bet · GJ01UU13 · 1996-03-07 00:00:00 — att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om förändringar av artikel 102 asamt om upprättande av beslutade vid sitttoppmöte på att tillsätta enreflektionsgrupp som skulle ha tilluppgift att förberedaregeringskonferensen 1996.Reflektionsgruppen presenterade sinslutrapport vid iMadrid . I sin rapporttill rådet ger reflektionsgruppen myckethög prioritet åt bl.a. följande tvåfrågor.Den ena frågan rör utvidgningen avunionen till att omfatta de associeradestaterna i inkl.de baltiska staterna samt ochMalta.Denna kommande utvidgning ger, sägerreflektionsgruppen, ett ypperligttillfälle till ett politisktåterförenande av . Detta är intebara en politisk nödvändighet för osseuropéer, utan utgör också det bästaalternativet för stabilitet och förekonomiskt framåtskridande, inte baraför de ansökande länderna, utan ocksåför i sin helhet. Gruppenunderstryker att denna utvidgning inteär någon lätt uppgift. Dess inverkan påhur unionens politik utvecklas måsteutvärderas.Sett i ett längre perspektiv kanutvidgningen av EU vara av avgörandebetydelse för den ekonomiskautvecklingen inom EU.Den andra frågan rör sysselsättningenoch den svåra arbetslöshetssituationeninom EU.Inriktningen av den ekonomiska politikenför att minska arbetslöshetenSom framhålls i regeringens skrivelsedriver den nuvarande mycket högaarbetslösheten fram den hopplöshet ochde antidemokratiska tendenser som harfått växtkraft i dagens . Att 18miljoner människor står utanför denordinarie arbetsmarknaden äroacceptabelt och ett enormt slöseri medmänskliga resurser. Arbetslösheten ärett hot mot ekonomisk och socialstabilitet och ytterst mot vårtdemokratiska styrelseskick. Det råderinom EU stor enighet om att den högaarbetslösheten är ett av Europasstörsta problem.I motion U23 (m) anförs att EU måstepräglas av uthålligt god tillväxtbaserad på utvecklingskraftiga företag.Endast därigenom kan ett högt välstånd,låg arbetslöshet och goda socialaförhållanden uppnås. Det ärmotionärernas uppfattning att huvuddelenav villkoren bestäms nationellt. EU hardock viktiga uppgifter genom attorganisationen kan främja en dynamiskutveckling i medlemsländerna. En fulltut genomförd inre marknad och en stabilgemensam valuta är de viktigastebidragen till detta. Motionärernahänvisar till EU:s program för attfrämja låg arbetslöshet imedlemsländerna. EU-kommissionensrapport , konkurrenskraft ocharbete bildar underlag och ställer uppambitionen att länder med högarbetslöshet åtminstone skall halveradenna . Slutsatsernahar konfirmerats av flera toppmöten,särskilt det i i december 1994.Essenprogrammet anger femhuvudrekommendationer förmedlemsländernas politik:- Tillväxtbefrämjande ekonomisk politik- statsfinanser- Omfattande och god (yrkes-) utbildning- Flexibla arbetsmarknader- Sänkta indirekta lönekostnader(löneskatter)För och andra länder med högarbetslöshet är det, sägs det imotionen, särskilt viktigt att fullföljaEssenriktlinjerna.En viktig faktor, som är en avhuvudpunkterna i Essenprogrammet, föratt förhindra att arbetslösheten låsesfast på en hög nivå är attarbetsmarknaderna i EU:s medlemsländerfungerar väl och kan anpassa sig tillförändrade förhållanden. De lagar somfordras för att reglera förhållandenamellan arbetsgivare och arbetstagareliksom mellan arbetsmarknadens parter isyfte att garantera grundlägganderättigheter och trygghet och för attskapa ordning och reda påarbetsmarknaden bör, enligtmotionärerna, stiftas på nationell nivå.Gemensam europeisk lagstiftningerfordras enbart i mycket begränsadomfattning, i princip endast i fråga omvissa gränsöverskridande aktiviteter ochi syfte att medverka tillkonkurrensneutralitet.Det som regeringen kraftigast betonatinför regeringskonferensen är detförslag som regeringen kallarsysselsättningsunion. Förslaget äremellertid, menar motionärerna,fortfarande dåligt utvecklat och illaunderbyggt och har presenterats på ettosammanhängande sätt.Att föra in ett, som motionärerna serdet, illa genomtänkt förslag