bet · GK01FöU1 · 1996-11-28 00:00:00 — Detta är oacceptabelt och det haringenting med att göra huruvida man anser att en delserie tre skall beställaseller inte, det är en principfråga vad gäller inflytande ochtrovärdighet gentemot skattebetalarna.Miljöpartiet anser att en beställning av JAS 39 delserie tre inte kan görasutan att har ett fullgott beslutsunderlag beträffande antal plan,beväpning, prestanda, ekonomin och de säkerhetspolitiska motiven till enytterligare investering i JAS-projektet.Antipersonella minorAnvändandet av så kallade antipersonella minor orsakar ett gigantisktmänskligt lidande i konflikthärdar världen över. Värst drabbade är u-ländernadär minor, utspridda på jord som annars hade kunnat brukas för odling,omöjliggör ett normalt liv för miljontals människor.Regeringen föreslår nu ett förbud mot minor i det svenska försvaret. Dettabeslut hälsar naturligtvis vi med glädje. Vi anser att inte minorna skallersättas med något annat vapen och att förbudet mot trampminor i det svenskaförsvaret skrivs in i lag. Vi förutsätter också att regeringen är starktpådrivande i fråga om ett internationellt förbud mot antipersonella minor.HemställanMed stöd av det anförda föreslåsdels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande utgifterna inom totalförsvaret för budgetåret 1997att riksdagendels med bifall till motionerna 1996/97:Fö202 yrkandena 2, 4 och 8 och1996/97:Fö502 och med anledning av proposition 1996/97:1 (utg.omr. 6)yrkande 33 beslutar om anslag inom utgiftsområde 6 Totalförsvar i enlighet med vad som anförts i reservation 4Miljöpartiets försvarspolitik (bilaga 1),dels avslår motionerna 1996/97:Fö205 yrkandena 9-12, 1996/97:Fö206,1996/97:Fö601, 1996/97:Ub255 yrkande 5 samt 1996/97:Ub514 yrkandena 10,39, 40 och 42,dels med bifall till budgetpropositionen ( utg.omr. 6) yrkande 1godkänner att den tillfälliga modellen för pris- och löneomräkning avanslaget A 1 Försvarsmakten bibehålls,dels med bifall till budgetpropositionen ( utg.omr. 6) yrkande 31bemyndigar regeringen att för låta Fortifikationsverketta upp lån i för investeringar i mark, vissaanläggningar och lokaler intill ett sammanlagt belopp om 2 900 000 000kr,dels med bifall till budgetpropositionen ( utg.omr. 6) yrkande 32bemyndigar regeringen att tillgodose behov avrörelsekapital genom att utnyttja en kredit i intillett sammanlagt belopp om 22 ,dels med anledning av budgetpropositionen ( utg.omr. 6) yrkande 11bemyndigar regeringen att utnyttja kredit i på40 för om krig, krigsfara eller andrautomordentliga förhållanden föreligger,dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande beställningsbemyndigande för materielatt med bifall till motion 1996/97:Fö202 yrkande 7 samt medavslag på budgetpropositionen ( utg.omr. 6) yrkande 2 och med avslag påmotion 1996/97:Fö205 yrkande 1 avslår regeringens förslag och som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört ombeställningsbemyndiganden för materiel,dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande ekonomisk ram för försvarsbeslutsperiodenatt med bifall till motion 1996/97:Fö42 yrkande 25 samt medavslag på proposition 1996/97:4 yrkande 50 och motionerna 1996/97:Fö38yrkande 6, 1996/97:Fö23 yrkandena 47 och 48, 1996/97: Fö50 yrkande 1,1996/97:Fö52 yrkande 16 och 1996/97:Fö201 yrkande 17 fastställer denekonomiska ramen för till 186 miljarderkronor,dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande lag om höjd beredskapatt med bifall till motion 1996/97:Fö42 yrkande 11 och medanledning av proposition 1996/97:4 yrkande 1 antar regeringens förslag(proposition 1996/97:4, avsnitt 2.1) till lag om ändring i lagen(1992:1403) om civilt försvar med de ändringar som utskottet förordat,dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande ledningssystemets utveckling, utom försvarsområdenatt med bifall till motion 1996/97:Fö42 yrkande 16 samt