bet · GK01TU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Sjöfartspolitikens långsiktigainriktning och avveckling avrederistödet (mom. 27 och 28)Tom (), (),(), () ochTorsten () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 68 börjar med Utskottet haringen och slutar med avstyrks därför bort ha följande lydelse:Som framhålls i motion T214 (fp) harsjöfarten haft en svagt positivutveckling under de senaste åren.Andelen svenskflaggat tonnage har ökat.För att denna utveckling skall kunnafortsätta och för att klara konkurrensenär det nödvändigt att parterna påarbetsmarknaden anpassar sig ochgenomför erforderliga förändringar såatt den svenska handelsflottan kan varaen fullgod konkurrent till sinautländska medtävlare.Som framhålls i motion T201 (m)motiverades rederistödet, när detinfördes , med den hårdainternationella konkurrensen frånlågkostnadsländer. Svensk industri ärgenerellt sett mycket exportberoende ochverkar i internationell konkurrens.Detta är inget specifikt förrederinäringen. De utvärderingar somgjorts av industristöd ger genomgåendeen mycket negativ bild av effekterna.Stödet skapar ineffektivaorganisationer, snedvrider konkurrensenoch bevarar föråldrad teknik.Sjöfartsnäringen skiljer sig inte frånandra verksamheter i dessa sammanhang.Som framhålls i propositionen och imotion T214 (fp) beslutade riksdagenvåren 1995 att svenska företag, ävenrederier, skall stå på egna ben - utanstatligt stöd. Utskottet ser därförpositivt på regeringens uttalande attstödet bör avvecklas. Enligt utskottetsmening bör dock avvecklingen genomförasi betydligt snabbare takt än vadregeringen tänker sig. Utskottet kansålunda inte ställa sig bakomregeringens förslag om bibehållande avdet nuvarande bidraget till densvenskflaggade handelsflottan. Det sagdagäller såväl bidragsgivningensomfattning som dess utsträckning itiden.Utskottet delar den i motion T201 (m)uttalade uppfattningen att börverka internationellt pådrivande för attsöka förmå andra sjöfartsnationer attsuccessivt avveckla sinarederisubventioner i syfte att skapalika konkurrensvillkor. I första handbör detta ske inom EU, där fleramedlemsstater infört sjöfartsstöd istrid mot bestämmelser. Enkommande utvidgning av EU innebär attländer med väsentligt lägre kostnadslägekommer att bli medlemmar. Härigenomskapas nya problem för gamlasubventionerade verksamheter. Det ärdärför enligt utskottets meningangeläget att regeringen inom EU medkraft verkar för en gemensamsjöfartspolitik, som bygger på sundaaffärsmässiga principer utan olikaformer av subventioner ochsärlagstiftning.Med det sagda tillstyrker utskottetmotionerna T201 (m) yrkande 19 i härbehandlad del och T214 (fp) yrkande 18.Av detta ställningstagande följer vidareatt utskottet inte kan ställa sig bakomkravet i motion T208 (c) på attrederistödet bör bibehållas och kravet imotion T616 (fp) på att rederistödetinte får avvecklas i alltför snabb takt.Yrkande 18 i c-motionen och motion T616(fp) yrkande 1, i den del som är ifråga, avstyrks följaktligen.Vad utskottet nu anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 27bort ha följande lydelse:27. beträffandesjöfartspolitikens långsiktigainriktningatt med bifall tillmotionerna 1996/97:T201 yrkande 19 idenna del och 1996/97:T214 yrkande 18och med anledning av proposition1996/97:1 utgiftsområde 22 yrkandena37 och 38 i denna del som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,dels att utskottets hemställan under 28bort ha följande lydelse:28. beträffande avveckling avrederistödet på siktatt med avslag påmotionerna 1996/97:T208 yrkande 18och 1996/97:T616 yrkande 1 i dennadel som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,12. Förändringar av arbetsrätten m.m.