omsysselsättningsunion leder enligt derasmening inte framåt och kan i värsta fallleda till en urholkning av samarbetet.Enligt motionärerna har de flesta övrigamedlemsländer i dagens läge svårt attförstå den förslag.Förslaget om en s.k.sysselsättningsunion bör inte fullföljasvid regeringskonferensen.I motion U21 (kds) yrkandena 42 och 43framhålls att ett främjande avtillväxten är en förutsättning för attnå en lösning påsysselsättningsproblemen inom EU. Det ärdärför nödvändigt att skapa ett gynnsamtklimat för små- och nyföretagande. Defem Essenpunkterna måste därför få enfast institutionell ram. På så sätt kan,menar motionärerna, en verkningsfulltillväxt- och sysselsättningsunionskapas. I motionen understryksemellertid att den huvudsakligaansträngningen för att få fram fler ochutvecklingskraftiga företag vilar på våregen vilja att lokalt förverkligatillväxtfrämjande åtgärder.Centerpartiet anför i motion U25 (c)yrkande 4 visserligen att regeringensförslag om att införa ett nytt avsnittom sysselsättningspolitik i fördraget ärväl värda att pröva. Regeringens förslagpå sysselsättningsområdet får dock intebara bli ord, det viktiga är attsamarbetet görs operativt.Centerpartiet anser attrekommendationerna i enhetsrapporten ochfrån Europeiska rådets möte i välvisar den nödvändiga inriktningen avsysselsättningspolitiken såväl pånationell som på europeisk nivå.Medlemsländerna uppmanas att prioriterautbildningsinsatser, flexiblarearbetsorganisation och arbetstider, attse över de indirekta arbetskostnaderna,satsa på aktiva åtgärder för att främjasysselsättning i stället för passivaåtgärder för arbetslösa, att främjalokala sysselsättningsinitiativ ochhålla hög effektivitetsnivå för desociala trygghetssystemen, men på ettsätt som aldrig motverkar aktivtarbetssökande. anser ilikhet med kommissionens vitbok omtillväxt, konkurrenskraft ochsysselsättning att skatteväxling är ettverksamt medel för att stimuleratillkomsten av flera arbeten. Enframgångsrik sysselsättningspolitikkräver ett företagarvänligt klimat.Vänsterpartiet framhåller i motion U22(v) yrkandena 17 och 19 att kampen motarbetslösheten skall ha mellanstatligkaraktär. Skrivelsens förslag om ensamordning mellanarbetsmarknadsministrarnas ochfinansministrarnas åtgärder för att fåner arbetslösheten och inrättandet av ensärskild sysselsättningskommitté kanvara ett steg på vägen. Ambitionsnivånpå detta område måste höjas radikalt.Det politiska samarbetet motarbetslösheten bör få likartadekvantitativa mål som finns i denmonetära unionen.Vidare understryks i motionen att detkrävs ett bredare internationelltsamarbete för att minska arbetslöshetenoch för att få en rättvisare ekonomiskvärldsordning. Detta samarbete måsteinnehålla världsomfattande avtal omåtgärder mot internationell spekulation,miniminivåer för kapitalskatter, ökadoffentlig insyn i privata finansinstitutoch en internationell omsättningsskattpå valutatransaktioner.I motion U29 (mp) yrkandena 17 och 18konstateras att regeringens stora frågaunder regeringskonferensen skall vara ens.k. Vad som menasmed detta går inte, enligt motionärerna,att utröna av skrivelsen. Regeringenanser emellertid att ett nytt avsnitt omsysselsättningspolitiken bör föras in ifördraget. ifrågasätteremellertid om detta skulle medföra någotnytt eftersom sysselsättningsfråganredan tas upp i och deflesta enskilda EU-länder redan harsysselsättningsmål. Det endamotionärerna med klarhet ser är att detinte leder till låg arbetslöshet.Miljöpartiet motsätter sig överstatligaprinciper för sysselsättningspolitikeneftersom dessa principer inte kommer attkunna rubbas i de enskilda länderna ävenom medborgarna efter ett val väljer enannan politik. Motionärerna är dessutomutomordentligt oroade över de principerför att minska arbetslösheten som kankomma att beslutas. I stället bör lågarbetslöshet ingå som en del av desamlade konvergenskraven för EMU.Utskottet vill inledningsvis erinra omatt det vid Madridmöteti underströk att skapandetav arbetstillfällen utgör det