medavslag på proposition 1996/97:4 yrkande 11 i denna del och motion1996/97:Fö38 yrkandena 22 och 23 avslår förslaget om ledningssy-stemets utveckling i denna del,dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande markstridskrafternas krigsorganisationatt med bifall till motion 1996/97:Fö42 yrkande 28 samt medavslag på proposition 1996/97:4 yrkande 6 och motionerna 1996/97:Fö23yrkandena 22 och 23, 1996/97:Fö38 yrkandena 9 och 10, 1996/97:Fö52yrkande 9 i denna del och 1996/97:Fö201 yrkande 6 godkänner förslagettill inriktning av krigsorganisationen för markstridskrafterna i enlighetmed vad utskottet anfört,dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse:. beträffandeatt med bifall till motion 1996/97:Fö43 yrkande 1 i denna deloch med avslag på proposition 1996/97:4 yrkande 7 i denna del,motionerna 1996/97:Fö23 yrkandena 25 och 26, 1996/97:Fö52 yrkande 9 idenna del och 1996/97:Fö201 yrkande 7 i denna del godkänner vad imotionen anförs om antalet ubåtar,dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande sjö- och kustförsvarsstridskrafternas krigsorganisationi övrigtatt med bifall till motion 1996/97:Fö43 yrkandena 1 och 5 samtmed avslag på proposition 1996/97:4 yrkande 7 i denna del och motionerna1996/97:Fö23 yrkande 27, 1996/97:Fö27 yrkandena 2 och 3, 1996/97:Fö38yrkande 12, 1996/97:Fö49 yrkande 3, 1996/97:Fö52 yrkande 9 i denna deloch 1996/97:Fö201 yrkande 7 i denna del godkänner förslaget tillinriktning av sjö- och kustförsvarsstridskrafternas krigsorganisation iövrigt i enlighet med vad utskottet anfört,dels att utskottets hemställan under 24 bort ha följande lydelse:24. beträffande antalet stridsflygdivisioneratt med bifall till motion 1996/97:Fö42 yrkande 34 samt medavslag på proposition 1996/97:4 yrkande 8 och motionerna 1996/97:Fö23yrkande 24, 1996/97:Fö52 yrkande 9 i denna del och 1996/97:Fö201 yrkande8 i denna del godkänner förslaget om antalet flygdivisioner i enlighetmed vad utskottet anfört,dels att utskottets hemställan under 26 bort ha följande lydelse:. beträffandeatt med bifall till motionerna 1996/97:Fö42 yrkandena 32 och 33och 1995/96:Fö19 och med avslag på proposition 1996/97:4 yrkande 9 ochmotionerna 1995/96:Fö17, 1995/96:Fö18, 1996/97:Fö38 yrkande 13 i dennadel, 1996/97:Fö52 yrkande 9 i denna del och 1996/97:Fö201 yrkande 8 idenna del godkänner vad som i motionerna anförs om att inte anskaffadelserie 3 av JAS 39 ,dels att utskottets hemställan under 36 bort ha följande lydelse:36. beträffande Försvarsmaktens organisation på Gotlandatt med bifall till motion 1996/97:Fö42 yrkande 27 samt medavslag på motionerna 1996/97:Fö38 yrkande 15 i denna del och 1996/97:Fö52yrkande 10 i denna del beslutar att marinbrigad (FMB) ställs omtill miljövärnsbrigad,dels att utskottets hemställan under 39 bort ha följande lydelse:39. beträffande flygflottiljatt med bifall till motionerna 1996/97:Fö42 yrkande 31 och1996/97:Fö52 yrkande 10 i denna del beslutar att flygflottilj () skall läggas ned,dels att utskottets hemställan under 40 bort ha följande lydelse:40. beträffande Försvarsmaktens organisation i , iövrigt, och Gävleatt med bifall till motion 1996/97:Fö42 yrkande 26, medanledning av proposition 1996/97:4 yrkandena 18, 21 och 36 samt medavslag på motionerna 1996/97:Fö16, 1996/97:Fö23 yrkande 34 i denna del,1996/97:Fö34, 1996/97:Fö52 yrkande 10 i denna del, 1996/97:Fö201yrkandena 10 och 11 båda i denna del och 1996/97:Fö308 yrkande 1 i dennadeldels godkänner förslaget att inrätta Försvarsmaktens underrättelse- ochsäkerhetscentrum i ,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omförsvarsområden,dels beslutar att Dalabrigaden (NB 13) i ställs om tillmiljövärnsregemente,dels att utskottets hemställan under 51 bort ha följande lydelse:51. beträffande verksamheten vid det internationella kommandotatt med bifall till motion 1996/97:Fö42 yrkandena 14 och 15samt