bet · GJ01KrU11 · 1996-03-12 00:00:00 — Jämställd idrott, m.m. I betänkandet behandlas fem motioner somavser frågor om jämställd idrott. I tvåav motionerna behandlas också frågor somavser jämställdhet mellan könen då detgäller kommunala resurser till andrafritidsaktiviteter än idrott. Ävenfrågor om forskning och bl.a. kvoteringtill idrottsgymnasierna behandlas.Utskottet redovisar idrottens egnainsatser för jämställdhet. Utskottetstår fast vid ett uttalande från våren1994 av innehåll att utskottetförutsätter att regeringen vid kommandeöverväganden om bl.a. anslagsfrågor somrör idrottsrörelsen beaktar reslutatetav insatserna på jämställdhetsområdet.Vidare redovisar utskottet innehållet iFritidsutredningens förslag. Utskottetanser att remissbehandlingen avförslaget och den fortsatta beredningenav ärendet inte bör föregripas.Vid betänkandet har fogats tvåsärskilda yttranden. 1994/95:Kr412 av . (c) vari yrkas7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utredning/analys avjämställdhetsutvecklingen mot bakgrundav att kommunerna drar ned på deekonomiska resurserna tillfritid/idrott.1994/95:Kr413 av . (kds) vari yrkas8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av attjämställdhetsarbetet inom idrotten drivsvidare.1994/95:Kr417 av tredje vice talmanChrister Eirefelt m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en jämställd idrott.1994/95:A802 av m.fl.(fp) vari yrkas7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om rättvisare fördelning avresurser mellan flickor och pojkar inomidrott och fritid.1994/95:A807 av m.fl.(c) vari yrkas41. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om idrott och flickor.Riksidrottsmötet , m.m.I betänkandet används de förkortningar,som här anges inom parentes, nämligenRiksidrottsmötet (),Riksidrottsstyrelsen (RS), (),(),(),() ochRiksidrottsnämnden (). Ifortsättningen kommer det i stället förRiksidrottsmöten () att vartannat århållas en RF-stämma.Vid 1995, som hölls i slutet avnovember månad, ägnadesjämställdhetsfrågor stor uppmärksamhet.Vissa bakgrundsuppgifterSedan 1977 har det inomidrottsrörelsen pågått ett medvetetjämställdhetsarbete.Utgångspunkten var handlingsprogrammetIdrott tillsammans på samma villkor somantogs av 1977.I syfte att höja ambitionen, attklargöra målen inför idrottensjämställdhets- arbete inför 90-talet ochpå vilka vägar dessa kan och bör uppnås,utarbetades en jämställdhetsplan somenhälligt antogs av 1989. Denövergripande målsättningen med idrottensjämställdhetsarbete är, att jämställdidrott skall vara en realitet när detnya seklet börjar. För att målsättningenskall kunna uppnås krävs attjämställdhetsarbetet bedrivs med klartformulerade mål och åtgärdsprogram.Därför beslutades att inriktningen påarbetet skulle realisera följandedelmål:· Inom rådgivande och beslutande organpå alla nivåer skall kvinnor och mänvara representerade med år1995·· Valberedningar på alla nivåer vilkaväljs skall bestå av likaantal kvinnor och män·· Andelen kvinnliga och manligatränare skall motsvarakönsfördelningen bland de aktiva inomrespektive idrott·Andelen kvinnlig personal på högrebefattningar, av typ konsulent, gene-ralsekreterare och liknande skall uppgåtill år 1995.I jämställdhetsplanen föreslogs att manunder en sexårsperiod skulle utvärderaarbetet . Inför RIM1993 skulle en utvärdering göras för attse om kvinnorepresentationen uppnått . Om så inte var fallet skulle reglerom könskvotering vid val till rådgivandeoch beslutande organ införas. Den andrautvärderingen skulle göras inom 1995vars resultat sedan skulle ligga tillgrund för nya ställningstaganden vidriksidrottsmötet avseende mål ochåtgärder för det fortsattajämställdhetsarbetet.Vid -93 förelåg en rapport överidrottens jämställdhetsarbete 1989 -93. I rapporten valde RS att inteföreslå könskvotering vid val tillbeslutande organ utan föreslog i ställetkrafttag och fortsatt intensifieratarbete enligt jämställdhetsplanen.Rapporten