bet · GJ01KrU9 · 1996-01-30 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottettvå motioner, den ena rör information omkulturpolitiskt relevant forskning, denandra rör förmedling vid Andréemuseet iGränna av kunskap om polarforskning m.m.Motionerna avstyrks.Motionerna1994/95:Kr223 av m.fl.(s) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om nätverkssamarbete inomkulturforskningsområdet,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att göra viktigasvenska forskningsresultat inomkulturområdet tillgängliga på främmandespråk.1994/95:Kr237 av ochCatarina Rönnung (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär enutredning av frågan om ett polarcentrumi Gränna.Nätverkssamarbete m.m. inomkulturforsknings-området (mot. 1994/95:Kr223)betänkande (SOU1995:84) Kulturpolitikens inriktningKulturutredningen betonar i sitthuvudbetänkande attforskningsinformationen om denkulturpolitiska forskningen behöverutvecklas (s. 538-539). För att kunnabedriva en verkningsfull kulturpolitikbehövs bättre kunskaper omkulturpolitikens drivkrafter ocheffekter. En kartläggning av denkulturpolitiskt relevanta forskningenförbereds av isamverkan med universitet och högskolor.En sådan kartläggning bör enligtutredningen vara heltäckande. Den kanbli ett första steg mot en bättreöverblick och ett ökat idéutbyte. Deträcker dock inte med återkommandekartläggningar. Det behövs en fastarestruktur för utvecklingen av denkulturpolitiskt relevanta forskningen.Kulturutredningen föreslår att frågan omett centrum för kulturvetenskapligforskning studeras vidare. Ett sådantcentrum bör ha ett eget uppdrag och enegen styrelse och disponera egna medel.Centrum bör även inspirera tillforskning, där andra institutioner m.m.går in som forskningsfinansiärer.Centrum bör medverka till kontinuerligforskningsinformation inomkulturområdet.Utredningen (Ku 1995:03) om en strategiför kulturinstitutionernas användning avinformationsteknik (dir. 1995:129)En särskild utredare har nyligentillkallats med uppdrag att utarbeta ensamlad strategi för användning avinformationsteknik vid myndigheter ochinstitutioner inom kulturområdet.Utredaren skall lämna förslag tilluppbyggnad av ett gemensamt kulturnät.Uppdraget skall slutredovisas senast den15 . En av utgångspunkternaför utredningen skall vara att varjekulturinstitution bör använda sig avinformationsteknik för att göra sininformation tillgänglig för andrainstitutioner och aktörer inomkulturområdet, för forskare och förallmänheten. Syftet bör enligtdirektiven vara att utveckla nya vägaroch främja dialoger mellan olikakulturproducenter och medborgarna.Ett polarcentrum i (mot.1994/95:Kr237)Vissa upplysningar med anledning avmotionenLämningarna av Andréesnordpolsexpedition från år 1897återfanns på . Fyndenförvaltas för statens räkning av SvenskaSällskapet för antropologi och geografi.År 1944 träffades en överenskommelsemellan sällskapet och om att föremål frånAndréexpeditionen skulle deponeras hoshembygdsföreningen och ställas ut på ettAndréemuseum i och bildade enstiftelse benämnd StiftelsenGrännamuseerna. Stiftelsen övertoghembygdsföreningens fastigheter,samlingar m.m. Stiftelsen övertog ocksåde förpliktelser som hembygdsföreningenhade när det gäller förvaltning och vårdav Vitöfynden från Andréesnordpolsexpedition. Andréemuseet ingårsåledes i Stiftelsen kommuns anslag tillStiftelsen uppgick år1994 till . Detotala intäkterna som även inkluderarentréavgifter, försäljning, lönebidragm.m. uppgick till 2,357 miljoner kronor.Andréemuseet har haft mellan 35 000 och drygt 40 000besökare . Museet har mångaskolgrupper bland besökarna. Museet haröppet året runt.Under senare år - bl.a. inför 100-årsjubileet av färd -har frågan om utveckling av verksamhetenvid Andréemuseet i diskuterats.Olika arbetsgrupper inom kommunen harbearbetat frågan. Utgångspunkten harvarit att utveckla Andréemuseet och attsamordna det med bibliotek ochturistbyrå. Tillbyggnader i kvarteretdär Andréemuseet är beläget ingår i deplaner som diskuterats.På uppdrag av Stiftelsen kommuns kulturnämnd ochmed ekonomiskt stöd från iJönköpings län utarbetades ettprogramförslag för utvecklingen avAndréemuseet till ett nationelltpolarcentrum.I programförslaget sägs att behovet avinformation om polarområdena är stort.Det är inte bara specialisterna inomforskning, näringsliv, administrationoch politik som