med avslag på motionerna 1996/97:Fö23 yrkandena 35 och 36, 39 och1996/97:Fö324 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om verksamheten vid det internationella kommandot,dels att utskottets hemställan under 54 bort ha följande lydelse:54. beträffande förbud mot antipersonella minoratt med bifall till motion 1996/97:Fö42 yrkandena 18 och 19,med anledning av proposition 1996/97:4 yrkande 43 samt med avslag påmotionerna 1996/97:Fö23 yrkande 43, 1996/97:Fö52 yrkandena 14 och 15 och1996/97:Fö201 yrkande 16dels godkänner förslaget om ett totalförbud mot användning av antipersonellaminor i det svenska försvaret,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet i övrigt anfört omminor,dels att utskottets hemställan under 61 bort ha följande lydelse:61. beträffande mål för funktionerna inom det civila försvaretatt med bifall till motion 1996/97:Fö42 yrkande 21, medanledning av proposition 1996/97:4 yrkande 51 samt med avslag påmotionerna 1996/97:Fö23 yrkandena 20 och 21, 1996/97:Fö38 yrkande 29,1996/97:Fö52 yrkande 7 och 1996/97:Fö404 godkänner mål för funktionernainom det civila försvaret med det tillägg om civilmotstånd som utskottetförordat,dels att utskottets hemställan under 64 bort ha följande lydelse:64. beträffande militär plikttjänstgöringatt med bifall till motion 1996/97:Fö10 yrkande 1 i denna deloch med avslag på motionerna 1996/97:Fö38 yrkandena 25 och 26,1996/97:Fö301, 1996/97:Fö302 och 1996/97:Fö310 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om militär plikttjänstgöring,dels att utskottets hemställan under 65 bort ha följande lydelse:65. beträffande civila beredskapsstyrkoratt med bifall till motion 1996/97:Fö10 yrkandena 2-4 och medavslag på motionerna 1996/97:Fö38 yrkande 27, 1996/97:Fö201 yrkande 14och 1996/97:Fö401 i denna del som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om civila beredskapsstyrkor,dels att utskottets hemställan under 66 bort ha följande lydelse:66. beträffande förmåneratt med bifall till motion 1996/97:Fö10 yrkande 9 och medanledning av motion 1996/97:Fö52 yrkande 11 beslutar att matersättningenför totalförsvarspliktiga skall vara oavsett veckodag,dels att utskottets hemställan under 68 bort ha följande lydelse:68. beträffande vapenfri tjänstatt med bifall till motion 1996/97:Fö10 yrkandena 6 och 7 samtmed anledning av motionerna 1996/97:Fö36, 1996/97:Fö52 yrkande 12 och1996/97:Fö403 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om vapenfri tjänst,dels att utskottets hemställan under 70 bort ha följande lydelse:70. beträffande rasism och främlingsfientlighetatt med bifall till motionerna 1996/97:Fö10 yrkandena 10 och11, 1996/97:Fö42 yrkande 35 och 1996/97:Fö327 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om rasism ochfrämlingsfientlighet,dels att utskottets hemställan under 76 bort ha följande lydelse:76. beträffande försvarsforskningatt med bifall till motion 1996/97:Fö42 yrkande 17 och medanledning av budgetpropositionen ( utg.omr. 6) yrkande 12dels godkänner att det nationella flygtekniska forskningsprogrammet fårfortsätta på samma nivå som under den treårigaforskningspolitiska beslutsperioden,dels att beslutar ominrikta forskningen vid Försvaretsforskningsanstalt i enlighet med vad utskottet anfört,dels att utskottets hemställan under 83 bort ha följande lydelse:83. beträffande Försvarets forskningsanstaltatt med bifall till motion 1996/97:Fö202 yrkande 5, medanledning av proposition 1996/97:4 yrkande 57 och med avslag på motion1996/97:Ub10 yrkande 13 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om prioriteringar för forskningsanstaltens verksamhet,5. försvarspolitik (reservation mom. 11, 21, 24, 42 och 45)() anför:Kristdemokraterna ställer sig till vissa delar bakom den inriktning avtotalförsvaret som beslutades i etapp 1 av försvarsbeslutet. Totalförsvaretsutveckling skall anpassas till