bet · GJ01SoU12 · 1996-02-22 00:00:00 — Tystnadsplikt inom enskild familjerådgivning I betänkandet behandlas regeringensproposition /96:117 om tystnadspliktinom enskild familjerådgivning samt enmotion som väckts med anledning avpropositionen. I propositionen föreslåsbl.a. att begreppet familjerådgivning isocialtjänstlagen närmare definieras ochatt samma stränga tystnadsplikt införsför familjerådgivning i enskild regi somgäller för familjerådgivning i kommunalregi. Utskottet tillstyrkerpropositionen och avstyrker motionen.Till betänkandet har fogats enreservation (v, mp). I proposition 1995/96:117 föreslårregeringen () attriksdagen antar förslagen till1. lag om ändring i socialtjänstlagen(1980:620),2. lag om ändring i ,3. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100).Lagförslagen fogas till betänkandet sombilaga 1. 1995/96:So10 av m.fl. (mp)vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om att begreppetfamiljerådgivare ges ytterligarekvalitetskriterier. BakgrundRiksdagen antog i december 1993regeringens förslag om att isocialtjänstlagen (1980:620) införa enregel om skyldighet för kommunerna atterbjuda familjerådgivning till dem sombegär det. beslutade riksdagenatt som sin mening ge regeringen tillkänna vad socialutskottet anfört om attenhetliga tystnadspliktsbestämmelser börgälla för all familjerådgivning oavsettom den bedrivs av en kommun eller enentreprenör, dvs. en enskildfamiljerådgivare som har tecknat avtalmed kommunen (prop. 1993/94:4, bet.1993/94:SoU10, rskr. 58).Lagändringen trädde i kraft den 1januari 1995.Propositionen i huvuddragRegeringen föreslår attsocialtjänstlagen (1980:620) ändras påså sätt att begreppet familjerådgivningdefinieras och att samma strängatystnadsplikt införs förfamiljerådgivning i enskild regi somgäller för familjerådgivning i kommunalregi. Vidare föreslås att den skyldighetatt göra anmälan till ivissa fall som föreskrivs för kommunalfamiljerådgivning skall utvidgas tillatt omfatta även enskilt bedriven sådan.De regler om inskränkning i vittnespliktsom gäller enligt inomden kommunala familjerådgivningenföreslås omfatta även den som är verksaminom enskild familjerådgivning.Slutligen föreslås en ändring isekretesslagen (1980:100) som innebäratt samma begränsning i meddelarfrihetensom gäller för kommunalafamiljerådgivare skall gälla för den somär verksam inom enskildfamiljerådgivning.Begreppet familjerådgivningI 12 a § andra stycket socialtjänstlagenstadgas att kommunen skall sörja för attfamiljerådgivning kan erbjudas dem sombegär det. Av allmänna bestämmelser isocialtjänstlagen (4 §) följer attkommunen kan fullgöra sin skyldighetgenom att sluta avtal med annan om attbedriva familjerådgivningsverksamhet. I12 a § ges inte någon närmare definitionav begreppet familjerådgivning. Ispecialmotiveringen (prop. 1993/94:4)till paragrafen sägs att tanken är attfamiljerådgivarna liksom skallha som huvuduppgift att genom samtalmedverka till bearbetning avsamlevnadsproblem och konflikter främsti par- och familjerelationer. Vidaresägs att begreppet familjerådgivningindirekt blir begränsat till kommunaltbedriven verksamhet samt privatverksamhet som bedrivs enligtöverenskommelse med kommunen och förvilken kommunen har ett kvalitets- ochkostnadsansvar. Privata initiativ somigångsatts utan överenskommelse medkommunen anses inte somfamiljerådgivning i nu aktuell mening.I propositionen föreslås att begreppetfamiljerådgivning närmare definieras iett nytt tredje stycke till 12 a § påföljande sätt.Med familjerådgivning menas verksamhetsom bedrivs av det allmänna elleryrkesmässigt av enskild och som består isamtal med syfte att bearbetasamlevnadskonflikter i parförhållandenoch familjer. Inom definitionen fallersåledes även sådan familjerådgivning somdrivs i enskild regi utanöverenskommelse med kommunen. Dock krävsatt verksamheten