behöver kunskap ochinformation. Även lekmän, skolor,journalister, författare och turistertill polartrakterna söker kunskap.Kunskaper och information finns på mångainstitutioner och museer inom landet,däribland Andréemuseet. Det kan dock förden enskilde vara svårt att hitta blandkunskapskällorna.Ett polarcentrum i bör enligtprogramförslaget ha till uppgift att fören bred publik presentera kunskap ompolartrakterna i såväl historiskt somdagsaktuellt perspektiv. Moderninformationsteknik bör användas för attpå sikt göra museet till en elektroniskknutpunkt i ett datanät som knytersamman svenska samlingar och arkiv ochger information om forskning både inomoch utom landet. En ny basutställningbör bygga på de befintliga samlingarnaoch på modern museipedagogik och -teknik. Den föreslås kompletteras medtillfälliga, dagsaktuella ochframtidsinriktade utställningar. Tillutställningarna ochinformationsverksamheten kan knytasutbildning på olika nivåer, information,diskussioner och kulturella aktiviteter.I samarbete med näringslivet bör museetanordna seminarier, konferenser, kurserm.m. med anknytning till modern teknikoch forskning av betydelse förverksamhet av olika slag ipolartrakterna. En kartläggning börenligt programförslaget göras avutbildningsbehoven för framtida svenskpolarverksamhet. Möjligheten tillanknytning till befintlig utbildning iregionen framhålls. Museet bör enligtförslaget inte prioritera utvidgade egnasamlingar eller satsningar på egenforskning.I programförslaget sägs attuppbyggnaden av ett polarcentrum bör skemed hjälp av lokalt och regionalt stöd,men att bidrag också bör sökas hosstaten och näringslivet.Grännamuseerna har ansökt hosStiftelsen om 451 000kronor för projektering avutställningsdelen av polarcentrum iGränna.Enligt uppgift från Grännamuseerna harmuseet fått från Telialäromediefond för ett tolv månadersprojekt med presentation av Andréemuseetoch turistorten viaInternet, främst riktad till skolor.Projektet skall genomföras i samarbetemed ett par skolor i Gränna-området ochmed Högskolan för lärarutbildning ochkommunikation i betänkande (SOU1995:84) Kulturpolitikens inriktningKulturutredningen (Ku 1994:09) tar isitt huvudbetänkande (SOU 1995:84)Kulturpolitikens inriktning upp frågorom den framtida museipolitiken (s.488-510). Utredningen föreslår följandemål för den framtida museipolitiken (s.489). Museernas huvuduppgift skall varabildning och minne. Med utgångspunkthärifrån skall museipolitiken· främja nationell, regional och lokalkulturell identitet,· öka möjligheterna för människor attmöta de kulturhistoriska, konstnärliga,naturvetenskapliga och tekniskasammanhangen och helhetsperspektiven,· främja människors aktiva deltagandei museernas verksamhet,· vidareutveckla och stärka samverkaninom kulturmiljövården,· främja att museerna utvecklas i närarelation till den pågåendesamhällsförändringen, verka för attkunskapsinnehållet skall få bredd ochbalans.För att uppnå dessa mål krävs ett välutvecklat samarbete inom helamuseiväsendet. Viktiga medel för attlyckas är att museerna utvecklar nyapresentations- och förmedlingsformersamt att de ger människor möjlighet attvara delaktiga inte bara som publik.Utredningen behandlar frågan ombalansen mellan kulturhistoria,naturvetenskap, teknik och konst (s.492-495). Utredningen anser att museernamer än borde kunna belysaförhållandet teknik - samhälle.Utredningen förordar att statsmakternasärskilt beaktar behovet av att stärkanaturvetenskapens och teknikensställning i museiväsendet och behovet avintegration av naturvetenskapliga ochtekniska perspektiv med dekulturhistoriska per-spektiven. Ibetänkandet diskuteras också möjlighetenatt bygga ett nationellt nätverk mellankommunala teknik- och naturvetarcentrumi landet. Samverkan ocherfarenhetsutbyte mellan dessa centrumoch etablerade museer på lokal nivå böruppmuntras.Kulturutredningen föreslår att tvåtidsbegränsade, nationella uppdrag skallges till museerna, nämligen uppdragetatt dokumentera vår egen tid ochuppdraget att utveckla museet somläromedel (s. 496-498).Kulturutredningen anför att landstingoch kommuner gemensamt bör formulera enregional museipolitik i sina respektivelän i samverkan med bl.a. ,, utbildningsväsendet,hembygdsrörelsen och folkbildningen (s.502-503). Den möjlighet som redan finnsför länsmuseerna att fördela vidare avsitt statsbidrag till