omvärldsförändringar, och en samlad syn på hotoch risker bör ge en mer effektiv och rationell hantering av samhälletsresurser inklusive totalförsvarets. Satsningar på det civila försvaret sommotverkar det moderna samhällets sårbarhet är betydelsefulla. förmågaoch förutsättningar att delta i fredsfrämjande och humanitära insatserförbättras, och ett bredare utnyttjande av pliktpersonal stärker engagemangetoch trovärdigheten för vår säkerhetspolitik.Det förslag som läggs fram för att skapa en totalförsvarsorganisation förhela konfliktskalan fred-kris-krig måste ha en långsiktig hållbarhet pånuvarande och minskande ekonomiska nivå men den skall också säkerställa att enhöjning av krigsduglighet och tillväxt kan hanteras snabbt och utan onödigtstora omställningar om mer resurser tillförs.Ekonomisk ram för försvarsbeslutsperiodenRegeringen har inte tillräckligt beaktat att den säkerhetspolitiskaosäkerheten i vår omvärld tillsammans med den beslutade inriktningen avtotalförsvaret medför kostnader som kommer att urholka angiven ram.Osäkerheten i omvärlden kräver både god förmåga att höja beredskapen och enstabil grund för anpassning av totalförsvarets resurser vid långsiktigaförändringar. Den beslutade besparingen på bör därför inte verkställas.Syn på totalförsvarets framtidVi anser att säkerhetspolitiken måste präglas av klarhet och långsiktighet menockså av öppenhet för nya lösningar. militära alliansfrihet bestårmen sökandet efter den optimala säkerhetsstrukturen för vårt land och våromgivning måste ständigt fortgå för att kunna beakta den internationellautvecklingen. Försvarsbeslut 96 måste oavsett läge skapa trovärdighet åt vårsäkerhetspolitik.Sverige skall upprätthålla ett effektivt totalförsvar med en sådan styrka,sammansättning, ledning, beredskap och uthållighet att det utgör ettväsentligt bidrag till stabiliteten i vårt närområde. Det är en förutsättningför att vår strävan att hålla oss utanför krig skall kunna bli respekterad ochskapa respekt för vår vilja och förmåga att försvara oss om vi skulle utsättasför angrepp. Vårt totalförsvar är en försäkring mot ofred. Den föreslagnaminskningen av vår nationella försäkringspremie kommer att innebära ökadsjälvrisk.Det militära försvaretFörsvarsmaktens roll som säkerhetspolitiskt instrument har utvidgats genom nyauppgifter. Även om det inte föreligger något angreppshot motSverige fordrar vår säkerhetspolitik långsiktigt att en betydandeförsvarsförmåga fortlöpande upprätthålls - inte minst kvalitativt - hostotalförsvaret. menar att denna utgångspunkt är enförutsättning för att vår säkerhetspolitik skall uppfattas som trovärdig i deninstabila och föränderliga säkerhetspolitiska miljön.Omvärlden värderar vår säkerhetspolitik bl.a. utifrån de säkerhetspolitiskasignaler vi sänder ut inför ett nytt försvarsbeslut. Våra säkerhetspolitiskamål och vårt aktiva deltagande i byggandet av en alleuropeisk säkerhetsordningmåste stödjas av en trovärdig försvarsförmåga.Kristdemokraternas utgångspunkter vid utformningen av försvarsmakten är atttillgodose operativa krav med beaktande av anpassningsförmågan utifrån detsäkerhetspolitiska läget. En effektiv övervakning av och dess inloppskall upprätthållas och läge har stor säkerhetspolitisk betydelse.Våra operativt viktiga områden måste skyddas. Hela landet skall försvaras.Försvarsmaktens uppgifter har ett nära sammanhang med dess förmåga att lösaden grundläggande uppgiften att försvara landet mot väpnade angrepp. Detmilitära försvarets verksamhet och utveckling måste präglas av att uppgiftenatt försvara vårt land mot väpnade angrepp är det yttersta motivet för dessexistens.Försvarsmaktens organisation i fredFörsvarsområdenFörsvarsutskottet markerade (1995/96:FöU1) betydelsen av attsäkerställa de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet på lokal ochregional nivå samt menade att det vore olämpligt att låsa sig till