(mom. 29)Tom , , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 69 börjar med Utskotteterinrar och på s. 70 slutar med motsvarande del bort ha följandelydelse:I motion T201 (m) ges ett flertalexempel på vad som kan göras för attstärka den svenska handelssjöfartensinternationella konkurrenskraft. Det ärenligt utskottets mening angeläget attde specialregler som gäller förarbetsrätt, bemanning, arbetstid,sjuklön och semester avskaffas och attanställningsvillkoren jämställs med demsom gäller inom övrig industri.Beträffande hamnverksamheten kanutskottet konstatera att lagen(1983:293) om inrättande, utvidgning ochavlysning av allmän farled och allmänhamn jämte förordning88:5 ger underlag för enmonopolsituation i hamnarna. Utskottetnoterar också att den svenska uttalat att den av Sverigeratificerade konventionen 137 inte kantolkas på det sätt som skett. Utskottetfinner att en översyn av reglerna förhamnverksamhet är angelägen.Vad utskottet nu anfört - och sominnebär att motion T201 (m) yrkande 19 inu behandlad tillstyrks - bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 29bort ha följande lydelse:29. beträffande förändringar avarbetsrätten m.m.att med bifall till motion1996/97:T201 yrkande 19 i denna delsom sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,13. Bekvämlighetsflaggade fartyg (mom.30)() och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 70 börjar med Utskottetinstämmer och slutar med det sagda bort ha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att regeringeni sina förslag till sjöfartspolitikenslångsiktiga inriktning helt förbigår denför seriösa sjöfartsnationer - såsomSverige - mycket centrala frågan hur manskall komma till rätta med de växandeproblem som bekvämlighetsflaggningenutgör. Som framhålls i motion T602 (v)är de bekvämlighetsflaggade fartygenkraftigt överrepresenterade iolycksstatistiken. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att regeringenbör ta internationella kontakter i syfteatt söka minska effekterna av denoseriösa sjöfart som bedrivs under vadsom väl förtjänar motionärernasbeteckning fiffelflagg.Vad utskottet nu anfört - och sominnebär att motion T602 (v) yrkande 3tillstyrks - bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 30bort ha följande lydelse:30. beträffandebekvämlighetsflaggade fartygatt med bifall till motion1996/97:T602 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,14. Utbildningsinsatser för arbetslösasjömän (mom. 31)() och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 70 börjar med Denlångsiktiga och slutar med avstyrksföljaktligen bort ha följande lydelse:Utskottet ser positivt på denutbildningssatsning som regeringenförordar. För sin del vill utskottetunderstryka att de krav som stegvisinförs i utbildningen - i syfte att ökasjösäkerheten, att förbättramiljöskyddet och att spara energi -måste få ett tydligt och direktgenomslag i utbildningarna på allanivåer. Även den tekniska ochkommunikationsmässiga utvecklingenkommer att ställa högre krav än nu påbesättningarnas kompetens. Utskottetvill också - i likhet med de motionärersom står bakom motion T602 (v) -särskilt betona vikten av att detusentals sjömän, som går arbetslösa,får del av utbildningssatsningen.Vad utskottet nu anfört - och sominnebär att motion T602 (v) yrkande 2tillstyrks - bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 31bort ha följande lydelse:31. beträffandeutbildningsinsatser för arbetslösasjömänatt med bifall till motion1996/97:T602 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,15. Nytt system för sjöfartsavgifter(mom. 33)Tom (), (),(), (), (), UllaLöfgren (m) och ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 78 börjar med anser och slutar med ochavstyrks följaktligen bort ha följandelydelse:Trafikutskottet delar näringsutskottetsuppfattning att farledsavgifter ienlighet med regeringens förslag innebärnackdelar i de avseenden somnäringsutskottet anger. Av propositionenframgår emellertid att enavgiftsbeläggning av den inrikessjöfarten enligt EG-kommissionensuppfattning är en förutsättning för attvårt avgiftssystem inte skall ansesinnebära