innehöll en åtgärdsplan framtill 1995 med nedanstående fokuseringar.Dessa fokuseringar innebar bl.a. attansvaret för genomförandet avjämställdhetsplanen skulle ligga påbeslutsfattarna i RS, SF och DF, attårligen sammanställa uppgifter utifrånjämställdhetsplanens delmål att användasvid fördelningen av det statligabidraget till SF och att följa upp detstatliga LOK-stödets fördelning mellanidrott som utövas av flickor resp.pojkar för att därefter ge förslag tillåtgärder.Utvärdering av idrottensjämställdhetsplan 1989-1995Vid 1995 lade RS fram rapportenUtvärdering - idrottensjämställdhetsplan 1989-95, till vilkenfogats en studie benämnd Med flätorna ibrevlådan. Rapporten innehåller närmareuppgifter om i vilken utsträckning deolika delmålen i jämställdhetsplanenuppnåtts. RS anför för sin del följande.I den jämställdhetsplan som antogs vidriksidrottsmötet sattes målet attjämställd idrott ska vara en realitetnär det nya seklet börjar. Dessutomangavs ett antal delmål, fokuserade påbl.a. kvinnorepresentationen ibeslutande församlingar, vilka skullevara uppnådda 1995.Under de sex år som gått harett intensivt arbete bedrivits för attnå de uppsatta målen. Idrottensjämställdhetsarbete har i hög graduppmärksammats och uppskattas avomvärlden. Synbara resultat har ocksåuppnåtts, vilket framgår av styrelsensrapport. Bl.a. har andelen kvinnor iSF:s styrelser ökat från 15 till 25procent.Samtidigt konstaterar RS att delmåleninte nåtts. Därför krävs ett fortsatttålmodigt och målmedvetetjämställdhetsarbete på alla nivåer inomidrottsrörelsen. I förslaget tillverksamhetsinriktning anges såledesjämställd idrott som ett fokuseratområde , medett antal klara mål och planeradeaktiviteter. Det är också viktigt attbetona att jämställdhetsaspekter måstegenomsyra samtliga verksamhetsområden.Ett exempel på denna syn är förslagettill idéprogram där frågan i stället föratt få ett eget avsnitt integrerats iolika delområden. Samma strävan finns iförslaget till verksamhetsinriktning.Riksidrottsstyrelsen menar emellertidatt det är nödvändigt att nu tydligtmarkera allvaret bakom de mål som sattsupp. Redan i jämställdhetsplanen från1989 slogs fast att om målen inteuppfylldes borde en stadgeändring görassom innebär att regler om könskvoteringvid val till rådgivande och beslutandeorgan införs. För att visa vägen finnsdet enligt RS uppfattning nu anledningatt införa sådana regler för deidrottsgemensamma organ som tillsätts avriksidrottsmötet, samt för DF:sstyrelser. När det gäller SF bör detligga på förbundens eget ansvar attbedöma hur jämställdhetsarbetet skabedrivas på effektivast möjliga sätt.Hänsyn måste också tas till de olikaförbundens skiftande förutsättningar.Som en markering föreslår dock RS att SFåläggs att i sina stadgar samt inormalstadgar för SDF skriva in en regelom att styrelser och valberedningar skabestå av representanter för båda könen.Beslut av 1995 rörandejämställdhetsrapportenRIM 1995 beslöt att med godkännandelägga den i föregående avsnittredovisade rapporten till handlingarnaoch anta vissa av RS föreslagnastadgeändringar och att uppdra åt RS attfortsätta utvärdera jämställdhetsplanensdelmål och att till 1997 (ifortsättningen kallad RF-stämman)framlägga en rapport om dennautvärdering. Stadgeändringarna innebar ihuvudsak följande. Av de ledamöter i RS,som utöver ordföranden väljs av RF-stämman, skall antalet kvinnor vara femoch antalet män lika många. I skall- utöver ordförande och vice ordförande- väljas in tre kvinnor och lika mångamän. SF skall i sina stadgar och inormalstadgar för SDF föreskriva attstyrelsen och valberedningen skall beståav kvinnor och män. Vidare skall enligtnormalstadgan för DF de ledamöter somväljs utöver ordföranden vara likafördelade mellan könen.Idéprogram för idrottsrörelsenRIM 1995 antog - med vissa tillägg ochändringar - ett av RS framlagt förslagtill idrottsrörelsens idéprogram -Idrott till 2000. I programmet anförs ifråga om jämställdhet