bedrivs yrkesmässigt.Med yrkesmässighet avses enligtspecialmotiveringen till förslaget attrådgivningen ges av en professionellrådgivare till ett större antal personeroch att verksamheten är av varaktigkaraktär.Skälet till den föreslagna ändringen ärbl.a. att införandet av en bestämmelseom tystnadsplikt för enskildfamiljerådgivning kräver attfamiljerådgivning definieras närmare ilagtexten.Vidare föreslås ett tillägg iparagrafens andra stycke, om attkommunens skyldighet att erbjudafamiljerådgivning fullgörs genomkommunens försorg eller annars genomlämplig rådgivare.KvalitetskontrollFör att en rådgivningsverksamhet enligtnuvarande bestämmelse skall benämnasfamiljerådgivning förutsätts endera attkommunerna bedriver verksamheten heltsjälva eller träffar avtal med annan omatt driva familjerådgivning. Genom attträffa avtal med en entreprenör harkommunerna möjligheter att kontrollerakvaliteten på verksamheten. Håller inteentreprenören måttet kan kommunen låtabli att förnya avtalet. I propositionensägs att arbete som familjerådgivarekräver stor erfarenhet av arbete medmänniskor i kris och människor medrelationsproblem. En förutsättning föratt enskild rådgivningsverksamhet skallanses utgöra familjerådgivning bördärför enligt propositionen vara attverksamheten bedrivs yrkesmässigt.Därmed föreligger större förutsättningarför en god kvalitet i verksamheten.Något krav på avtal mellan kommunen ochden enskilde familjerådgivaren uppställsinte. I propositionen sägs vidare attdet är angeläget att behålla den högakvalitet som familjerådgivningen har idag.Enligt en kartläggning somSocialstyrelsen genomfört (seMeddelandeblad nr 21/95) är denvanligaste modellen förfamiljerådgivningens organisation attkommunerna har anlitat somentreprenör för att driva verksamheten(av kommunerna) eller köpertjänster av någon annan kommun ()av kommunerna säljer sådanatjänster till andra kommuner. Cirkaarton procent driver verksamheten heltsjälva och femton procent gör det isamverkan med andra kommuner. Privataentreprenörer har anlitats av tolvprocent av kommunerna. I cirka fyraprocent är det kyrkan som driverfamiljerådgivningen för kommunensräkning. En kommun uppger att man heltsaknar rådgivningsverksamhet.Familjerådgivning i privat regi utanöverenskommelse med kommunen börjar,enligt propositionen, bli alltvanligare. Vidare sägs att det givetvisfinns möjlighet för vem som helst attoavsett kompetens erbjudafamiljerådgivning och att detta interimligtvis går att förbjuda. En ickeavtalsbunden privat verksamhet bör dockenligt regeringens mening bli mycketmarginell, eftersom den enskildeskostnad för sådan rådgivning torde blibetydligt större än den eventuellaavgift som kommunen tar ut för sammaverksamhet. Regeringen anser att detinte finns tillräckliga skäl att införanågon form av kvalitetskontroll över denprivata familjerådgivningen. Frågan kandock komma att behöva uppmärksammas motbakgrund av hur den privata ickeavtalsbundna familjerådgivningenutvecklas . ISocialstyrelsens arbete ingår attfortlöpande följafamiljerådgivningsverksamheten.Den föreslagna ändringen i 12 a § andrastycket, som innebär att kommunensansvar att tillhandahållafamiljerådgivning kan uppfyllas genomatt hänvisa den enskilde till en lämpligrådgivare, medför att kommunen har ettansvar för att det är en lämplig rådgivare. Vad som krävs för att detansvaret skall anses uppfyllt, ettformellt avtal eller tillräcklig insyn iverksamheten på annat sätt, kan skiljasig från fall till fall, sägs det ipropositionen.MotionenI motion 1995/96:So10 av . (mp) hemställs att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att begreppetfamiljerådgivare ges ytterligarekvalitetskriterier. Motionärerna anserdet angeläget att bibehålla den högakvalitet som familjerådgivningen håller.För att detta skall vara möjligt måstenågon ha kontroll över