en tull på utrikessjötransporter i strid mot Romfördragetsförbud mot tullar. Nuvarandeavgiftsstruktur innehåller dessutomelement som anses oförenliga medRomfördragets förbud mot statsstöd.En förändring av nuvarandeavgiftssystem framstår mot den angivnabakgrunden som ofrånkomlig med tanke påvåra förpliktelser såsom medlem av delar näringsutskottetsuppfattning att ett nytt system försjöfartsavgifter - med farledsavgifter -skall införas, att enmiljödifferentiering av dessa avgifterskall genomföras och att bestämmelser omdet nya avgiftssystemet i sin helhet börträda i kraft . Vidaredelar trafikutskottet näringsutskottetsuppfattning att regeringen bör se överkonsekvenserna av sitt nu framlagdaförslag och återkommatill med ett revideratförslag. Detta bör föreläggas riksdageni så god tid att det - efter ettgodkännande av - kangenomföras med verkan från den 1 januari1998. Vid sina förnyade överväganden börregeringen utgå från vadnäringsutskottet anfört om de nackdelarsom ett genomförande av regeringens nuföreliggande förslag innebär.Vad trafikutskottet nu anfört börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna.Trafikutskottets ställningstagandeinnebär att syftet med en radmotionsyrkanden torde få anses helteller delvis tillgodosett, nämligenmotionerna T214 (fp) yrkande 20, T602(v) yrkande 1, T609 (s), T610 (c), T616(fp) yrkande 2, T617 (s), T618 (c), T619(s) och T622 (mp) yrkandena 5 och 6.dels att utskottets hemställan under 33bort ha följande lydelse:33. beträffande nytt system försjöfartsavgifteratt med anledning avproposition 1996/97:1 utgiftsområde22 yrkandena 39-41 samt motionerna1996/97:T214 yrkande 20, 1996/97:T602yrkande 1, 1996/97:T609,1996/97:T610, 1996/97: T616 yrkande2, 1996/97:T617, 1996/97:T618,1996/97:T619 och 1996/97:T622yrkandena 5 och 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,16. Kostnadsansvaret för isbrytning(mom. 34)Tom , , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 78 börjar med Moderntisbrytande och slutar med avstyrksföljaktligen bort ha följande lydelse:Utskottet delar den i motion T201 (m)uttalade uppfattningen att moderntisbrytande tonnage bör premieras. Det ärenligt utskottets mening inte rimligtatt sådant tonnage genom drygasjöfartsavgifter skall betala isbrytningför maskinsvagare konkurrenter. Det ärinte heller rimligt att fartyg i trafikpå hamnar utan isbrytarbehov drabbas avsamma avgiftsuttag som fartyg i trafikpå hamnar utan sådant behov. Efterförebild av den miljödifferentieradefarledsavgift som regeringen föreslårbör taxor utformas såatt det moderna isbrytande tonnagetpremieras. Som framhålls i m-motionenbör behovet av isbrytare ochkostnadsansvaret för isbrytningenutredas i samband med en förnyelse avisbrytarflottan.Vad utskottet nu anfört - och sominnebär att motion T201 (m) yrkande 20tillstyrks - bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 34bort ha följande lydelse:34. beträffande kostnadsansvaretför isbrytningatt med bifall till motion1996/97:T201 yrkande 20 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,17. Översyn av lotsningsbestämmelserna(mom. 35)Tom , , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 79 börjar med Utskottet är och slutar med yrkandet härom bortha följande lydelse:Utskottet delar den i motion T201 (m)uttalade uppfattningen attlotsningsbestämmelserna ärschablonartade och inte motsvarar dekrav som näringen och sjösäkerhetenställer. Modern teknik kan inte användaspå rätt sätt, och speciellt för detmindre tonnaget utgör lotskostnaden enofta mycket dryg utgift. Möjligheten attbevilja dispenser innebärskälighetsbedömningar i alltför storutsträckning och därmed risker för atttillämpningen av bestämmelserna varierari lika hög grad. Utskottet ansluter sigdärför till motionärernas uppfattning ombehovet av en översyn avlotsningsbestämmelserna.Vad utskottet nu anfört - och sominnebär att motion T201 (m) yrkande 21tillstyrks - bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 35bort ha följande lydelse:35. beträffande översyn avlotsningsbestämmelsernaatt med bifall till motion1996/97:T201 yrkande 21 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,18. Vissa miljö- och säkerhetsfrågorangående sjöburna transporter av olja(mom. 37)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 83 börjar med Utskottet vill och slutar med anses tillgodosett bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör kravställas på att alla tankfartyg somtrafikerar svenska hamnar skall varabyggda med dubbla skrov av miljöskäl.Vad utskottet nu anfört - och sominnebär att motion 1996/97:Jo738 (mp)yrkande 24 tillstyrks - bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Utskottets ställningstagande innebäratt syftet med motion 1996/97:T612 (fp)yrkande 1 torde få anses tillgodosett.dels att utskottets hemställan under 37bort ha följande lydelse:37. beträffande vissa miljö- ochsäkerhetsfrågor angående sjöburnatransporter av oljaatt med bifall till motion1996/97:Jo738 yrkande 24 och medanledning av motion 1996/97:T612yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,19. Elförsörjning från land för fartygvid kaj (mom. 41)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 85 börjar med Med hänvisning och slutar med och avstyrks bort haföljande lydelse:Utskottet är för sin del övertygat omatt elförsörjning från land är en frånmiljösynpunkt mycket god lösning förfartyg som ligger vid kaj en viss minstatid. Som framhålls i motionen är sådanelförsörjning inte ändamålsenlig förfartyg som ligger vid kaj . Svårigheten är attberäkna den från miljösynpunkt optimalaliggetiden. Utskottet delar den i motionT622 (mp) uttalade uppfattningen attregeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag om hur ifrågavarande tid börberäknas och fastställas.Vad utskottet nu anfört - och sominnebär att motion T622 (mp) yrkande 2tillstyrks - bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 41bort ha följande lydelse:41. beträffande elförsörjningfrån land för fartyg vid kajatt med bifall till1996/97:T622 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,20. Trafikrestriktioner (mom. 42)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 86 börjar med Med anledning och slutar med motionen avstyrksdärför bort ha följande lydelse:Utskottet delar den i motion Jo778 (mp)uttalade uppfattningen att det svenskafarledssystemet bör miljöanpassas. Vissafarleder torde med fördel kunna läggasned. De kan ersättas med farleder därmiljöpåverkan blir mindre. Vidare bör,som framhålls i motionen, åtgärdervidtas för att minska erosionen iskärgårdsområdena. Regeringen bör också,som framhålls i motionen, uppdra åtNaturvårdsverket och attgöra en översyn av farledssystemet ochta fram förslag till åtgärder.I motion Jo778 (mp) pekas också på detproblem som snabba, bullrande motorbåtarinnebär för kringboende och fördjurlivet, ovan och under vattenytan,där dessa båtar far fram. Motionärernasförslag om en hastighetsbegränsning på5-10 knop från landsynes utskottet mycket välmotiverat.Utskottet ansluter sig därför tilltanken att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till exaktformulerade bestämmelser om en sådanhastighetsbegränsning.Vad utskottet nu anfört - och sominnebär att motion Jo778 (mp) yrkandena2 och 3 tillstyrks - bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 42bort ha följande lydelse:42. beträffandetrafikrestriktioneratt med bifall till motion1996/97:Jo778 yrkandena 2 och 3 somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,21. Förlista krigsfartyg (mom. 45)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 87 börjar med Utskottetförutsätter och slutar med dettaavstyrks bort ha följande lydelse:Utskottet anser att motionärerna harpekat på ett allvarligt miljöproblem ochatt detta möjligt bör åtgärdas.De frågeställningar som motionärernalyfter fram