kommuner - -1,2 -1,0 (-291,3 0,7 (-1,2) 1,0) 0,0------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Bruttoinvesteringar - 10,6 10,0237,8 0,2 (10,4) (9,8) 2,4---------------------------------------------------------Näringsliv 24,5 10,9171,6 14,4 (21,3) (11,1) 2,1---------------------------------------------------------därav 37,5 17,0 -4,0industri 60,9 28,6 (38,2) (19,0)---------------------------------------------------------Bostäder - -27,9 (- 19,226,7 35,3 22,6) (14,5) 5,6---------------------------------------------------------Myndigheter 1,6 0,139,4 10,6 (5,5) (0,6) 1,1------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Lagerinvesteringar1 0,5 -1,0 (-17,5 1,5 (-0,1) 0,3) 0,1---------------------------------------------------------Export 11,4 4,5667,3 14,1 (13,0) (7,8) 6,1------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Användning 2 4,3 2,2198,7 4,9 (4,7) (3,7) 2,6---------------------------------------------------------Inhemsk 1 1,6 1,3användning 531,3 1,9 (1,5) (1,9) 1,1---------------------------------------------------------1 Förändring i % av föregående års BNP.2 Uppgifterna inom parentes anger motsvarande bedömning i prop.1995/96:25 oktober 1995. Källor: Statistiskacentralbyrån, och Finansdepartementet.Som framgår av tabell 4 har motorn i utvecklingen varitexporten som uppvisarhistoriskt mycket höga ökningstal. Denna utveckling har även medfört enkraftig tillväxt 1995.Anmärkningsvärd är utvecklingen av industriinvesteringarna som dettaår ökade med . Däremot har tillväxten i denprivata konsumtionen varit fortsatt svag.Försörjningsbalansprognosen visar att den svenska ekonomin under år 1996kommer att präglas av en klar avmattning.Bedömningen innebär att exporttillväxten bromsas upp kraftigt. Fallet itillväxten förstärks av företagens behov av atthålla nere de alltför stora lagren.Enligt propositionens prognos väntas det ekonomiska läget förbättrasnästa år. Den i prognosen förbättradeinternationella återhämtningen får positiva återverkningar på den svenskaexporten. Den privata konsumtionen väntas öka med1,. Lagerneddragningen antas vara avklarad vilket får tillföljd att en ökad efterfrågan slår igenom i ökad produktion.Mycket talar för att det främst är utvecklingen avexporten och den privata konsumtionen som bliravgörande för om den BNP-tillväxt som anges i tabell 4 för åren 1996 och1997 kommer att infrias. Mot den bakgrundenredovisas något mer utförligt i det följande hur man i propositionen serpå utvecklingen av dessa två nyckelvariabler. Exporten Dentidigare beskrivna mycket positiva utvecklingen av exporten under år 1995förklaras till stor del av kvardröjande effekterav den konkurrensförbättring som blev resultatet av den mycketkraftiga deprecieringen av den svenska kronan.Den utvecklingen innebar fortsattamarknadsandelsvinster för de svenska företagen. Under innevarandeoch antas i propositionen att kronankommer att apprecieras med resp. , mätt somårsgenomsnitt. Apprecieringen förutses leda till enkraftig press nedåt på företagens prissättning. Under desenaste åren har vinstmarginalerna avsevärt förbättrats ochlönsamheten är god. Mot denna bakgrund bör detenligt propositionen vara rimligt att anta att företagen värnar om sittinternationella konkurrensläge genom att hållapriserna nere och sänka vinstmarginalerna. En annan viktigförutsättning är att produktionskapaciteten byggs utytterligare , vilket också tordemedföra att företagen pressar priserna för att inte tappamarknadsandelar i alltför stor utsträckning.Trots kraftigt sänkta svenska exportpriser höjs dock relativpriset med och med . Svenskexportindustri antas därför tappa marknadsandelar med drygt1 % . Under här angivnaförutsättningar görs bedömningen att exporttillväxten minskar från 11,4 %förra året till . sker enåterhämtning, och exporten bedöms öka med något mer än 6 %.Den privata konsumtionenUtvecklingen av hushållens ekonomi i termer av disponibelinkomster,konsumtion och sparande framgår av tabell 5. Ipropositionen görs bedömningen att den privata konsumtionen stagnerar underdet , till följd av denförsvagning av arbetsmarknadsläget som skett . Under deni propositionen angivna förutsättningen, att detinternationella konjunkturläget förbättras, väntaskonsumtionen accelerera , och därmed