följande.Idrotten är lika viktig för kvinnor somför män, för flickor som för pojkar. Ochalla är lika viktiga för idrotten.Därför ska det inom idrottsrörelsenfinnas jämställdhet mellan könen. Meddet menar vi att det ska finnas likamöjligheter för alla, oavsett kön, attutöva idrott vilket kräver att kvinnligoch manlig idrott värderas ochprioriteras på ett likvärdigt sätt. Videlar på ansvaret för utvecklingen genomatt på alla nivåer inom idrottsrörelsenta tillvara såväl kvinnors som mänsolika erfarenheter och värderingar somledare. Vi fördelar och utformar ocksåuppdragen så att både kvinnor och mänkan medverka.Verksamhetsinriktning och ekonomisk planför 1996-1997RIM 1995 antog - med viss komplettering- ett av RS framlagt förslag tillverksamhetsinriktning och ekonomisk planför 1996-1997.Enligt verksamhetsplanen skall vissaområden fokuseras, däribland jämställdidrott. I detta hänseende anförsföljande.De mål för jämställdhetsarbetet somställts upp till 1995 årsriksidrottsmöte har inte uppnåtts. Dådet är av största vikt, att svenskidrottsrörelse ökar takten ijämställdhetsarbetet är det viktigt attfastställa innebörden av begreppetjämställdhet. Detta innebär eninriktning och organisering så attkvinnors idrottande utgörkärnverksamheten i lika storutsträckning som männens. Ellerannorlunda uttryckt: Kvinnor skall kunnarepresentera både sig själva och sinamanliga kollegor och vidare att kvinnorserfarenheter blir en del avorganisationernas gemensamma bas ochinte något som särbehandlas som någotavvikande. Riksidrottsstyrelsensverksamhetsplan inom detta område tardetta som utgångspunkt.MålIdrotten skall formas utifrån ettmedvetet könsperspektiv, därflickors/kvinnors villkor i likhet medpojkars/mäns är utgångspunkt för normeri verksamhet, organisation,arbetsformer, forskning och utbildning.AktiviteterRF, SF och SOK ansvarar för att ettkönsperspektiv läggs påverksamhetsinriktningen 1996 - 1997.RF ansvarar för, i samarbete med ,att SF erbjuds program för rekryteringoch utbildning av kvinnliga ledare ochtränare, t.ex. mentorsprogram.RF ansvarar för, i samarbete med ,att erbjuda SF utbildning ijämställdhetsfrågor.RF stödjer och stimuleraridrottsforskning om och för kvinnor.RF stimulerar genom särskilda medel SF:sfortsatta utvecklingsarbete.RF ansvarar för fortsatt uppföljning ochutvärdering av idrottsrörelsensjämställdhetsarbete.FritidsutredningenI maj månad 1995 tillkallades i enlighetmed regeringens beslut en särskildutredare med uppdrag att utredafördelningen av offentliga resurser tillfritidsverksamhet ur ettjämställdhetsperspektiv (dir. 1995:74).Utredaren har bedrivit arbetet undernamnet (C 1995:06).Kommittén har i sitt arbete använt sigav kvinnoforskningens resultat och deerfarenheter som arbetet för ökadjämställdhet har gett. Med anledning avatt det i utredningsuppdraget ingick attstudera vilken forskning som fanns omkvinnors och mäns fritid anordnadekommittén en konferens,Fritid och jämställdhet, i vilkenforskare från flera länder deltog.Konferensbidragen presenterades idelbetänkandet (SOU 1995:145) Fria val?Om kön, makt och fritid.I början av innevarande år avgavFritidsutredningen sitt slutbetänkande(SOU 1996:3) Fritid i förändring.I betänkandet föreslås enligtkommitténs egen sammanställningföljande:Staten- att jämställdhet skall vara ettövergripande mål i statens bidrag ochövriga styrmedel inom fritidsområdet,- att riktlinjer för en statligfritidspolitik utformas och att dennautgår från jämställdhet,- att som ett led i utarbetandet av enstatlig fritidspolitik bildas ettrådgivande organ,FritidsrådetI rådet bör ingå såväl statligarepresentanter som representanter mederfarenhet av , idrottslig ochkulturell verksamhet, samtrepresentanter med erfarenhet frånfolkbildning, folkhälsoarbete,folkrörelsearbete samt barn ochungdsomarbete. arbeteskall utgå från jämställdhet.Kommunerna- att kommunerna, i kommunallagens anda,utformar riktlinjer för enfritidspolitik som utgår