bet · GK01AU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Den allmänna inriktningen avarbetsmarknadspolitiken (mom. 1)Per (), (), PatrikNorinder (m) och ()anserdels att den del av utskottets yttrandei avsnittet Den allmänna inriktningen avarbetsmarknadspolitiken under rubrikernaLönebildningen respektive Arbetsrättenoch sysselsättningen bort ha följandelydelse:LönebildningenArbetsmarknadsutskottet instämmer iModerata samlingspartiets uppfattning imotion A277 att lönebildningen intefungerar på den svenska arbetsmarknaden.Det är viktigt att åtgärder vidtas somfrämjar en angelägen löneflexibilitet.Lönebildningen är alltför centraliserad.En mer ändamålsenlig lönebildning är enförutsättning för fler riktiga arbeten.Lönesättningen skall utgå från personligkapacitet, kompetens, utvecklingsviljaoch arbetsinsats. En störrelönevariation ger utrymme för flerarbeten och främjar dessutomrörligheten.Utskottet är starkt kritiskt till dentyp av maktutövning som regeringenssamtal med arbetsmarknadens parter omlönebildningen innebär. Regeringensuppgift är i stället att lägga fastnödvändiga spelregler för parterna vadgäller lagstiftning, t.ex. om skatterna.En förändrad och moderniserad arbetsrättär också en viktig förutsättning för attkomma till rätta med de problem somföreligger kring lönebildningen. på arbetsmarknadsområdetmedför en ojämn maktbalans som läggerhinder i vägen när man på den enskildaarbetsplatsen önskar träffaöverenskommelse om anpassning av löneroch andra anställningsvillkor till delokala förhållandena.Moderata samlingspartiet har i sambandmed pågående behandling avregeringens proposition 1996/97:16 Enarbetsrätt för ökad tillväxt i enreservation tillsammans med Folkpartietoch utvecklat enanalys av den nuvarande arbetsrättsligalagstiftningen och pekat på behoven aven ny inriktning på området. Därföreslås bl.a. att en parlamentariskutredning skall tillsättas. Denna skallockså sörja för att sådanakonfliktregler utformas som skapar godbalans mellan parterna. En analys börslutligen göras av socialaersättningars, skatters ochinkomstrelaterade avgifters inverkan pålönebildningen och arbetslösheten. Ensådan analys bör presenteras förriksdagen senast hösten 1997.Arbetsrätten och sysselsättningenUtskottet anser liksom Moderatasamlingspartiet att det är nödvändigtmed en fundamental förändring avinriktningen från det kollektiva iriktning mot det individuella om jobbenskall blir fler och välståndet högre. ISverige reglerar lagar ochkollektivavtal villkoren för arbetet,ofta i minsta detalj. En avregleringmåste komma till stånd för att främjatillväxten och därigenom nyaarbetstillfällen.Moderata samlingspartiet har i sambandmed pågående behandling avregeringens proposition 1996/97:16 Enarbetsrätt för ökad tillväxt, i enreservation tillarbetsmarknadsutskottets betänkande1996/97:AU4 tillsammans med Folkpartietoch , närmare utvecklaten analys av den nuvarandearbetsrättsliga lagstiftningen och pekatpå behoven av en ny inriktning påområdet. Där föreslås bl.a. att enparlamentarisk utredning utarbetar enmodern arbetsrätt för 2000-talet.Utskottets utgångspunkt är att en nylagstiftning skall uppmuntra flexiblalösningar. Reglerna bör också möjliggöraatt överenskommelser kan träffas på allaarbetsplatser oavsett om arbetsgivarenär bunden av kollektivavtal.I den nämnda reservationen föreslåsslutligen att den arbetsrättsligareglering som infördes av denborgerliga regeringen bör återinföras iavvaktan på utredningens förslag.Utskottet instämmer i detta ochtillstyrker därmed motion A277 i denberörda delen.