bet · GJ01NU24 · 1996-05-23 00:00:00 — 1995/96NU24ÄrendetI detta betänkande behandlas proposition1995/96:171 om en sjätte . och tre motioner som väckts medanledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringensförslag om inrättande av en nyfondstyrelse inom AP-fonden förytterligare förvärv av aktier i svenskaföretag. Nuvarande avvecklingsstyrelsen(Fond 92-94) permanentas inom AP-fondenoch byter namn till sjättefondstyrelsen. Till denna fondstyrelseöverförs frånförsta-tredje fondstyrelserna. Förslagetom en sjätte fondstyrelse avstyrks i enreservation (m, fp, kds), där det sägsatt regeringens förslag är ett utslag avsamma socialistiska idéer som låg bakomlöntagarfonderna.Härutöver tillstyrker utskottet förslagi propositionen om vissa ändringar avplaceringsbestämmelserna förförsta-tredje fondstyrelserna.Beträffande regeringens förslag om entidigareläggning av avlämnandet avfondstyrelsernas årsredovisningarföreslår utskottet en smärre justering;enligt utskottets uppfattning böravlämnandet ske . I proposition 1995/96:171 föreslås attriksdagen antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1983:1092) medreglemente för Allmänna pensionsfonden.Lagförslaget återges i bilaga. De motioner som väckts med anledning avpropositionen är följande:1995/96:N36 av m.fl. (m) variyrkas att avslår regeringensförslag att inrätta en sjättefondstyrelse i enlighet med vad somanförts i motionen.1995/96:N37 av m.fl.(kds) vari yrkas att riksdagen1. avslår regeringens förslag om attinrätta en sjätte fondstyrelse,2. upphäver det tidigare beslutet omatt av AP-fondensmedel skall omfördelas tillaktieplaceringar,3. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omhushållssparande och ägarspridning.1995/96:N38 av tredje vice talmanChrister Eirefelt m.fl. (fp) vari yrkasatt avslår regeringens förslagatt inrätta en sjätte fondstyrelse. En sjätte fondstyrelseHösten 1995 aviserade regeringen i dens.k. tillväxtpropositionen (prop.1995/96:25) att den senare avsåg attlägga fram förslag om att Allmännapensionsfonden (AP-fonden) skulle gesmöjlighet att förvärva aktier förytterligare . Enligtregeringen kommer en sådan omfördelningatt gynna den svenska ekonominsutveckling och tillväxt genom attnäringslivet får tillgång till merriskvilligt kapital, både förbörsnoterade bolag och för onoteradeföretag. Ett annat syfte medomfördelningen är att bättre kunnauppfylla kravet på god riskspridning ochdärmed bidra till en ökad avkastning påfondens kapital, angavs det. Vidbehandlingen av propositionen hade såvälnäringsutskottet i sitt yttrande tillfinansutskottet (1995/96:NU3y) somfinansutskottet (bet. 1995/96:FiU1)inget att erinra mot regeringens planer.En motsatt uppfattning redovisades avföreträdarna för Moderatasamlingspartiet, liberalernaoch i respektiveutskott.I proposition 1995/96:171 framläggs dettidigare aviserade förslaget. Regeringenföreslår att den nuvarandeavvecklingsstyrelsen (Fond 92-94), sombildades i samband medavvecklingen av löntagarfondstyrelserna,skall permanentas inom ramen för AP-fonden och byta namn till sjättefondstyrelsen. skallenligt förslaget förvalta 10 miljarderkronor som skall omfördelas inom AP-fonden. Förvaltade medel skall placerasi huvudsak enligt de regler som gällerför avvecklingsstyrelsen. För styrelsensorganisation och verksamhet skall ocksågälla väsentligen samma regler som nugäller för avvecklingsstyrelsen. Detbetonas att fondstyrelsen skall beaktamiljöaspekter i sin verksamhet.För fjärde och femte fondstyrelsernasaktieinnehav gäller enligt lagen(1983:1092) med reglemente för Allmännapensionsfonden (det s.k. AP-fondsreglementet) att innehavet fåruppgå till motsvarande högst avrösterna i respektive bolag. I likhetmed vad som gäller föravvecklingsstyrelsen skall enligtförslaget i propositionenröstbegränsningsregeln