verksamhetenskvalitet. Kravet på yrkesmässighet bördefinieras ytterligare genom attlegitimationstvång eller någon form avauktorisering av rådgivare införs.Motionärerna anser vidare attformuleringen lämplig rådgivare ärolämplig. I ett hårdnande ekonomisktklimat kan en lämplig rådgivare förkommunen vara den som erbjuderfamiljerådgivning till lägst pris.Motionärerna pekar också på att mångaremissinstanser delat denna uppfattningoch efterlyst någon form avetableringskontroll för enskildafamiljerådgivare.Utskottets bedömningUtskottet utgår från att denfamiljerådgivning som bedrivs av detallmänna eller av annan enligtöverenskommelse med kommunen ävenfortsättningsvis kommer att hålla godkvalitet. När det gällerfamiljerådgivning i privat regi, sombedrivs utan överenskommelse medkommunen, förutsätter utskottet attkommunen följer verksamheten ochförvissar sig om att rådgivaren ärlämplig innan en hjälpsökande hänvisasdit. Utskottet förutsätter vidare attSocialstyrelsen följer utvecklingen avden privatafamiljerådgivningsverksamheten och attregeringen vid behov återkommer tillriksdagen. Utskottet är inte berett attta något initiativ till att införaauktorisation eller andrabehörighetsföreskrifter förfamiljerådgivare. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag om ändring i 12 a §socialtjänstlagen. Motionen So10 (mp)avstyrks.Tystnadsplikt m.m. inom enskildfamiljerådgivningEnligt 7 kap. 4 § andra stycketsekretesslagen gäller sekretess inomkommunal familjerådgivning för uppgiftsom enskild lämnat i samband medrådgivningen. Med kommun avses i dettasammanhang både borgerlig och kyrkligkommun, dvs. kommun, landstingskommun,församling och kyrklig samfällighet.För den som är verksam inomyrkesmässigt bedriven privatfamiljerådgivning enligt avtal medkommunen gäller tystnadsplikt föruppgifter om enskilds personligaförhållanden enligt 71 a §socialtjänstlagen. Denna tystnadspliktär inte lika långtgående som den somgäller inom den kommunalt bedrivnaverksamheten. Sekretess inomfamiljerådgivning gäller för allauppgifter som den enskilde lämnat iförtroende eller som familjerådgivareninhämtat i samband med rådgivningen,medan tystnadsplikt inom enskiltbedriven verksamhet endast gälleruppgift om enskilds personligaförhållanden.Den som bedriver enskildfamiljerådgivning utan avtal medkommmunen är inte underkastad någonannan tystnadsplikt än som vilar påetisk eller kontraktsrättslig grund.Regeringen anser att samma tystnadspliktbör gälla för familjerådgivning oavsettom den bedrivs helt i regi, avenskild familjerådgivare som har avtalmed kommunen eller av annan enskildfamiljerådgivare. I propositionenföreslås att en ny paragraf (71 b §)införs i socialtjänstlagen med i principsamma utformning som sekretesslagensbestämmelse om sekretess inom kommunalfamiljerådgivning. Bestämmelsen reglerartystnadsplikten inom sådan enskildfamiljerådgivning som faller underdefinitionen i det föreslagna tredjestycket till 12 a §. Den som bryter motdenna bestämmelse kan dömas för brottmot tystnadsplikt enligt 20 kap. 3 §brottsbalken.Anmälan till socialnämnd, vittnespliktoch frågeförbudI propositionen föreslås att denskyldighet som föreligger förfamiljerådgivning i kommual regi att ivissa fall göra anmälan tillsocialtjänsten enligt 71 § tredjestycket socialtjänstlagen utvidgas tillatt omfatta även familjerådgivning ienskild regi. I klargörande syftetilläggs även att anmälningspliktenomfattar, förutom fall då underårigmisshandlas i hemmet, fall då underårigutnyttjas sexuellt i hemmet.Vidare föreslås att frågeförbudet(inskränkning av vittnesplikten) enligt36 kap. 5 § andra stycketrättegångsbalken utsträcks till attgälla alla som är eller har varitverksamma inom familjerådgivning, dvs.inom såväl enskild som sådan.Begränsad meddelarfrihetPrincipen om meddelarfrihet i svenskrätt innebär att det i viss utsträckningär möjligt att straffritt lämna normaltsekretessbelagda uppgifter förpublicering i tryckt skrift eller iradio eller TV. 16 kap. sekretesslageninnehåller dock vissa undantag frånhuvudregeln om meddelarfrihet. råder endast iundantagsfall meddelarfrihet. Detsammagäller beträffande kommunalfamiljerådgivning. I propositionenföreslås att en ny elfte punkt införs i16 kap. 1 § sekretesslagen som innebäratt samma begränsning avmeddelarfriheten skall gälla för den somär verksam inom enskilt bedrivenfamiljerådgivning som för den som ärverksam inom kommunalt bedrivenfamiljerådgivning.