frånjämställdhet,- att kommunerna använder sig av sådanainstrument som ökar kunskapen omfritiden,t.ex. att kultur- ochfritidsvaneundersökningar genomförs varijämställdhetsperspektivet ingår,- att kommunerna vid genomförandet av enjämställd fritidspolitik görjämställdhetskonsekvensanalyser införsåväl investeringar som avvägningar idriftsbudgetar mellan öppen verksamhetoch stöd till föreningsliv,- att jämställdhetskonsekvensanalysergörs vid den kommunala fysiskaplaneringen, såväl vid om- ochtillbyggnation av befintligaanläggningar och miljöer som vidnyproduktion, exempelvis genom att:utrymme ges för fritidsverksamhet ochfritidsaktiviteter i mindre och enklarelokaler med anslutning tillboendemiljön;- hänsyn tas till kvinnors säkerhetgenom att förlägga motionsspår i närhetav bostadsområden eller längs upplystagångvägar och att anläggningar planerasså att kvinnor känner sig trygga;- satsa på olika typer av öppna och lätttillgängliga verksamheter;- kommunerna kontinuerligt genomför s.k.tjejronder, liknande skyddsronder, därman fastställer krav på den fysiskamiljön som utgår från kvinnors ochflickors välbefinnande och behov,- att arkitekttävlingar utlyses, därrepresentanter för stat och kommunsamarbetar, för att ta fram förslag tillnya former av fritidsanläggningar ochtill ombyggnationer av befintligaanläggningar för att möjliggöraalternativ användning,- att i enlighet med Kommunallagens 8kap. 20 § om självförvaltningsorganuppmanas kommunerna att prövamöjligheterna till nya förvaltnings- ochbeslutsformer av fritidsanläggningar ochdär eftersöka en bred medborgerlig ochtvärsektoriell sammansättning,- att kommunerna skapar enförvaltningsövergripande funktion somarbetar samordnande och uppsökande medansvar för att informera om ochtillhandahålla information omfritidsutbudet i kommunen,Det offentliga gentemot organisationerm.fl.- att jämställdhet skall vara ettövergripande mål i det offentliga stödetpå samtliga nivåer till folkbildningen,- att jämställdhet skall vara ettövergripande mål på samtliga nivåer inomkulturpolitiken,- att jämställdhet skall vara ettövergripande mål för det offentligastödet på samtliga nivåer till idrotten,- att jämställdhet skall vara ettövergripande mål på samtliga nivåer fördet offentliga stödet till ungdoms- ochövriga organisationer,- att erforderlig könsdifferentieradstatistik skall vara ett krav pååterrapportering för myndigheter ochorganisationer på såväl central,regional som lokal nivå, vilka erhållerstatliga och kommunala bidrag,- att organisationer som erhålleroffentligt stöd utför kvalitativautvärderingar ur ett genusperspektiv avverksamheten i föreningar och attfolkrörelser uppmuntras, att för egnabehov av uppföljning utifrån uppställdajämställdhetsmål, utveckla riktlinjerför en tydlig redovisningsform av deninterna medelfördelningen iföreningarna.Forskning och utvecklingsarbete- att medel till forskning om flickorsoch kvinnors fritid med ettgenusteoretiskt perspektiv avsätts.Forskning om socialt eftersatta gruppersmöjligheter att tillgodogöra sig deoffentliga medlen för fritidsverksamhetuppmuntras. Frågan bör aktualiseras ianslutning till den forskningspolitiskapropositionen och kopplas till detföreslagna forskningsprogrammet omideella sektorn,- att regeringen ställer resurser tillförfogande för lokal utveckling avnyskapande kultur- och fritidsverksamhetsom utgår från flickors behov, ochfinner aktiva former för detta.Invandrarflickors situation böruppmärksammas,- att på ett lokalt plan initiativ tastill att sjukvård, socialtjänst ochförsäkringskassa samarbetar medfrititidssektorn runt frågor om hurfritid kan integreras i ett aktivtfolkhälso- och rehabiliteringsarbete ochatt personal som berörs av arbetet gesmöjlighet till fortbildning ochkompetensutveckling utifrån dettaperspektiv.