lokala museer, sombedöms kunna svara för ett visstämnesområde i regionen, som t.ex. konst,ekologi och kulturmiljövård, bör enligtutredningen tas till vara i störreutsträckning. Vikten av samarbete mellanmuseerna och skolan och av förmedling avforskningskunskaper från universitetentill skolorna via museerna betonas. Nätverkssamarbete inomkulturforskningsområdetI motion 1994/95:Kr223 (s) erinras omatt ett långsiktigt erfarenhetsutbyteinom det kulturpolitiska området harfunnits inom . I motionennämns att ländergranskningom den statliga kulturpolitiken iSverige har väckt intresse och lett tillatt valts som studieobjekt iandra länders högre utbildning avkulturfunktionärer. Sådanterfarenhetsutbyte är enligtmotionärernas mening viktigt för attskapa sammanhållning och förståelsemellan folken. De nya möjligheter tillutbyte som medlemskapet i EU ger bör tastill vara. bör få iuppdrag att utveckla nätverkssamarbeteinom kulturforskningsområdet meduniversitet, högskolor, landsting,kommuner m.fl. Motionärerna anser attåtgärder bör vidtas för att göra viktigasvenska forskningsresultat inomkulturområdet tillgängliga på främmandespråk. Genom ett utvecklat nätverk inomlandet och översättning avforskningsrapporter till andra språkökar möjligheterna för att deltai internationellt kunskaps- ocherfarenhetsutbyte, vilket stimulerarkunskapsuppbyggnad och långsiktigtsamarbete.Utskottet ansluter sig till vad somanförs i motionen om betydelsen avforskningsinformation ocherfarenhetsutbyte inom detkulturpolitiska området - både inomlandet och mellan och andraländer. Det är angeläget att ökakunskapen om kulturpolitikens effekteroch att kunna finna en tillräckligkunskapsgrund vid beslut om framtidaåtgärder och satsningar.Kulturutredningen (Ku 1994:09)framhåller i sitt huvudbetänkande (SOU1994:84) Kulturpolitikens inriktning attde hittillsvarande småforskningsresurserna inom kultursektornhar lett till kunskapsbrist som delvisförsvårat möjligheterna att bedriva enverkningsfull kulturpolitik. Kommuner,landsting, statliga kulturmyndigheter,kulturinstitutioner och organisationerhar inte alltid själva tillgång tillpersonal som kan informera om denforskning som har betydelse förkulturpolitiken och kulturverksamheten.Som utskottet redovisat i ettföregående avsnitt i detta betänkandeförbereder enkartläggning i samverkan med högskoloroch universitet av den kulturpolitisktrelevanta forskningen. Därutöver harKulturutredningen föreslagit att fråganom skapande av ett centrum förkulturforskning skall studeras vidare.Ett sådant centrum skulle bl.a. medverkatill en kontinuerligforskningsinformation inomkulturområdet.Genom uppbyggnaden av ett sådantinformationsnätverk inom kulturområdetsom utreds av en särskilttillkallad utredare (1995:03) skulleäven informations- och erfarenhetsutbytemellan forskande institutioner,kulturinstitutioner, kulturmyndigheterm.fl. kunna underlättas.Utskottet vill i sammanhanget erinra omatt universiteten och högskolorna harett stort ansvar för att spridainformation om forskning. I 2 §högskolelagen (1992:1434) slås fast atti forskning och utvecklingsarbete ingåratt sprida kännedom om verksamheten samtom hur sådana kunskaper och erfarenhetersom har vunnits skall kunna tillämpas. Isammanhanget bör nämnas att bl.a.Museiutredningen har konstaterat att deuniversitetsanknutna museerna är dåligtutnyttjade inom undervisning ochforskning. Universiteten använder endasti begränsad utsträckning sina museer somresurser för att populariseraforskningsinformation (SOU 1994:51 Minneoch bildning s. 167).Utskottet kan konstatera att sedanmotionen väcktes har en kartläggning avden kulturpolitiska forskningen börjatplaneras inom och ettförslag om vidare studier av frågan omett centrum för kulturforskning lagtsfram av . Det är motdenna bakgrund inte motiverat attriksdagen begär en särskild utredning avdessa frågor. Som framhålls i motionenär det betydelsefullt att informations-och erfarenhetsutbyte skapas ochupprätthålls mellan olika länder i frågaom kulturpolitiskt relevant forskningoch utvecklingsarbete. Utskottetförutsätter att kommande studier avfrågor som rör information omkulturpolitiskt relevant forskning ocksåinnefattar frågor om förbättratinformations- och erfarenhetsutbyte medandra länder. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motionKr223.Ett polarcentrum i GrännaI motion 1994/95:Kr237 (s) redovisas attdiskussioner förts omhur verksamheten vid Andréemuseet iGränna skall utvecklas. En utredning hargjorts och ett programförslag har tagitsfram. Enligt motionen finns en önskanatt relatera värld till dagenssituation. Ett skäl till detta är önskar skildra kulturhistorien medutgångspunkt både i historien ochsamtiden. Ett annat skäl är att mananknyter till den starka ställning somsvensk polarforskning har. skallses som en länk i en lång kedja averfarenheter frånpolarforskningsvärlden. Utvecklingen avAndréemuseet till ett polarcentrum skallsyfta till att där spegla polarhistoriaoch dagsaktualiteter och vidgaförståelsen för polartrakternasbetydelse. Andréemuseet bör bli ettcentrum för information, utbildning,diskussion, seminarieverksamhet m.m. Endatabas bör utvecklas för information omsvensk polarhistoria, fakta ompolartrakterna ochforskningsinformation. På lång sikt börmuseet även kunna ge sin publik tillgångtill andra databaser med informationinom polarområdet. Ett polarcentrum iGränna skulle också kunna erbjudanäringslivsrelaterad information,utbildning, konferenser, debatter m.m.med anknytning till modern forskning ochteknisk utveckling. Enligt motionen börriksdagen hos regeringen begära enutredning av frågan om en gemensamsatsning från stat och kommun påuppbyggnaden av ett polarcentrum iGränna.Utskottet har i ett föregående avsnittav detta betänkande redovisat attlämningarna efter Andréesnordpolsexpedition förvaltas för statensräkning av Svenska Sällskapet förantropologi och geografi. Samlingarna ärsedan år 1944 deponerade påAndréemuseet. Museet ingår sedan år 1977i Stiftelsen , bildad avJönköpings kommun och hembygdsför-ening.Vidare har utskottet i det tidigareavsnittet redogjort för detprogramförslag som motionärerna hänvisartill och som rör museistiftelsens ochkommunens planer på att skapa ettpolarcentrum vid Andréemuseet i Gränna.Som utskottet närmare redovisat i detföregående har i sittbetänkande (SOU 1995:84)Kulturpolitikens inriktning tagit uppfrågor som rör balansen mellannaturvetenskap och teknik samtkulturhistoria inom museiområdet.Utredningen har också tagit upp frågorsom rör planeringssamverkan mellanlandsting och kommuner i museifrågor ochsamverkan mellan regionala och lokalamuseer i en region. kan ettregionalt museum besluta att en del avdet statsbidrag som museet erhåller iform av grundbidrag skall användas förstöd till ett lokalt museum. bör denna möjlighettas till vara i större utsträckning. Iutredningsbetänkandet finns också ettförslag om att museerna skall ges etttidsbegränsat, nationellt uppdrag somsyftar till att utveckla museerna somläromedel. Museerna bör enligtutredningen också samarbeta med skolornaoch kunna fungera som en förmedlandelänk mellan universitetsforskningen ochskolorna. De frågor som rör den framtidamuseipolitiken och det framtidastatsbidragssystemet, vilka i enlighetmed det anförda tagits upp avKulturutredningen, kommer att bearbetasav regeringen och läggas till grund förförslag till omkulturpolitikens inriktning. Enproposition har aviserats.Enligt utskottets mening kan ettgenomförande av förslagen få betydelseför utvecklingen av lokala museer, t.ex.Andréemuseet i Gränna.Mot bakgrund av det anförda anserutskottet att det inte är motiverat attriksdagen begär en utredning om statligtstöd till ett visst, lokalt museum. Medhänvisning härtill avstyrker utskottetmotion Kr237. beträffande nätverkssamarbeteinom kulturforskningsområdetatt avslår motion1994/95:Kr223,2. beträffande ett polarcentrumi Grännaatt avslår motion1994/95:Kr237.Stockholm den 30 januari 1996På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), (), BeritOscarsson (s), (), LeoPersson (s), (), MarianneAndersson (c), (), (), (),(v), AnnikaNilsson (s), (), EwaLarsson (mp), (), LarsLilja (s) och (). Sammanfattning 1Motionerna 1Nätverkssamarbete m.m. inomkulturforskningsområdet (mot.1994/95:Kr223) 1Kulturutredningens betänkande (SOU1995:84) Kulturpolitikensinriktning 1Utredningen (Ku 1995:03) om enstrategi förkulturinstitutionernas användningav informationsteknik (dir.1995:129) 2Ett polarcentrum i (mot.1994/95:Kr237) 2Vissa upplysningar med anledningav motionen 2Kulturutredningens betänkande (SOU1995:84) Kulturpolitikensinriktning 3Utskottet 4Nätverkssamarbete inomkulturforskningsområdet 4Ett polarcentrum i 6Hemställan 7Gotab, 1996