främstasociala, ekonomiska och politiska måletför Europeiska unionen och dessmedlemsstater och uttalade sin fastabeslutsamhet att fortsätta att sätta inalla nödvändiga krafter för att minskaarbetslösheten. Utskottet kan emellertidinte dela den syn påarbetslöshetsproblemet som förs fram imotion U23 (m). Utskottet tolkarmotionärerna så att åtgärder för attminska arbetslösheten nästan uteslutandemåste bestämmas av medlemsstaternasjälva. I motionen understryks att enflexibel arbetsmarknad är det avgörandevillkoret för en hög sysselsättning ochatt en gemensam europeisk lagstiftninginom arbetsmarknadsområdet endasterfordras i begränsad omfattning.Som utskottet ser det innehåller detuttalande som gjordes vid toppmötet iEssen flera intressantapunkter som t.ex. en ökad satsning påutbildning och prioritering av åtgärdermot de grupper som drabbats hårdast avarbetslösheten. Men en inom en nationellram inriktad utbudspolitik är intetillräcklig för att ändra den svåraarbetslöshetssituation som varit rådandei de flesta av länder i mer och drabbat . Det är utskottets uppfattningatt det är möjligt att ettenskilt land ensamt kan bedriva eneffektiv politik för att uppnå envaraktig tillväxt med högsysselsättning. Utskottet delar därförden uppfattning som framförs iregeringens skrivelse att ett nyttavsnitt om sysselsättningspolitik ifördraget skulle ge frågan en störretyngd i ett mer långsiktigt perspektiv.Ett sådant avsnitt skulle slå fastgemensamma mål, gemensamma procedureroch ett gemensamt åtagande att följavissa principer försysselsättningspolitiken. I fördragetbör starkare mekanismer skapas församordning mellan finans- ocharbetsmarknadsministrarna. En särskildsysselsättningskommitté bör upprättasmed företrädare på statssekreterarnivåfrån finans- ocharbetsmarknadsdepartementen.Som anförs i skrivelsen finns inomramen för den s.k. multilateralaövervakningen procedurer förövervakningen av medlemsländernasekonomiska politik. Övervakningen avsysselsättningen har emellertid intesamma tyngd och konkretion somövervakningen av andra aspekter av denekonomiska politiken. I likhet medregeringen förordar utskottet attändringar i fördraget görs med syfte attstärka procedurerna för övervakning avmedlemsländernas och gemenskapensåtgärder för sysselsättningen.Utskottet noterar att imotion U25 (c) yrkande 4 ser det som enfördel att ett nytt avsnitt omsysselsättningspolitik införs ifördragstexten. I motionframhålls på samma sätt som iregeringens skrivelse att den s.k.multilaterala övervakningen också måsteomfatta åtgärder som beslutats för attnedbringa arbetslösheten. Vidareunderstryker motionärerna att det finnsanledning att på olika sätt ökasamordningen mellan EU:s finans- ocharbetsmarknadsministrar - exempelvis ienlighet med regeringens förslag attupprätta en särskildsysselsättningskommitté.Utskottet kan för sin del konstateraatt denna inriktning avsysselsättningspolitiken i huvudsaköverensstämmer med den som förordas iregeringens skrivelse. I centermotionenframhålls även vikten av att bl.a.sådana åtgärder som utbildningsinsatseroch satsning på aktiva åtgärder för attfrämja sysselsättning i stället förpassiva åtgärder för arbetslösaprioriteras. Denna inriktning avsysselsättningspolitiken ligger, somutskottet ser det, väl i linje medvadsom framförs i regeringens skrivelse.Utskottet kan också instämma imotionärernas uppfattning att enframgångsrik sysselsättningspolitikförutsätter ett företagarvänligt klimat.Även skatteväxling bör kunna prövas sommedel för att stimulera fram flerarbeten.De i motion U21 (kds) framfördayrkandena 42 och 43 är i stort av sammainnebörd som yrkande 4 i motion U25 (c).