en vissvolymmässig reduktion av antalet försvarsområden utan att se hur väl ettsådant beslut passar in i helheten. Den reducering av antalet försvarsområdensom nu föreslås innebär att det inte kommer att finnas en kvalificerad militärledning i varje län. Detta kommer att leda till stora förändringar som direktberör hemvärnet och övriga frivilligorganisationer samt den samverkan som ägerrum med länets civila försvar. En väl fungerande organisation över landetstärker den folkliga förankringen som blir särskilt viktig i händelse avbeslut om höjning av krigsdugligheten.Genom hemvärnets ökande betydelse och den inriktning som lagts fast att ökaorganisationen till 125 000 personer krävs inte bara ekonomiska och materiellaresurser utan även ett starkt stöd av en tydlig militär representation. Detfinns säkert möjligheter att vid ett antal försvarsområdesstaber begränsauppgifter och omfattning till en lägre nivå men som ändå kan fungera välutifrån hemvärnets, de frivilliga försvarsorganisationernas och det civilaförsvarets behov.Genom totalförsvarets nya uppgifter ställs det ökade krav på samverkanmellan det civila och det militära försvaret. Denna samordning ifred/kris/krig kräver kunskap, planläggning och kontinuerlig samverkan i fred,vilket medför att försvarsområdesstabernas betydelse som totalförsvars-centrumökar. menar därför att principen ett försvarsområde - ettlän alltjämt skall gälla.Försvarsmaktens organisation i om framtiden har lett till att regeringen inte föreslår åtgärdersom inte med rimlig säkerhet har en långvarig beständighet. En översyn avFörsvarsmaktens skolverksamhet skall därför äga rum i syfte att eftersträvaökad samordning inom Försvarsmakten men även pröva möjligheten till samordningmed totalförsvaret. menar att även , F 5, iLjungbyhed bör innefattas i denna utredning för att flygsäkerhetsfrågorna isamband med den grundläggande flygutbildningen skall bli belysta.Förändringar i Försvarsmaktens grundorganisation i övrigtRegeringen har vid utformandet av sitt förslag till åtgärder för att klara aven krympande ekonomi i väsentliga delar frångått Försvarsmaktens förslag.Kristdemokraternas självklara utgångspunkt är att vid utformningen avgrundorganisationen enbart ta hänsyn till säkerhetspolitiska aspekter. Våruppfattning är att regeringen när den nu frångår Försvarsmaktens bedömningargjort det utifrån helt andra principer än de militäroperativa ochsäkerhetspolitiska. Vi anser därför att följande fredsförband bör behållas iorganisationen. * Älvsborgsbrigaden IB 15 i BoråsRiksdagsbeslutet som bl.a. innebar att Försvarsmakten måste ha förmågabåde att skydda våra mest vitala områden och anfalla en angripare där och närdenne är som känsligast, borde ha lett till att utskottet låtitÄlvsborgsbrigaden utgöra kärnan i markförsvar. Detbefolkningstäta med största hamn, två storaflygplatser och viktig industri är utan tvekan ett av mest vitalaområden och dessutom beläget vid den kommunikationsled som utgör inloppet tillÖstersjön. Ett försvar mot strategiska styrkor kräver dels förband på plats,dels mycket snabbt tillförda förband. * Skånska luftvärnskåren Lv 4 i YstadDet framtida utbildningsbehovet av luftvärnsförband i södra en nedläggning av en luftvärnskår. De bästaproduktionsförutsättningarna samt en unik kompetens på luftrobotsystemet RBS77 innebär att bör vara utbildningsplattform för luftvärnsförband isödra militärområdet. * Livgrenadjärbrigaden IB 4 i LinköpingGoda övningsbetingelser, god närrekrytering av värnpliktiga och samverkanmed universitet och universitetssjukhus är ur totalförsvarssynpunkt värdefullafaktorer. Militäroperativa skäl talar för att IB 4 skall finnas kvar iÖstergötland. * Lapplandsbrigaden NB 20 i UmeåOperativa fördelar med dess närhet till gränszonen talar för NB 20 i Umeå.Väl utbyggda och nära övnings- och skjutfält samt samlokalisering och Totalförsvarets