förbättrasförutsättningarna för den svenska industrin. Defulla effekterna av räntesänkningarna bör då göra sig gällande. Denprivata konsumtionen bedöms, räknat somårsgenomsnitt, öka . Det innebär en praktiskt tagetoförändrad sparkvot. förutses konsumtionen öka meddrygt . Då inkomsterna beräknas stigasvagt utgår konsumtionsprognosen från en sänkning av hushållensnettosparkvot med drygt en procentenhet. Ipropositionen framhålls att en sparkvotsänkning i den takten dock inteär sannolik på längre sikt.Tabell 5 Hushållens disponibla inkomster, konsumtionoch sparande------------------------------------------------------------Miljarder Procentuellt bidrag tillkr realinkomstutvecklingen-----------------------------------------------------------1995 1995 19961997-----------------------------------------------------------Lönesumma inklusive 686,5 1,6 3,4sjuklön (2,1)1 (4,0)1,9----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Hushållstransfereringar från offentligsektor 397,0 -0,4 (- -1,2 (- -1,6) 2,0) 0,6-----------------------------------------------------------Pensioner 211,6 0,1 0,0 (- -(0,0) 0,2)0,2-----------------------------------------------------------Sjukförsäkringar m.m. 43,6 -0,3 (- -0,3 (-0,2) 0,2)0,0-----------------------------------------------------------Arbetslöshetsbidrag m.m. 54,4 -0,5 (- -0,3 (-0,7) 0,9)0,6-----------------------------------------------------------Övrigt 87,5 0,3 (- -0,5 (-0,7) 0,8)0,1----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Räntor och utdelningar, -13,1 1,1 0,8netto (1,2) (1,1)0,7----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Övriga inkomster, netto 207,1 0,6 0,3(0,7) (0,3)0,0----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Direkta skatter 348,0 -2,9 (- -2,4 (- -3,8) 2,2)1,6----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Disponibel inkomst 929,6 -0,1 (- 0,81,4) (1,1)0,3----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Konsumtion, procentuell utveckling,priser-----------------------------------------------------------Privat konsumtion 853,5 0,3 0,8(0,7) (1,5)1,7----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Sparande, nivå i % av disponibelinkomst-----------------------------------------------------------Nettosparande (sparkvot) 8,2 8,3(6,3) (5,9)7,0-----------------------------------------------------------Finansiellt sparande 10,3 9,88,3-----------------------------------------------------------1 Uppgifterna inom parentes anger motsvarande bedömning i prop.1995/96:25 oktober 1995.Källor: , ochFinansdepartementet. Det bör understrykasatt prognosen över konsumtion och sparande har som utgångspunkt atthushållen försöker undvika att justera konsumtionentill följd av tillfälliga variationer i inkomsterna och istället försöker anpassa konsumtionen till de förväntadelångsiktiga inkomsterna. Konsumtionsökningennästa år skall därför ses mot bakgrund av antagandet att de realtdisponibla inkomsterna i genomsnitt beräknas öka med1,till år 2001.Osäkerheter i försörjningsbalansprognosen Somtidigare understrukits i betänkandet bygger prognosen för den svenskaekonomins utveckling på attden internationella konjunkturavmattningen blir kortvarig. Deosäkerhetsfaktorer som vidlåder den bedömningenav den internationella utvecklingen har redovisats i föregåendeavsnitt. Det råder emellertid inga tvivel om att deninternationella utvecklingen under de kommande två årenär avgörande för utvecklingen också i . Som framhålls ipropositionen finns det betydande osäkerheter i denhär beskrivna konjunkturbilden. Om den internationella utvecklingen blirsämre får detta direkta återverkningar påexporten och investeringarna inom den konkurrensutsattasektorn. De negativa effekterna kan sedan sprida sig till deninhemska delen av ekonomin. Ett osäkerhetsmoment idetta sammanhang är den privata konsumtionen. Sparkvoten antasfalla betydligt . Om arbetsmarknadenblir svagare eller om det uppstår oro på de finansiellamarknaderna kan hushållen komma att bli mer försiktiga än vad somhär antas. Som påpekas i propositionen ärosäkerheten om hushållens konsumtions- och sparbeteende alltjämt mycketstor. Utvecklingen av lagerinvesteringarna ärsvårbedömd. Som framgått av försörjningsbalansprognosenblir lagerinvesteringarnas bidrag till