synes utskottet bilda en godgrund för överväganden om hur problemetbör angripas. Det sagda gäller inteminst den svåra frågan om hurkostnaderna för den nödvändigasaneringen av de förlista fartygen skallfördelas på olika stater. Utskottettillstyrker med det sagda motionärernasförslag om att bör ges iuppdrag att utarbeta en strategi föromhändertagande av gamla krigsfartyg iÖstersjön. En sådan strategi bör ocksåomfatta finansieringsfrågan. På grundvalav redovisning av sittuppdrag bör regeringen återkomma tillriksdagen med ett förslag.Vad utskottet nu anfört - och sominnebär att motion T622 (mp) yrkande 3tillstyrks - bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 45bort ha följande lydelse:45. beträffande förlistakrigsfartygatt med bifall till motion1996/97:T622 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,22. Upphandling av olönsam trafik(mom. 46)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 89 börjar med I de ochslutar med behandlade delar bort haföljande lydelse:Enligt utskottets uppfattning börstatlig upphandling av olönsamflygtrafik kunna komma i fråga också avmera allmänna regionalpolitiska skäl.Som anförs i de nu behandlade motionernaär det av utomordentligt stor betydelseatt kommunerna i skogslänen, särskilt iNorrlands inland, har entillfredsställande trafikförsörjning.Snabba förbindelser är en förutsättningför att få nyetableringar till stånd ochbehålla de företag som redan finns.Berörda kommuner är väl medvetna ombetydelsen av reguljär flygtrafik menhar i den nuvarande situationen mycketsvårt att gå in med de garantiåtagandensom flygföretagen ofta kräver för attupprätthålla trafiken. Utskottet vill isammanhanget erinra om att ett avdelmålen 1988 fastlagdatrafikpolitiken är att transportsystemetskall byggas upp så att det bidrar tillregional balans. I likhet medmotionärerna anser utskottet att ettsystem för statlig upphandling avregionalpolitiskt viktig men olönsamtrafik bör utvecklas. Systemet börfinansieras med en avgift som tas ut påövriga inrikes flygresor. Regeringenbör, såsom föreslås i motion T208 (c),senast återkomma tillriksdagen med ett förslag rörande dennärmare utformningen av systemet.Härutöver anser utskottet att anslagetB 6 Driftbidrag till kommunalaflygplatser i skogslänen bör höjas tillden nivå det hade /95,alltså till . Regeringenbör senast budgetpropositioneterkomma med ett sådant förslag tillmedelsanvisning.Vad utskottet nu har anfört, vilketinnebär att motion T208 (c) tillstyrks,bör som sin mening geregeringen till känna. Med utskottetsställningstagande torde syftet medmotionerna T705 (s) och T223 (s) varatillgodosett.dels att utskottets hemställan under 46bort ha följande lydelse:46. beträffande upphandling avolönsam trafikatt med bifall till motion1996/97:T208 yrkandena 19 och 20 samtmed anledning av motionerna1996/97:T223 yrkande 3 och1996/97:T705 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,23. övergripande mål(mom. 48)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 93 börjar med Vad gäller ochslutar med bort haföljande lydelse:Utskottet kan konstatera att storamiljöförbättringar har uppnåtts inomluftfarten . Men fortfarande ärluftfartens miljöpåverkan avsevärd.Detta sammanhänger främst medflygtrafikens utveckling. Mellan åren1980 och 1990 fördubblades antaletflygplansrörelser i , från ca 200000 till ca 400 000. Enligt det ibudgetpropositionen föreslagnaövergripande målet för Luftfartsverketskall verket främja ett säkert,konkurrenskraftigt och miljöanpassatflyg för att tillgodose människorsresbehov och näringslivets behov avvarutransporter genom att bedrivaflygplatsverksamhet, flygtrafiktjänst,flygsäkerhetsarbete ochluftfartspolitiskt arbete . Mot måletatt skall verka för ettkonkurrenskraftigt flyg kan i och försig inte riktas några invändningar. Menmed hänsyn till flygets allvarligamiljöpåverkan får det enligt utskottetsmening inte vara ett delmål