för sjättefondstyrelsen sättas till . Enligtregeringen får därmed fondstyrelsenbättre förutsättningar att äga andelar imindre bolag. Den föreslagna regeln sägsvidare möjliggöra att små och medelstoraföretag i större utsträckning kan få delav det riskkapital som AP-fonden försermarknaden med. I syfte att uppmuntrainvesteringar i svenska riskkapitalbolagskall vidare sjätte fondstyrelsen kunnaförvärva - utan någon röstbegränsning -börsregistrerade aktier i ett svensktriskkapitalbolag. Härigenom, sägs det ipropositionen, skapas möjligheter försåväl nytillkommande som redanexisterande riskkapitalbolag attförvalta det kapital som med det nuaktuella förslaget ställs tillriskkapitalmarknadens förfogande.Med anledning av propositionen har detväckts tre motioner. I alla motionernaavvisas regeringens förslag.Vidgad rätt för AP-fonden att köpaaktier ger varken bättreriskkapitalförsörjning för näringsliveteller ökad avkastning och störreriskspridning för pensionskapitalet,sägs det i motion 1995/96:N36 (m).Syftet med förslag av detta slag haralltid varit att ytterligarekollektivisera ägandet avföretagsamheten i , anförmotionärerna. De menar attmarknadsekonomin ochriskkapitalförsörjningen bör stärkasgenom att ägandet av företag spridsbland enskilda människor samt attpensionssparandet bör ges en individuellanknytning, bl.a. genom depremiereserver som byggs upp inom ramenför det reformerade ATP-systemet.Förslaget om inrättande av en sjätte är bara ett i raden avföretagsfientliga och icketillväxtfrämjande regeringsförslag,heter det i motion 1995/96:N38 (fp).Tillgången på riskkapital avgörs av denförväntade avkastningen på sparandet ochinte genom ett eventuellt tillskott viaAP-fonden, sägs det. För att garanterariskkapitalförsörjningen behövs bravillkor för sparande och ökatföretagande. Motionärerna påpekar vidareatt det institutionella ägandet redan ärett dominerande och växande inslag inäringslivet. Också därför borde intemedel från kollektivt sparande ställastill förfogande för köp av andelar ibörsföretag eller för uppköp av mindreföretag. I stället vill motionärernauppmuntra privat sparande i aktier ochett mer spritt ägande av det svenskanäringslivet.Även i motion 1995/96:N37 (kds) hävdasatt det privata sparandet måste gynnas.Motionärerna säger sig var allvarligtoroade över den politik som långsiktigtoch fortlöpande utarmathushållssparandet i . Genom attmetodiskt skattemässigt missgynna privatsparande har Socialdemokraterna minskatdet riskvilliga kapital som står tillförfogande för näringslivet, anförs detvidare. Ett stort sparande är enligtmotionärerna angeläget för attsäkerställa tillgången till kapital föratt motsvara de investeringar som ärnödvändiga för att klara förnyelsekraveninom näringslivet och för att i ettlängre perspektiv klara sysselsättningoch välfärd. Förutom avslag påpropositionen yrkar motionärerna - påbasis av en felaktig beskrivning ipropositionen - att skallupphäva det tidigare beslutet om att 10miljarder kronor från AP-fonden skallomfördelas för köp av aktier. (Ipropositionen sägs att harfattat ett sådant beslut. Som tidigarenämnts behandlade under hösten1995 endast regeringens avisering om ettkommande förslag med denna inriktning. )Motionen innehåller även ett tredjeyrkande om vikten av hushållssparandeoch ägarspridning.Enligt utskottets mening är detväsentligt att det skapas godaförutsättningar för näringslivet i syfteatt uppnå en ökad tillväxt ochsysselsättning. En sådan tillväxtförutsätter bl.a. att riskvilligtkapital ställs till näringslivetsförfogande. Ett sätt att stärkakapitalförsörjningen till näringslivetär att ge AP-fonden möjlighet attinvestera ytterligare medel i svenskaföretag. Utskottet instämmer därför iförslaget i propositionen att 10miljarder kronor skall omfördelas inomAP-fonden till