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet har vid en rad tillfällenbehandlat frågan om jämställdhet inomidrotten. Då det gäller behandlingen avsådana frågor under åren 1991 och 1992hänvisar utskottet till de av riksdagengodkända betänkandena /91:KrU17 och1991/92:KrU15.Våren 1993 uppehöll sig utskottetingående vid frågan om hurjämställdheten inom idrottsrörelsen kanfrämjas. I sitt av godkändabetänkande /93:KrU14 lämnadeutskottet en redovisning för denjämställdhetsplan som antagits vidriksidrottsmötet . Vidare erinradeutskottet bl.a. om att sammariksidrottsmöte antagithandlingsprogrammet Idrottspolitiskoffensiv, i vilket ocksåjämställdhetsarbetet behandlades (senärmare härom bet. 1990/91:KrU17). Underberedningen i kulturutskottet av det dåaktuella ärendet lämnade på utskottetsbegäran företrädare förRiksidrottsförbundet (RF), utöver denskriftliga information som fannstillgänglig, information om förbundetsjämställdhetsarbete.Utskottet ansåg med följande motiveringatt det inte var erforderligt med någotriksdagens initiativ med anledning av dei ärendet behandlade motionerna.Föreningslivet har - som bl.a. anges idirektiven till Utredningen om statensbidrag till ideella organisationer (dir.1992:81) - en viktig roll i arbetet föratt främja jämställdhet mellan kvinnoroch män. Kulturutskottetsställningstaganden då utskottet prövarfrågor om bidrag till olikaorganisationer sker med utgångspunkt idessa värderingar. Idrottsrörelsen ärlandets största folkrörelse ochaktiverar fler ungdomar än någon annanföreningsverksamhet. Utskottet harnoterat det arbete som pågår för attförverkliga RF:s jämställdhetsmål. Trotsdetta arbete ger de uppgifter somutskottet inhämtat under ärendetsberedning anledning till farhågor föratt de mål som har satts upp inte kommeratt kunna uppfyllas. Utskottet villdärför anföra följande.Förverkligandet av jämställdhetsmålenär ett viktigt inslag i arbetet för attstärka idrottens trovärdighet. framhållit i sitt av riksdagengodkända betänkande 1991/92:KrU15 måstearbetet föras framåt på alla plan inomRF. Oavsett det stora ansvar som åvilarde enskilda föreningarna och förbundenhar RF ett övergripande ansvar för attmålen uppnås. Det kan därför med fogkrävas att RF med kraft driver frågan såatt uppsatta mål nås och jämställdhetenbland rörelsens medlemmar utvecklasvidare. Härvid bör varken särskildabestämmelser om kvinnorepresentation iolika beslutande organ eller ekonomiskastyrmedel vara uteslutna. I sammanhangetbör också framhållas att RF skall lämnaen redovisning av det lokalaaktivitetsstödets könsmässiga fördelningtill regeringen senast den 1 oktober1993. Denna redovisning kan ge anledningtill förnyade överväganden om reglernaför fördelning av stödet.Det har upplysts att iår kommer att erhålla en rapport medutvärdering av pågåendejämställdhetsarbete. Utskottet utgårfrån att innehållet i rapporten övervägsingående av ochföranleder de ställningstaganden somframstår som motiverade för att RF skallkunna ta sitt ansvar på området.Utskottet har noterat att bl.a. fråganom ekonomiska styrmedel förjämställdhetsarbetet kan komma attaktualiseras vid . Avpropositionen kan utläsas att regeringenfortlöpande uppmärksammar frågan omjämställdhet mellan kvinnor och män inomidrottsrörelsen. Mot denna bakgrundförutsätter utskottet att regeringen vidkommande överväganden av frågor som röridrottsrörelsen, bl.a. anslagsfrågor,beaktar resultaten av RF:s insatser påjämställdhetsområdet.Även behandlade utskottetingående frågan om jämställdhet inomidrotten. Detta skedde liksom tidigareår vid prövningen av anslaget Stöd tillidrotten. I sammanhanget behandladesfyra motioner i ämnet. Utskottet lämnadei sitt av godkända betänkande1993/94:KrU11 en redovisning för bl.a.en rapport till omRF:s jämställdhetsarbete (se s. 7 i bet). Då det gäller detfortsatta jämställdhetsarbetet framgickav rapporten följande.RF är medvetet om att idrottsrörelsenhar mycket långt kvar tills en verkligtjämställd idrott är uppnådd. Totalt 12SF har en egen handlingsplan förjämställdhet. Drygt 23 SF har fattatpolicybeslut för