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens bedömningatt samma tystnadsplikt bör gälla förall familjerådgivning och att det intefinns något sakligt skäl att ha olikaregler i fråga om anmälningsplikt förkommunal respektive enskild familjerådgivning. Utskottet tillstyrkersåledes förslaget till 71 b §socialtjänstlagen och ändringen i 71 §socialtjänstlagen. I andra stycket andrameningen i 71 § socialtjänstlagen harordet lärare fallit bort och bör förasin mellan orden läkare och sjuksköterskor .Även förslaget till lag om ändring irättegångsbalken tillstyrks. Iregeringens lagförslag har sistameningen i andra stycket och hela fjärdestycket fallit bort. Vidare skall ordet rättsförhållande i sista stycketrätteligen vara förhållande . Utskottetföreslår därför att antar detav utskottet utarbetade förslaget tilländring i 36 kap. 5 § ibilaga 2.Utskottet tillstyrker förslaget omändring i 16 kap. 1 § sekretesslagen.Vid genomförandet av ändringen börbeaktas att lagrummet den 1 februari1996 givits ny lydelse (prop.1995/96:85, JuU11, rskr. 125, SFS1995:1508). beträffande begreppetfamiljerådgivningatt med avslag på motion1995/96:So10 antar regeringens förslagtill lag om ändring isocialtjänstlagen såvitt avser 12 a §,res. (v, mp)2. beträffande 71 §socialtjänstlagenatt antar regeringensförslag till lag om ändring isocialtjänstlagen såvitt avser 71 §med den ändringen att ordet lärare förs in mellan orden läkare och sjuksköterskor i paragrafens andrastycke andra meningen,3. beträffande förslaget tilllag om ändring i socialtjänstlagen iövrigtatt antar regeringensförslag till lag om ändring isocialtjänstlagen i den mån det inteomfattas av vad utskottet hemställtundet mom. 1 och 2,4. beträffande förslaget tilllag om ändring i rättegångsbalkenatt antar regeringensförslag till lag om ändring irättegångsbalken, dock med denändringen att 36 kap. 5 § erhåller ibilaga 2 som Utskottets förslagbetecknade lydelse,5. beträffande förslaget tilllag om ändring i sekretesslagenatt antar regeringens förslagtill lag om ändring i sekretesslagen,dock att ändringen i 16 kap. 1 § skallföretas i paragrafens lydelse enligt SFS1995:1508.Stockholm den 22 februari 1996På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), MarianneJönsson (s), (), BarbroWesterholm (fp), (), StigSandström (v), (),(), (),(), () och (). Begreppet familjerådgivning (mom. 1)() och ()anserdels att den del av utskottetsbetänkande som på s. 4 börjar med Utskottet utgår och slutar med (mp)avstyrks bort ha följande lydelse:Utskottet anser det angeläget att denhöga kvalitet som familjerådgivningenhar kan behållas även i fortsättningen.Eftersom familjerådgivning i privat regiutan överenskommelse med kommunen börjarbli allt vanligare bör enligt utskottetsmening någon form av etableringskontrollinföras. Med en yrkesmässigt bedrivenverksamhet som inte är underkastad någotslags kontroll finns ingen garanti förkvalitet och professionalism. Begreppetfamiljerådgivare måste därför gesytterligare definieradekvalitetskriterier eller alternativt börlegitimationstvång eller någon form avauktorisering införas. Utskottet anservidare att formuleringen lämpligrådgivare är mindre väl vald, eftersomdet i många fall måste vara svårt attavgöra om en privat rådgivare, somsaknar överenskommelse med kommunen, ärlämplig. Dessutom finns risk attkommunerna hänvisar den enskilde tillden rådgivare som erbjuderfamiljerådgivning till lägst pris. nu anfört bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan undermom. 