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande den allmännainriktningen avarbetsmarknadspolitikenatt med anledning avmotionerna 1996/97:A277 yrkandena 1-4, 13, 14 och 22 och 1996/97:A304yrkande 4 samt med avslag påmotionerna 1996/97:A203,1996/97:A211, 1996/97:A221 yrkandena1-9 och 10 delvis, 1996/97:A223yrkande 1, 1996/97:A228,1996/97:A231, 1996/97:A237,1996/97:A256, 1996/97:A257 yrkande 4,1996/97:A261, 1996/97:A274 yrkande12, 1996/97:A275, 1996/97:A285,1996/97:A293, 1996/97:A297 yrkandena1-4, 1996/97:A305 yrkandena 1-3,1996/97:A306 yrkande 1, 1996/97:A710,1996/97:A711 yrkande 1, 1996/97:A719yrkande 3, 1996/97:Fi212 yrkandena20-23, 1996/97:U515 yrkande 27,1996/97:N212 yrkande 2 samt1996/97:N270 yrkande 6 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Den allmänna inriktningen avarbetsmarknadspolitiken (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrandei avsnittet synpå oppositionens förslag om inriktningav politiken som börjar med En avFolkpartiets huvudlinjer och slutar med med regeringens politik på området borde ha haft följande lydelse:Politiken måste inriktas på att få framriktiga jobb. Målet måste vara färrearbetslösa och fler i jobb på denreguljära arbetsmarknaden. Detta är enuppfattning som kommer till klartuttryck i partimotion ochsom utskottet ställer sig bakom. Genomen aktiv arbetsmarknadspolitik, ettgynnsamt näringslivsklimat samt sundastatsfinanser går det att uppnå detmålet. Den arbetsmarknadspolitik som förs är i alltför stor utsträckninginriktad på att åstadkomma statistiskaoch inte reella minskningar avarbetslöshetstalen genom att öppetarbetslösa temporärt förs över tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Istället är det att se tillarbetslöshetens bakomliggandestrukturella orsaker. Utifrån dessaförutsättningar bör regeringen i ensärproposition presentera enanalys och eventuella åtgärdsförslag somföranleds av analysen.Genom att en aktiv arbetsmarknadspolitikkombineras med ett gottnäringslivsklimat och sundastatsfinanser ökar antalet riktiga jobbsamtidigt som den traditionellaarbetsmarknadspolitiken kräver mindreresurser och anslagen till AMS kanminskas. Ytterligare besparingar ärmöjliga genom exempelvis kraftfulldecentralisering och avbyråkratisering.Utskottet anser i likhet med Folkpartietatt vissa medel som frigörs genom dessaåtgärder bör användas för insatser förhandikappade.Ett uttryck för de strukturellaförändringarna på arbetsmarknaden är attkraven på kunskaper och personligafärdigheter ökar.Arbetsmarknadspolitiken måste i än högregrad inriktas på den framväxandearbetsmarknaden och på att underlättayrkesmässig och geografisk rörlighet. Iprioriteringarna måste också ingå attbryta det traditionella könsmönstret påarbetsmarknaden. Utskottet anser vidareatt öppenhet krävs i frågan omarbetstidsförkortning och instämmer ivad anför i motion A710,nämligen att en arbetstidsförkortninginte löser den totala arbetslösheten,men att alla vägar måste prövas.Med hänvisning till det anförda biträderutskottet således motion A221 i berördadelar samt motion A710 vilket bör gesregeringen till känna. Vidare avstyrksövriga i sammanhanget upptagna motioner.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande den allmännainriktningen avarbetsmarknadspolitikenatt med anledning avmotionerna 1996/97:A221 yrkandena 1-9och 10 delvis och 1996/97:A710 samtmed avslag på motionerna1996/97:A203, 1996/97:A211,1996/97:A223 yrkande 1, 1996/97:A228,1996/97:A231, 1996/97:A237,1996/97:A256, 1996/97:A257 yrkande 4,1996/97:A261, 1996/97:A274 yrkande12, 1996/97:A275, 1996/97:A277yrkandena 1-4, 13, 14 och 22,1996/97:A285, 1996/97:A293,1996/97:A297 yrkandena 1-4,1996/97:A304 yrkande 4, 1996/97:A305yrkandena 1-3, 1996/97:A306 yrkande1, 1996/97:A711 yrkande 1,1996/97:A719 yrkande 3, 1996/97:Fi212yrkandena 20-23, 1996/97:U515 yrkande27, 1996/97:N212 yrkande 2 samt1996/97:N270 yrkande 6 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Den allmänna inriktningen avarbetsmarknadspolitiken (mom. 1)() anserdels att utskottets överväganden iavsnitten beslut omutgiftsramar och beräkning avstatsinkomsterna,syn påoppositionens förslag om inriktning avpolitiken, Arbetsrätten ochsysselsättningen, Arbetstiden och sysselsättningen, respektive utskottetssammanfattande ställningstagandenrörande den allmänna inriktningen