Även i motion U22 (v) yrkande 17 gesstöd till en samordning överlandgränserna avsysselsättningspolitiken. Därutöverföreslås att en mängd kvantitativa målbör anges för sysselsättningen. Ettlikartat förslag finns i motion U29 (mp)yrkande 17 där det föreslås attsysselsättningen skall ingå i de s.k.konvergensreglerna.Enligt utskottets mening är detemellertid tveksamt om det är en fördelatt precisera en mängd kvantitativa målför sysselsättningen på det sätt somanges i motionen. EU har i olikasammanhang uttalat att en målsättningför unionen bör vara en halvering av dennuvarande arbetslösheten. Utskottetanser i likhet med vad regeringen anföratt de konvergensregler som ärfastställda för EMU tillsammans medsysselsättningsmålet uttrycker vad sombör känneteckna en sund och starkekonomi. Det finns ett klart sambandmellan konvergenskriterierna och enframgångsrik sysselsättningspolitik. Enkraftig neddragning av arbetslöshetengenom en ambitiös sysselsättningspolitikinnebär att det blir väsentligt lättareatt uppnå EMU:s konvergenskriterier.När det gäller yrkande 19 i motion U22(v) är det svårt att förstå att någon skulle ha något att invända mot kravpå ett bredare internationellt samarbeteför att bekämpa arbetslösheten.Motionens förslag till konkretaåtgärder, som t.ex. en internationellskatt på valutatransaktioner, anserutskottet vara en mindre lämplig väg attgå (jfr 1994/95:FiU20 s. 69). Utan att idetta sammanhang närmare gå in på de imotionen konkreta åtgärdsförslagen måsteutskottet konstatera att om sådanaförslag över huvud taget skall kunnabeaktas krävs ett väl fungerande ochingående samarbete mellan olika länder.Ett sådant samarbete byggs förnärvarande upp inom EU.I motion U29 (mp) yrkande 18 avfärdasförslaget om ett mer ingående samarbetemellan länderna inom EU för att minskaarbetslösheten i . Utskottetbeklagar denna inställning tillsamarbete mellan EU-länderna ochhänvisar i övrigt till vad utskottettidigare i yttrandet anfört medanledning av motion U23 (m).Med hänvisning till vad som här anförtsom inriktningen avsysselsättningspolitiken kan utskottetbiträda den uppfattning som redovisas iskrivelsen. Vid det europeiska toppmöteti gjordes ettklart uttalande att bekämpningen avarbetslösheten är en prioriterad fråga.Utskottet anser att det inte föreliggernågra skäl till att göra någratillkännagivanden till regeringen medanledning av de i detta avsnitt aktuellamotionsyrkandena.Den ekonomiska och monetära unionenI motionerna U22 (v), U29 (mp), U26 (c),U30 (s) och U31 (c) riktas stark kritikmot att avser att delta i EU:smonetära union. I motionerna U22 (v) ochU29 (mp) krävs att EMU-projektetomprövas och lyfts ur . förverkligas börregeringen, framhålls det i motionernaU22 (v) och U29 (mp), vidregeringskonferensen ställa krav på attSverige skall kunna ställa sig utanförden monetära unionen. Den nuvarandeutformningen av konvergenskriteriernaanses i motionerna vara en omöjligutgångspunkt förstabiliseringspolitiken. En sådanstabiliseringspolitik leder, menarmotionärerna, oundvikligen till attsituationen på arbetsmarknadenytterligare förvärras.I motion U25 (c) yrkande 5 anförs atttidtabellen med ett genomförande av EMUinte håller. Osäkerheten om projektetalls blir av ökar. konstaterarmotionärerna att det folkliga stödet förett svenskt deltagande saknas. Med nukända förutsättningar måste därför ensvensk anslutning till EMU:s tredje stegavvisas. förordar att enfolkomröstning skall ligga till grundför beslutet om deltagande i EMU:stredje steg.Utskottet har vid ett flertal tillfällenbehandlat yrkandena med liknande kravsom i här redovisade motioner(1994/95:FiU10 s. 53-57, reservation 20s. 107-108, 1994/95:FiU1y s. 6-9,avvikande meningar s. 11-14). Iregeringens skrivelse framhålls att EMUinte är tänkt att bli ett ämne vidregeringskonferensen. I likhet medregeringen anser utskottet att dekonvergenskriterier som utgör ettvillkor för ett deltagande i är ettuttryck för vad som bör känneteckna ensund och stark ekonomi. Av skrivelsenframgår att regeringen tillsatt enutredning som skall analysera för- ochnackdelar med ett svenskt deltagande itredje etappen av EMU. Avsikten är attutredningen skall utgöra ett underlagför ställningstagande tillfrågan om deltagande i tredjeetappen av EMU. Undermedlemskapsförhandlingarna avgavs frånsvensk sida en deklaration att ettslutligt ställningstagande avseendeövergången från den andra till