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande begreppetfamiljerådgivningatt med anledning av motion1995/96:So10dels antar regeringens förslag tilllag om ändring i socialtjänstlagensåvitt avser 12 a §,dels som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,I propositionen framlagda lagförslagAv utskottet föreslagen ändring iregeringens förslag till lag om ändringi rättegångsbalkenRegeringens förslag Utskottetsförslag36 kap.5§Den som till följd av 2 kap. 1 eller 2§ eller 3 kap. 1 § sekretesslagen(1980:100) eller någon bestämmelse, tillvilken hänvisas i något av dessa lagrum,inte får lämna en uppgift får inte hörassom vittne om denna utan tillstånd frånden myndighet i vars verksamhetuppgiften har inhämtats.Advokater, läkare, Advokater, läkare,tandläkare, tandläkare,barnmorskor, barnmorskor,sjuksköterskor, sjuksköterskor,psykologer, psykologer,psykoterapeuter, psykoterapeuter,familjerådgivare familjerådgivareenligt enligtsocialtjänstlagen socialtjänstlagen(1980:620) och (1980:620) ochderas biträden får deras biträden fårhöras som vittnen höras som vittnenom något som i om något som idenna deras denna derasyrkesutövning yrkesutövninganförtrotts dem anförtrotts demeller som de i eller som de isamband därmed samband därmederfarit, endast om erfarit, endast omdet är medgivet i det är medgivet ilag eller den, till lag eller den, tillvars förmån vars förmåntystnadsplikten tystnadspliktengäller, samtycker gäller, samtyckertill det. Den somtill följd av 9kap. 4 §sekretesslagen intefår lämna uppgiftersom avses där fårhöras som vittne omdem endast om detär medgivet i lageller den till varsförmån sekretessengäller samtyckertill det.Rättegångsombud, biträden ellerförsvarare får höras som vittnen om vadsom anförtrotts dem för uppdragetsfullgörande endast om parten medger det.Utan hinder av vadsom sägs i andraeller tredjestycket är andra änförsvarare skyldigaatt vittna i målangående brott, förvilket inte ärföreskrivetlindrigare straffän fängelse i tvåår.Om tystnadsplikt för den som i ordning har vigts till detkyrkliga ämbetet som präst finnsföreskrifter i 36 kap. kyrkolagen(1992:300). Den som inom något annattrossamfund än är prästeller den som i sådant samfund intarmotsvarande ställning får inte höras somvittne om något som han eller hon harerfarit under bikt eller själavårdandesamtal.Den som har tystnadsplikt enligt 3 kap.3 § tryckfrihetsförordningen eller 2kap. 3 § yttrandefrihetsgrundlagen fårhöras som vittne om förhållanden somtystnadsplikten avser endast i den måndet föreskrivs i nämnda paragrafer.Om någon enligt Om någon enligtvad som sägs i vad som sägs idenna paragraf inte denna paragraf intefår höras som får höras somvittne om ett visst vittne om ett vissträttsförhållande, förhållande, fårfår vittnesförhör vittnesförhör inteinte heller äga rum heller äga rum medmed den som under den som undertystnadsplikt tystnadspliktbiträtt med biträtt medtolkning eller tolkning elleröversättning. översättning.InnehållsförteckningSammanfattning 1Propositionen.................................................................................................. 1Motionen 1Utskottet 1Bakgrund 1Propositionen i huvuddrag 2Begreppet familjerådgivning 2Kvalitetskontroll 3Motionen 4Utskottets bedömning 4Tystnadsplikt m.m. inom enskildfamiljerådgivning 4Anmälan till socialnämnd,vittnesplikt och frågeförbud 5Begränsad meddelarfrihet 5Utskottets bedömning 5Hemställan 6Reservation 7Bilaga 1: I propositionen framlagdalagförslag 8Bilaga 2: Av utskottet föreslagenändring i regeringens förslag till lagom ändring i rättegångsbalken12Gotab, 1996