en nyinrättad sjättefondstyrelse för förvärv av aktier.Därmed kan också en ökad avkastning påfondens kapital uppnås.Inte minst för små och medelstoraföretag kan bristande tillgång tillriskkapital utgöra en begränsning förexpansion. Med hänsyn härtill delarutskottet regeringens uppfattning attmedlen inom sjätte fondstyrelsen börplaceras i huvudsak enligt de regler somför närvarande gäller föravvecklingsstyrelsen. Utskottettillstyrker också förslaget om attfondstyrelsen utan röstbegränsningar fårförvärva börsregistrerade aktier isvenska riskkapitalbolag.Riskkapitalbolagens verksamhet riktarsig företrädesvis till små ochmedelstora tillväxtföretag genom attbolagen erbjuder dessa företag olikafomer av riskvilligt kapital. Med detaktuella förslaget skapas möjlighet, somsägs i propositionen, för såvälnytillkommande som redan existeranderiskkapitalbolag att förvalta detkapital som ställs tillriskkapitalmarknadens förfogande.Med det sagda tillstyrker utskottetsålunda regeringens olika förslagbeträffande sjätte fondstyrelsen ochavstyrker samtliga motioner.Övriga förslag i propositionenÄndring i placeringsbestämmelserna förförsta-tredje fondstyrelsernaEnligt bestämmelser i (12 §) fårförsta-tredje fondstyrelserna placerafondmedlen i skuldförbindelser med lågkreditrisk. Placeringarna, som kan ske iform av direktlån, får i begränsadutsträckning avse skuldförbindelserutställda i utländsk valuta, underförutsättning att skuldförbindelserna ärföremål för handel på en regleradmarknad. Utöver skuldförbindelser medlåg kreditrisk får fondstyrelsernaplacera begränsade medel i andraskuldförbindelser utfärdade av svenskaaktiebolag eller ekonomiska föreningar.Sådana skuldförbindelser, som också dekan avse direktlån, får inte varautställda i utländsk valuta.Efter begäran från första-tredjefondstyrelserna föreslås i propositionenatt fondstyrelserna skall ges möjlighetatt placera medel i skuldförbindelsermed låg kreditrisk avseende direktlån iutländsk valuta till det svenskanäringslivet utan krav på attskuldförbindelsen skall vara föremål förhandel på en reglerad marknad. Enligtregeringen kan en sådan utvidgning bidratill att ge AP-fonden en ökad avkastningoch till att förstärka konkurrensen pålånemarknaden.Vidare föreslås i propositionen attfondstyrelserna skall ges rätt att göras.k. portföljinvesteringar i utländskafastighetsfonder men också - genom ettändrat motivuttalande - i svenska ochutländska fastighetsbolag. Fortfarandeskall dock gälla att fastighetsinnehavetfår motsvara högst av det totalamarknadsvärdet på de tillgångar somfondstyrelsen förvaltar.Av motiven till den aktuellabestämmelsen i AP-fondsreglementet (15 a§) framgår att fondstyrelserna ärförhindrade att göraportföljinvesteringar i såväl svenskasom utländska fastighetsbolag. Det harbetonats att innehavet av aktier i ettfastighetsbolag skall syfta till enlångsiktig placering och innebära ettägarengagemang. Bestämmelsen ger i sinnuvarande lydelse inte heller utrymmeför placeringar i utländska fonder somäger fastigheter eller aktier ifastighetsbolag. För att kunna uppnå enökad riskspridning av placeringar harförsta-tredje fondstyrelserna begärt attde skall ges möjlighet att göraportföljinvesteringar i utländskafastighetsbolag men också tillåtas attplacera medel i utländska fonder somäger fastigheter eller aktier ifastighetsbolag.Regeringen instämmer alltså ifondstyrelsernas förslag men förordarhärutöver i propositionen - på förslagav bl.a. - attfondstyrelsernas möjlighet att göraportföljinvesteringar i fastighetsbolagockså skall kunna avse placeringar isvenska fastighetsbolag. De fördelar iform av bl.a. ökad riskspridning somlyfts fram till stöd för att tillåtafondstyrelserna att göraportföljinvesteringar i utländskafastighetsbolag gäller i hög grad enligtregeringen även för fondstyrelsernasplaceringar på den svenskafastighetsmarknaden.Utskottet har inget att erinra mot denu redovisade förslagen i propositionenoch tillstyrker sålunda attplaceringsbestämmelserna förförsta-tredje fondstyrelserna utvidgaspå angivet sätt.