tillväxten kraftigt negativt iår. Den snabba, ej förutsedda konjunkturavmattningenunder gjorde att många företag inte hann anpassasina insatsvaru- och färdigvarulager till densvagare efterfrågeutvecklingen. Denna anpassning kommer iden här redovisade prognosen i stället att ske , men väntasvara genomförd . Men detta förutsätter attden faktiska utvecklingen bl.a. för exporten och den privatakonsumtionen inte kommer att avvika alltför mycketfrån den prognos som här redovisats.Offentliga sektorns finanser Den offentligasektorns finanser har förstärkts under de två senaste årensekonomiska återhämtning. Trotskonjunkturavmattningen beräknas det finansiella sparandet i statoch kommuner fortsätta att förbättras i ungefärsamma takt som . Utifrån den här angivna prognosen förden svenska ekonomins utveckling beräknas detfinansiella underskottet uppgå till 86 miljarderkronor, vilket motsvarar av BNP. Sparandeökningen förklarasfrämst av ökade inkomster. Den höjning avskatter och avgifter som ägt rum, mätt som andel av BNP, uppgårtill . De offentligautgifterna förutses växa något långsammare än BNP.Nästa år minskar de offentliga utgifterna i reala termer. Medde samhällsekonomiska förutsättningar somföreliggande prognos anger och de beslut som fattats vadgäller budgetförstärkningar beräknas den offentligasektorns finansiella underskott uppgå till 57miljarder kronor, vilket motsvarar av BNP. I den nubehandlade propositionen lämnar regeringen förslagtill budgetförstärkande åtgärder utöver de redan beslutade besparingarpå som beräknas varatillräckliga för att med betryggande marginal - vid denangivna ekonomiska utvecklingen - skall klara EMU:sunderskottskriterier. Budgetunderskottet väntasdärmed stanna vid år 1997.Läget på arbetsmarknaden Avmattningen avekonomin fick till följd attarbetsmarknadsläget försämrades.Som framgår av tabell 6 räcker inte den förutsedda produktionsökningenåren 1996 och 1997 till för att sysselsättningenskall stiga i någon större omfattning.Tabell 6 Arbetsmarknad Tusental personer (iåldrarna )----------------------------------------------------------NivåFörändring från föregående år----------------------------------------------------------1995 1994 1995 1996 1997--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Sysselsättning:----------------------------------------------------------Jord- och -1 -11 -2 0skogsbruk 124 (-12)1 (-3)----------------------------------------------------------Industri -10 41 9 24803 (43) (32)----------------------------------------------------------Byggnadsverksamhet -17 5 5 4224 (7) (14)----------------------------------------------------------Privata tjänster 1 572 31 34 17 8(36) (45)----------------------------------------------------------1 079 -27 -8 -11 1verksamhet (-3) (-10)----------------------------------------------------------Statlig verksamhet -11 1 -2 -1184 (-2) (-2)----------------------------------------------------------Totalt 3 988 -38 61 16 36(71) (78)--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Arbetskraft, 4 320 -53 54 -4 4totalt utbud (55) (31)--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Arbetslösa -16 -8 -20 -32332 (-16) (-47)----------------------------------------------------------% av 7,7 7,2arbetskraften, 7,7 8,0 (7,5) (6,4) 6,5nivå--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Personer iarbetsmarknadspolitiska 221 189 227 227åtgärder, nivå 189----------------------------------------------------------% av 4,4 5,2arbetskraften, 4,4 5,2 5,2nivå----------------------------------------------------------1 Uppgifterna inom parentes anger motsvarande bedömning i prop.1995/96:25 oktober 1995.Anm. : I begreppet arbetsmarknadspolitiska åtgärder ovan ingår ejåtgärderna jobbsökaraktivitet samtföretagsutbildning. Dessa beräknas omfatta ca 13 000 personer år 1996.Källor: () ochFinansdepartementet. varsysselsättningsuppgången inom industrin och de industrirelateradedelarna av tjänstesektorn betydande, för att motslutet av året mattas något. En nedgång väntas . Ett tecken på detta är den varseluppgång som kunnatkonstateras och som till största delen kan hänförastill industrisektorn. Enligt propositionen inleds mot slutet av åretdock en återhämtning, som bedöms fortsätta igod takt . I samband med attproduktionsökningarna