att öka kvinnornasandel vid rekrytering. Däremot harfortfarande ca 22 SF inte antagit varesig handlingsplan eller policybeslut. RFuppmanar till krafttag och fortsattintensifierat arbete i enlighet medjämställdhetsplanen. Idrottensjämdställdhetsarbete inriktas under dekommande två åren på följande.Intensifiera arbetet och styr ekonomiskt- ansvaret för genomförandet avjämställdhetsplanen ligger påbeslutsfattarna i RS, SF ochdistriktsförbunden. Samverkan medidrottens stödorgan, t.ex. , ärviktig. Uppgifter utifrånjämställdhetsplanens delmål skallårligen sammanställas och användas somett kriterium vid fördelningen av detstatliga bidraget till SF. Det statligalokala aktivitetsstödets fördelningmellan idrott som utövas av flickorresp. pojkar skall följas upp ochförslag till åtgärder ges. Fokusera inomföljande områden - forskning, utbildningoch nätverk/idrottspolitiskt arbete.Efter en redovisning för motionsförslagom jämställd idrott, anförde utskottetföljande.Utskottet anser att förverkligandet avjämställdhetsmålen är ett viktigt inslagi arbetet på att stärka idrottenstrovärdighet. Utskottet har redogjortför det arbete som pågår för attförverkliga dessa mål. Rapporten om RF:sjämställdhetsarbete åren 1989-1993 tyderemellertid på att det kommer att krävasmer kraftfulla insatser. Utskottet anserdet angeläget att innehållet i rapportenföranleder de åtgärder som krävs för attde uppsatta målen skall uppnås. framhöllmåste jämställdhetsarbetet, för vilketRF har ett övergripande ansvar, förasfram på alla plan inom rörelsen (bet.1992/93:KrU14). Utskottet uttalade ävenatt ekonomiska styrmedel inte borde varauteslutna.Utskottet vill framhålla att enfortlöpande redovisning, med särskiltavseende på bidragsfördelningen mellankvinnor och män, av anslagsdispositioneninom RF är ett värdefullt instrument förRF och omgivningen vid bedömningen avhur jämställdhetsarbetet utvecklas ochfrämjas. Enligt vad som framgår avbudgetpropositionen har RF på uppdrag avregeringen redovisat den könsmässigafördelningen av bidraget till lokalungdomsverksamhet avseende budgetåret1992/93. Härav framgår att avdeltagartillfällena utgjorde 40 %tillfällen för flickor och förpojkar, vilket motsvarar den könsmässigafördelningen av medlemmarna i aktuellålder. Utskottet har inhämtat att RSbeslutat att, inför bidragsfördelningentill SF nästkommande budgetår, från SFinhämta uppgifter utifrånjämställdhetsplanens delmål och låtadessa som ett kriterium bland andraligga till grund förbidragsfördelningen. Vidare har, somovan nämnts, uppdragit åt RSatt utreda framtida bidragsmodeller ochpenningströmmar inom idrotten och därvidbl.a. lämna förslag till fördelning avidrottens totala anslag, framtidafördelning av SF-anslaget och kommanderegler för det lokala aktivitetsstödet.Utskottet anser sig kunna förutsätta attRS därvid kommer att uppmärksamma fråganom ekonomiska styrmedel förjämställdhetsarbetet.Av propositionen kan utläsas attregeringen fortlöpande uppmärksammarfrågan om jämställdhet inom idrotten.Mot bakgrund härav och med hänvisningtill vad utskottet anfört i detföregående förutsätter utskottet attregeringen vid kommande överväganden ombl.a. anslagsfrågor som röridrottsrörelsen beaktar resultaten avinsatserna på jämställdhetsområdet.Något initiativ från i häraktuellt avseende är därför inteerforderligt.De aktuella motionsyrkandena avstyrktessåledes.Utskottet avstyrkte med en särskildmotivering också ett motionskrav om enidrottsutredning med kvinnoprofil (sebet. s. 10). Utskottet behandlar i betänkandet femmotioner som avser frågor om jämställdidrott. I två av motionerna berörs ävenfrågor som avser jämställdhet mellankönen då det gäller kommunala resursertill andra fritidsaktiviteter än idrott.Efter ett inledande avsnitt behandlarutskottet först frågan omidrottsrörelsens egna insatser förjämställdhet. Därefter behandlaskommunernas fördelning mellan könen avresurser till idrott och andrafritidsaktiviteter.