Ändrad tidpunkt för avlämnande avårsredovisning m.m.Enligt nu gällande regler skall varjefondstyrelse före avlämnasin årsredovisning. Revisorerna skallsedan inom 14 dagar avge enrevisionsberättelse. Därefter överlämnasårsredovisningen ochrevisionsberättelsen samt en utvärderingav förvaltningen till regeringen, somsenast skall avgörafrågan om fastställelse avbalansräkningen. Senast vid detta datumskall regeringen till riksdagenöverlämna en skrivelse innehållandebl.a. en sammanställning avårsredovisningarna samt regeringensutvärdering av fondstyrelsernasförvaltning av fondkapitalet.Enligt regeringen är det av stor viktatt resultatet av AP-fondens förvaltningoffentliggörs så snart som möjligt.Därför föreslås i propositionen attavlämnandet av årsredovisningarnatidigareläggs till senastden . Med denna utgångspunktföreslås härutöver att regeringensskrivelse skall avlämnas till riksdagensenast , så att fårdel av årsredovisningarna ochregeringens utvärdering avmedelsförvaltningen innan riksdagenssommaruppehåll. Regeringen skall ocksåsenast nämnda dag avgöra frågan omfastställelse av balansräkningarna.Från början gällde att fondstyrelsernaskulle avlämna sina årsredovisningarsenast . Med hänvisningtill praktiska svårigheter förfondstyrelserna att kunna leva upp tilltidskravet beslutade underhösten 1987 att förlänga tidskravet tillden (prop. 1987/88:11 s. 27,bet. I gengäld förkortades tidenför revisorernas granskning från enmånad . I den aktuellapropositionen (s. 16) betonadessamtidigt vikten av att regeringensskrivelse behandlades av föresommaruppehållet.De nuvarande tidsramarna har gälltsedan år 1992. beslutaderiksdagen på regeringens förslag - efterframställning från fondstyrelserna - attutsträcka tidpunkten för avlämnande avårsredovisningarna till (prop. 1990/91:186 s. 18, bet. NU43).Bland annat mot bakgrund av ökadeinvesteringar i fastigheter ochfastighetsbolag i och utanför Sverigeanförde fondstyrelserna svårigheter attinom stipulerad tid avlämnaårsredovisningarna. Dennatidsförskjutning fick till följd attregeringens skrivelse till riksdagensenarelades till senast den 15 oktoberoch att granskning avfondstyrelsernas förvaltning sålundainte längre kunde äga rum på våren.Utskottet instämmer i regeringensuppfattning att det är väsentligt attresultatet av AP-fondens verksamhetpubliceras efteravslutat räkenskapsår. Tidpunkten föravlämnandet av årsredovisningarna bördärför kunna tidigareläggas. Inte minstmed hänsyn till tidigare förändringaranser utskottet emellertid att den ipropositionen föreslagna tidsramen ärför snäv. I stället förordar utskottetatt det senaste datumet för avlämnandetfastställs till den 15 februari.Den föreslagna sista tidpunkten föravlämnandet av regeringens skrivelsetill () innebär - liksomför närvarande - attriksdagsbehandlingen av skrivelsen kanske först . Beroende på närriksmötet avslutas , kan ettavlämnande innebäraatt motionstiden inte hinner löpa utföre sommaruppehållet. Enligt utskottetsuppfattning är det önskvärt att det inteföreligger osäkerhet fram omskrivelsen kommer att föranleda någramotioner. Utan att föreslå någraändringar i regeringens lagförslagförutsätter utskottet att regeringenavlämnar sin skrivelse till isådan tid att motionstiden löper ut föreriksdagens sommaruppehåll. beträffande en sjättefondstyrelseatt med avslag påmotionerna 1995/96:N36, 1995/96:N37och 1995/96:N38 antar det iproposition 1995/96:171 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen(1983:1092) med reglemente förAllmänna pensionsfonden såvitt avserdels 1, 26, 29, 31, 