inom industrin avtar börbidraget till den totalasysselsättningsökningen minska i denna sektor. I stället bör de merkonsumtionsinriktade delarna av tjänstesektorn ståför en större andel av sysselsättningsökningen. Även inombyggnadsverksamheten förutses i propositionen enviss expansion men i den offentliga verksamheten väntassysselsättningen fortsätta att falla med enutplaning . Av tabell 6 framgår attden öppna arbetslösheten bedöms minska som antalet personeri arbetsmarknadspolitiska åtgärder ökar. Den öppnaarbetslösheten beräknas falla från 1995 till6,1997. Den s.k. totala arbetslösheten reduceras från till11,. I denna bedömning framhålls att ett oroandetecken är att andelen långtidsarbetslösa kvarstår påen för svenska förhållanden hög nivå, av det totala antaletarbetslösa. Utvecklingen av antalet personer somvarit inskrivna på arbetsförmedlingen än (somarbetssökande eller som deltagande i någon form avarbetsmarknadspolitisk åtgärd) visar en än mer negativtendens. Trots den ekonomiska återhämtningen har antaletlångtidsinskrivna fortsatt att stiga. Dennautveckling är oroande och påminner mycket om den starkt negativautvecklingen för de långtidsarbetslösa somkaraktäriserat de flesta västeuropeiska länder ochförsta hälften av 1990-talet.Av () senaste arbetskraftsundersökning frånden framgår att läget på arbetsmarknadensedan årsskiftet visar en svag tendens till försämring medminskande sysselsättning och oförändrad högarbetslöshet. var antalet öppet arbetslösa nära 320 000eller av arbetskraften. Det kannämnas att jämte är de två länder inom EU - enligtOECD:s statistik - som har den störstaandelen av befolkningen som står till arbetsmarknadens förfogande.Motsvarande andel för genomsnittet för EU-länderna menäven för de stora industriländerna ,och ligger väsentligt lägre än för ochDanmark. Partimotionernas syn påpropositionens konjunkturbedömningar I motionFi78 (m) kritiseras regeringen för att inte ha tagit hänsyn till sina nyaåtgärdsförslag i den bedömning som redovisas av densvenska tillväxten. De i propositionen föreslagna åtgärderna kommer attförsämra hushållens köpkraft ytterligare, vilketvid ett oförändrat sparbeteende drar ner den privatakonsumtionen och tillväxten. Utskottet villmed anledning härav anföra följande. Som sägs imotionen har de ytterligare budgetförstärkningarna utöver de beslutade 118miljarderna inte beaktats i prognoserna.Åtgärderna var vid fastställandet av prognoserna inte fullt utpreciserade. De har emellertid beaktats vid beräkningen avutgiftstaken för . Som anförs ipropositionen torde de i sig få en viss neddragande effekt på efterfråganoch tillväxten. Omfattningen avbudgetförstärkningarna är måttlig i relation till BNP. De rör sig om ca0,av BNP och av BNPår 1998, varav en del är inleveranser m.m. vilka intetorde ha någon dämpande effekt på den inhemska efterfrågan.Den dämpande effekten av budgetförstärkningarmotverkas av att ett fasthållande vid balansmålen för de offentligafinanserna dels stärker förtroendet för denekonomiska politiken, dels leder till lägre räntor än om regeringoch riksdag skulle skjuta på balansmålen.I motionerna Fi78 (m), Fi79 (fp) och Fi82 (kds) anförs attpropositionens bedömning av den internationellautvecklingen är alltför positiv. I motion Fi78 (m) framhålls att skälensom kan anföras för en mer långvarig lågkonjunkturär lika många och mer övertygande än de som anförs ipropositionen för att lågkonjunkturen skall bli kortvarig.Utskottet kan konstatera att i oktoberredovisade i jämförelse med den nu aktuellabedömningen en väsentligt ljusare bild av den internationella utvecklingenmed en tillväxt i EU-området på och2,för . Detta var en bedömning som inte avvek från hurde flesta etablerade konjunkturbedömare såg på utvecklingenför de kommande två åren. Så sent som i december1995 presenterade i sin "Economic Outlook" en prognos som stodi god överensstämmelse med departementetsoktoberprognos. Den nu föreliggande prognosen innebär ennedskrivning av tillväxten i för meddrygt en procentenhet. I likhet med vad som sägs i motionerna harsjälvfallet utskottet den uppfattningen att man intekan utesluta en ännu sämre ekonomisk utvecklingi EU-länderna än den som anges i propositionen. Men det internationellakonjunkturläget är svårbedömt.