skyddsskola bidrar till en effektivgarnison.Riksdagen bör sålunda avvisa regeringens förslag i följande avseenden:* att försvarsområdesstaben i läggs ned* att Skånska luftvärnskåren läggs ned* att försvarsområdesstaben i läggs ned* att försvarsområdesstaben i läggs ned* att försvarsområdesstaben i läggs ned* att Älvsborgsbrigaden läggs ned* att försvarsområdesstaben i läggs ned* att Livgrenadjärbrigaden i läggs ned* att försvarsområdesstaberna i och läggs ned* att försvarsområdesstaben i läggs ned* att Lapplandsbrigaden i läggs nedStridskrafternaMarkstridskrafternas krigsorganisationFör att armén skall kunna lösa ålagda operativa uppgifter krävs välutbildadeoch välutrustade förband. Fältförbanden reduceras nu till att omfatta 13brigader i tre fördelningar med erforderliga fördelningsförband. Utskottetgodtar även den föreslagna utökningen av hemvärnet och anser att dessmateriella förnyelse är angelägen.Majoriteten av utskottet ställer sig bakom förslaget att reduceraterritorialförsvaret från 165 000 till 90 000 personer. Det är viktigt attförsvarsområdesförbanden vidmakthåller operativa krav på krigsduglighet.Kristdemokraterna menar att så länge som hemvärnet inte uppnått avsedd styrkapå 125 000 personer bör fler territorialförsvarsförband behållas så att densammanlagda styrkan fram till slutläget uppgår till 215 000 personer.Antalet ytstridsfartyg och ubåtarTillräckliga resurser för övervakning och hävdandet av vår territoriellaintegritet måste finnas i fred för insatser runt vår kust. Ihändelse av konflikter kan och dess utlopp tidigt bli berörda.Marinen hade 1982 36 ytstridsfartyg och finns 30. En effektivövervakning längs våra kuster kräver många ytstridsfartyg eftersom skyddet avsvenskt territorium och svenska intressen snabbt måste kunna förstärkas.Regeringen föreslår nu att 24 ytstridsfartyg skall behållas under perioden1997-2001 för att vi uthålligt skall kunna hävda den territoriellaintegriteten innan nya ytstridsfartyg hunnit bli operativa. Därefter kanantalet fartyg nedgå till 20. Utskottsmajoriteten ställer sig bakom dennainriktning.För att vi inte skall ha luckor i övervaknings- eller insatssystemen och medhänsyn till ökade engagemang i menarKristdemokraterna att antalet ytstridsfartyg bör vara 24. Med hänsyn till densäkerhetspolitiska osäkerheten bör vi därför inte nu besluta om ytterligarereduceringar av antalet ytstridsfartyg.Sedan 1982 har vi 12 ubåtar och regeringen föreslår nu att 9 ubåtarbibehålls men 2 av dessa i låg materielberedskap. Konsekvenserna av två ubåtari materielberedskap kan bli att dessa vid slutet av försvarsbeslutsperiodeninte kan iståndsättas på grund av personella och materiellabrister. Regeringens inriktning kan således uppfattas som att avseratt reducera antalet ubåtar . Eftersom ubåtarna har högt omedelbartstridsvärde och regeringen betonar fortsatt inhemsk kompetens inomubåtsområdet bör samtliga 9 ubåtar fortsatt vara operativa för att vi ihändelse av en kris- eller krigssituation skall kunna lösa ålagda uppgifter påett fullvärdigt sätt. Ju fler ubåtar vi har operativa, desto störremöjligheter finns till framskjuten övervakning och spaning vilket blir nog såviktigt i ett anpassningsskede.Antalet stridsflygdivisionerKristdemokraterna framförde under behandlingen av etapp I inför åretsförsvarsbeslut att kapaciteten hos våra flygstridskrafter och övrigtluftförsvar är av avgörande betydelse vid inledningen av ett modernt krig. Engrundläggande förutsättning för vår försvarsförmåga är därför att vi kanhindra en angripare att få herravälde i luften.Utskottet föreslår att flygstridskrafterna tills vidare skall bestå av 13flygdivisioner men att den långsiktiga inriktningen skall vara 12 divisionerJAS 39 Gripen.För att kunna utveckla god initialeffekt och nå en rimlig uthållighet isyfte att hindra en angripare att få luftherravälde behövs 14stridsflygdivisioner.