32, 36 och 43 §§,dels ingressens första dels-sats,dels punkterna 2 och 3 iövergångsbestämmelserna,res. (m, fp, kds)2. beträffande ändring iplaceringsbestämmelserna förförsta-tredje fondstyrelsernaatt antar det i proposition1995/96:171 framlagda förslaget tilllag om ändring i lagen (1983:1092)med reglemente för Allmännapensionsfonden såvitt avser 12 och 15a §§,3. beträffande ändrad tidpunkt föravlämnande av årsredovisning m.m.att antar det i proposition1995/96:171 framlagda förslaget till lagom ändring i lagen (1983:1092) medreglemente för Allmänna pensionsfonden iden mån det inte omfattas av utskottetshemställan i det föregående, dock medden ändringen i 16 § att datumet 1februari ändras till .Stockholm den 23 maj 1996På näringsutskottets vägnarChrister EirefeltI beslutet har deltagit: ChristerEirefelt (fp), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), Nils-GöranHolmqvist (s), () och FrankLassen (s). En sjätte fondstyrelse (mom. 1)(), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom börjar på s. 3 med och slutar på s. 4 med samtliga motioner bort ha följandelydelse:I linje med den uppfattning somföreträdarna för Moderatasamlingspartiet, ochKristdemokraterna redovisade senasthösten 1995 i samband med behandlingenav den s.k. tillväxtpropositionen intarutskottet en bestämt avvisande hållningtill förslaget om utökad placeringsrättför AP-fonden. Förslaget att ge AP-fonden rätt att köpa aktier förytterligare är ettutslag av samma socialistiska idéer somlåg bakom löntagarfonderna. Statens rollbör vara att främja det enskildaföretagandet genom att skapa ett stabiltoch väl fungerande regelverk. uppkommer om statensamtidigt uppträder både som ägare ochsom utformare av de regler som gällerför näringslivets verksamhet.Eftersom sjätte fondstyrelsen enligtregeringens förslag skall ha tilluppgift att tillföra näringslivetriskkapital - och inte främst attförvalta pensionsmedlen på effektivastmöjliga sätt - finns en uppenbar riskför sammanblandning av politiskt ochkommersiellt motiverat ägaruppträdande iberörda bolag. Till yttermera vissoskall det i fråga om börsnoteraderiskkapitalbolag inte finnas någon övregräns för fondstyrelsens ägande. Detinnebär att AP-fonden faktiskt kan blimajoritetsägare i sådant bolag.Ett stort problem för de svenskasmåföretagen är den låga soliditeten.Åtgärder för att komma till rätta meddetta problem hör främst hemma påskatteområdet.En långsiktigt godriskkapitalförsörjning kan bara skapasgenom förbättrade förutsättningar förföretagande, arbete och sparande iSverige. Regeringens påstådda avsikt attförbättra riskkapitalförsörjningen visaren dålig insikt i hur en företagarefungerar. Företagare vill inte ha enstatlig jättefond som delägare. Ensträvan inom näringspolitiken bör varaatt åstadkomma mer av ägarspridning istället för ett utökat institutionelltägande. Dessutom bör staten på skildasätt uppmuntra privat sparande i olikaformer. Med ett högt sparande främjasockså tillgången till riskkapital.Av det sagda framgår att utskottetklart avstyrker regeringens förslag ominrättande av en sjätte fondstyrelse ochdärmed tillstyrker de tre aktuellamotionerna.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande en sjättefondstyrelseatt med bifall tillmotionerna 1995/96:N36, 1995/96:N37yrkandena 1 och 3 och 1995/96:N38 ochmed anledning av motion 1995/96:N37yrkande 2a) avslår det i proposition1995/96:171 framlagda förslaget tilllag om ändring i lagen (1983:1092)med reglemente för Allmännapensionsfonden såvitt avser dels 1,26, 29, 31, 32, 36 och 43 §§, delsingressens första dels-sats, delspunkterna 2 och 3 iövergångsbestämmelserna,b) som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.Regeringens lagförslagFörslag till lag om ändring i lagen(1983:1092) med reglemente för Allmännapensionsfonden