dentredje etappen kommer att göras i ljusetav den fortsatta utvecklingen och ienlighet med bestämmelserna i fördraget.I samband med förhandlingarnaklargjordes också att det är som ytterst skall ta ställning ifrågan om deltagande i dentredje etappen av EMU. Utskottet delardenna uppfattning.Med hänvisning till vad som här anförtsanser utskottet att det i dettasammanhang inte finns skäl att göranågot tillkännagivande med anledning avhär behandlade motioner.RevisionsrättenMotionerna U23 (m) och U24 (s) tar uppfrågor rörande revisionsrätten. Såväl iregeringens skrivelse som i motionernaunderstryks vikten av en starkrevisionsrätt. bör verka för attde nuvarande reglerna förrevisionsrättens verksamhet iRomfördraget ses över och förtydligasför att rätten skall få erforderligabefogenheter för att kunna uppfylla singranskningsrätt. Frågorna om en starkuppföljning och kontroll av gemenskapensmedel är en prioriterad fråga förSverige. Att medlen används korrekt ocheffektivt är av avgörande vikt förförtroendet för EU:s politik och desskraft för att genomföra den.Mot här angiven bakgrund är någottillkännagivande till regeringen i dessafrågor inte nödvändigt.Övriga frågorI tre motioner behandlas frågor rörandefinansieringen av EU:verksamhet,offentlig upphandling och grönanationalräkenskaper. Enligt utskottetsmening är det tveksamt om dessaspecifika frågor bör behandlas vidregeringskonferensen som främst skallkoncentreras till översyn av degrundläggande fördragen iMaastrichtöverenskommelsen.När det gäller finansieringen av EU:sverksamhet - motionerna U21 (kds)yrkande 9 och U29 (mp) yrkande 21 - ärdet utskottets uppfattning att EU varkenskall erhålla beskattningsrätt eller gesrätt att ta ut specifika avgifter.Finansieringen av EU:s verksamhet böräven fortsättningsvis ske genom avgifterfrån medlemsländerna.Yrkanden med samma innebörd somyrkandena 19 och 37 i motion U29 (mp) omoffentlig upphandling har behandlats vidett flertal tillfällen av utskottet (jfrt.ex. 1994/95:FiU22). Med hänvisningtill utskottets tidigare behandling avdessa frågor föreslår utskottet attriksdagen även nu avslår dessamotionsyrkanden.I motion U25 (c) yrkande 6 föreslåsbl.a. att varje medlemsland upprättars.k. gröna nationalräkenskaper.Inom EU pågår ett omfattande arbete medatt bygga upp system för grönanationalräkenskaper . Detta arbeteberäknas vara avslutat tidigast framåtsekelskiftet.Utskottet kan instämma i motionärernasuppfattning att EU-länderna skallredovisa sin miljösituation i fulltjämförbara nationalräkenskapstermer.Samtidigt konstaterar utskottet attmycket återstår innan utredningsarbetetkan utmynna i konkreta förslag.Stockholm den 15 februari 1996På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (),(), (), (), KristinaNordström (s), (), PerBill (m), (), KarinPilsäter (fp), Tom () ochMichael ().Avvikande meningar1. Inriktningen av den ekonomiskapolitiken för att minska arbetslöshetenSonja Rembo, , Per Billoch Tom (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom har ,dels att den del av utskottets yttrandesom i avsnittet Inriktningen av denekonomiska politiken för att minskaarbetslösheten börjar med Utskottetvill och slutar med aktuellamotionsyrkandena bort ha följandelydelse:I likhet med vad som framförs i motionU23 (m) anser utskottet att kan ses som en grundlagsberedning , som i första handkrävs för att revidera delar avfördragen i syfte att dels fåinstitutionerna att fungera bättre införden framtida utvidgningen med nyamedlemsländer, dels få arbetet inom dengemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken samt samarbetet irättsliga och inrikes frågor att fungerabättre.Det är således fråga om att ändrafördragstexter, inte att utforma ochlägga fast ståndpunkter i konkretasakfrågor. I vissa fall kan bristen pårättslig grund i vara orsaktill att EU inte fattar vissa beslut.Men i många fall finns det redan enfördragsmässig grund - orsaken till attEU inte då beslutar om viss åtgärd ärhelt enkelt att det inte finns någonpolitisk majoritet