förLuftfartsverket att stärka flygetskonkurrenskraft i förhållande tillandra, miljövänligare transportmedel.Detta bör komma till uttryck iformuleringen av Luftfartsverketsövergripande mål. Vad utskottet nu haranfört, vilket innebär att motion T220(mp) tillstyrks i denna del, börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 48bort ha följande lydelse:48. beträffande Luftfartsverketsövergripande målatt med bifall till motion1996/97:T220 yrkande 15 och medanledning av vad regeringen förordarhärom som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,24. investeringar (mom.49)() och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 93 börjar med Beträffandeyrkandet och på s. 94 slutar med dennadel bort ha följande lydelse:I motion T225 (v) begärs ettmiljömotiverat moratorium för byggnationav nya flygplatser. Utskottet kan medanledning av motionen konstatera attluftfarten svarar för den störstaökningen av koldioxidutsläppen inom EU-länderna. Innan luftfartens miljöproblemhar kunnat bemästras bör någonytterligare expansion inte uppmuntras.Ett sätt att tvinga fram en förbättradmiljöanpassning inom flyget är attinföra ett tidsbegränsat stopp förutbyggnad av nya flygplatser. Deinvesteringsresurser som ett sådantmoratorium skulle frigöra borde enligtutskottets mening kunna användas förstandardförbättrande åtgärder vidbefintliga flygplatser. Vad utskottet nuanfört, vilket innebär att motion T225(v) tillstyrks, bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 49bort ha följande lydelse:49. beträffande Luftfartsverketsinvesteringaratt med bifall till motion1996/97:T225 yrkande 9 och medanledning av vad som ibudgetpropositionen förordas omLuftfartsverkets investeringar som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,25. Flygplatsavgifterna vid Visbyflygplats (mom. 52)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 95 börjar med En bidragande och slutar med motion T704 (c) bort haföljande lydelse:Utskottet har med anledning av motionT704 (c) inhämtat att normalpriset fören flygresa tur och retur Visby-Kalmarför närvarande är . Ett sådantpris för en sträcka som fågelvägen inteär längre än är enligtutskottets mening orimligt. Det kanfinnas flera skäl till den högaprisnivån. En orsak är att det förnärvarande inte finns någon direktlinjemellan och . Efterluftfartens avreglering kanflygbolagen inte åläggas attupprätthålla trafik på en viss sträcka.Resenärerna tvingas därmed ta omvägenvia . En annan orsak kan, sommotionären anför, vara bristen påkonkurrens vilket har möjliggjort föroperatören att höja sina priser. Entredje orsak kan vara attLuftfartsverket genom enändrad avgiftspolitik har söktåstadkomma en kostnadsutjämning mellanmindre och stora flygplatser. mening kan - som motionärenföreslår - en möjlig väg att åstadkommarimligare flygpriser på den aktuellasträckan vara att sänkersina avgifter vid flygplats.Regeringen bör skyndsamt låta utredafrågan. Vad utskottet anfört börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 52bort ha följande lydelse:52. beträffande flygplatsavgifternavid flygplatsatt med bifall till motion1996/97:T704 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,26. Anpassning av svenska flygplatsertill krav (mom. 55)() och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 97 börjar med Utgångs-punktenför och slutar med denna del bort haföljande lydelse:Utskottet noterar regeringens avsiktatt förelägga riksdagenett förslag rörande anslutningtill . Hur riksdagenkommer att ställa sig till detta förslagkan inte förutsägas. Mot denbakgrunden är det enligt utskottetsmening inte lämpligt att Luftfartsverketredan nu inleder en omfattande ochkostnadskrävande anpassning av svenskaflygplatser till en situation som kanskealdrig kommer att föreligga. Dessutomkan det knappast anses rimligt attriksdagen skall ta ställning till fråganpå ett så ofullständigt underlag som detregeringen presenterar.