för åtgärden.Regeringskonferensen har således intetill uppgift att vara någon allmängenomgång av EU:s framtida verksamhet,utan konferensen bör koncentreras på deuppgifter som är nödvändiga för attklara utvidgningen och ett mervälfungerande samarbete. Mot dennabakgrund lägger regeringen i EU-skrivelsen tyngdpunkten fel, när denprioriterar framför alltsysselsättningspolitik men även andrainhemska favoritfrågor som t.ex.konsument- och ungdomspolitik. Med dennainriktning riskerar att hamnavid sidan av huvudfåran iregeringskonferensens diskussioner omEU:s framtida utveckling.En bekräftelse på att regeringen är påfel spår är det publiceradebetänkandet från dess egen (SOU 1996:19). Som redovisas iEU-skrivelsen har denna kommitté haft iuppdrag att låta göra utredningar omviktigare frågor som kan komma attbehandlas vid regeringskonferensen. Detär betecknande attsysselsättningspolitiken inte ägnasnågot utrymme i EU 96-kommitténsbetänkande. Kommittén har inte fått etttillräckligt seriöst underlag för attkunna utföra en meningsfull studie avidén om att skapa ensysselsättningsunion.Tankarna bakom detta begrepp kommertydligast till uttryck i densocialdemokratiska partistyrelsensnyligen framlagda förslag till politiskariktlinjer inför den extrapartikongressen . Det heter därbl.a. : EU måste med gemensamma ansträngningarmota lågkonjunkturer med aktivaåtgärder. Internationaliseringen avekonomin har gjort att tiden är förbi dåenskilda länder kunde bedrivatraditionell konjunkturpolitik, somkraftigt avvek från andra länders. EU:smedlemsländer kan emellertid tillsammanssamla sig kring en politik medstimulanser som ökar investeringarna ochefterfrågan. Vi vill att EU på dettasätt motverkar lågkonjunkturer iframtiden.EU måste utforma gemensamma ambitionerför arbetsmarknadspolitiken. I längdengår det inte att uppnå ekonomiskstabilitet i EU om länderna har heltolika ambitioner förarbetsmarknadspolitiken. Det är orimligtatt miljard efter miljard, år ,betalas ut i passivt kontantstöd i EU-länderna. I stället måste EU-ländernagemensamt utforma en aktivarbetsmarknadspolitik som främjarsysselsättnignen på den reguljäraarbetsmarknaden, motverkar inflation ochhöjer kompetensen i arbetslivet. Som utskottet ser det ger regeringensförord för den s.k.sysselsättningsunionen inte någraoffensiva utan snarare defensiva bidragtill förmåga till tillväxt. Engemensam strategi för tillväxt, jobb ochekonomisk stabilitet och låg inflationhar formulerats av EU. Samordnadeinsatser i fråga om infrastrukturen,framför allt informationsteknologi,miljö och energi. är exempel på åtgärderi en EU-politik som bör förbättrasysselsättningsläget i . Det bördock understrykas att det ärfullföljandet av den inre marknaden ochskapandet av en stabil gemensam valuta ikombination med att medlemsländernafullföljer Essendeklarationensrekommendationer som ger de bästaförutsättningarna för att nya viktigajobb kan växa fram. Som framhålls imotion U21 (kds) är det emellertidviktigt att fastslå att EU inte kan lösaenskilda medlemsstaters ekonomiskaproblem som skapats av inhemskafaktorer. EU kan däremot bidra till attskapa gynnsamma tillväxtförhållanden somi kombination med medlemsländernasekonomiska politik framkallar ekonomiskutveckling. Den huvudsakligaansträngningen för att få fram fler ochutvecklingskraftiga företag vilar därmedhelt på vår vilja att lokalt förverkligatillväxtfrämjande åtgärder.De yrkanden som i detta sammanhang iövrigt tas upp i motionerna U22 (v), U25(c) och U29 (mp) kräver enligtutskottets mening inte några ytterligarekommentarer.2. Inriktningen av den ekonomiskapolitiken för att minska arbetslöshetenJohan () anser att den del avutskottets yttrande som i avsnittetInriktningen av den ekonomiska politikenför att minska arbetslösheten börjar med Som utskottet och slutar med aktuellamotionsyrkandena bort ha följandelydelse:Enligt utskottets mening är det av storvikt, som också framhålls i motion U22(v), att åtgärder för att bekämpaarbetslösheten samordnas överlandsgränserna.