avarbetsmarknadspolitiken bort ha följandelydelse:Den stora bristen i regeringens politikär att den saknar krafttag motarbetslösheten. Politiken leder till attkönsorättvisorna fördjupas och att desociala klyftorna ökar. Regeringenkommer inte ens att nå målet om atthalvera den öppna arbetslösheten . Regeringen prioriterar EMU-anpassningen framför värnandet avvälfärd och sysselsättning.Utskottet anser liksom Vänsterpartietatt behöver en nypolitik som prioriterarsysselsättningen. Det av partietframlagda 20-miljardersprogrammet förnya arbeten bör förverkligas. av ökade resurser till kommunerna,sänkta arbetsgivaravgifter påtjänstesektorn, sänkta egenavgifter föregenföretagare, grönt investeringsprogram, stöd tillförsöksverksamhet medarbetstidsförkortning och en meromfattande aktiv arbetsmarknadspolitikmed satsningar på kvinnor samt stöd tillhandikappade och tillkompetensutveckling.Arbetet är grunden för all välfärd. svag ekonomi med hög arbetslöshetminskar utrymmet för kommunerna, ochkvinnornas möjligheter till oberoendehotas. De fackliga organisationernasförhandlingsstyrka minskar och olikalöntagargrupper ställs mot varandra.Regeringen har enligt utskottets meningvarit alltför passiv för att förhindraatt stora löneskillnader uppkommer. Ettalltför stort ansvar har lagts påparterna, inte bara för lönebildningenutan även när det gäller arbetsrätten.Utskottet utgår ifrån att de fackligaorganisationernas konflikträtt inteurholkas i parternas överläggningar omförhandlingssystemet.Det förändringstryck som människornautsätts för skall inte belasta deenskilda i form av arbetslöshet,utslagning och minskade inkomster.Individernas omställningskostnader skallfinansieras och bäras kollektivt. Detfinns en tendens att angripa dearbetslösa snarare än arbetslöshetengenom marknadsliberala resonemang omincitament.Utskottet delar Vänsterpartietsuppfattning att arbetsmarknadspolitikeninte får överbelastas. Den skall baravara en del i en övergripandesysselsättningspolitik. Det reguljäraarbetslivet måste ta ett större ansvaroch inte lasta över kostnaderna på stat,kommun och landsting. Ett exempel är attintroduktionen för de nytillträdande börkunna av arbetsgivarna själva,där parterna genom praktikantavtalgaranterar goda villkor. Ett annatexempel är ett system medframtidsfonder, finansierade genom vinstdispositioner, för att tillgodose en meromfattande och jämnare fördeladkompetensutveckling i arbetslivet.Kvalitéten i de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna blir allt sämre som en följdav minskade resurser och störrevolymkrav. Ytterligare medel bordeavsättas för otraditionella insatser förinvandrare och ungdomar. Riktadesatsningar behövs för kvinnor varsyrkesområden har drabbats av en starkstrukturrationalisering under senare år.Utskottet noterar med oro attregeringens volymkrav avseende åtgärdertycks vara beräknade utan att hänsyntagits till möjligheten att upprätthållaen godtagbar kvalitet iarbetsmarknadspolitiken. Utskottetfinner heller inget samband mellanriksdagens operationella mål förarbetsmarknadspolitiken och regeringensvolymkrav.Utskottet delar regeringens uppfattningatt AMV:s verksamhetsmål bordekompletteras med ett fjärde mål, attbryta den könsuppdelade arbetsmarknaden.Detta skall gälla såväl horisontellt somvertikalt och såväl vad gälleryrkestillhörighet, befattningskategori,löner, arbetstider som andraarbetsvillkor.Utskottet delar Vänsterpartietsuppfattning att arbetsgivarnas kampanjmot arbetsrätten bygger på renmytbildning. Att arbetsrätten skulleförhindra eller försvåra nyanställningarstår i skarp kontrast till all forskningpå området. Det är i stället så att dennya situationen på arbetsmarknadenställer krav på en utvidgad arbetsrättsom skyddar arbetstagarnas behov avtrygghet och inflytande i förhållandetill nya anställningsformer ochbeslutsnivåer. Det behövs också bättreregler för att säkra jämställdhetenmellan könen i arbetslivet. Fortfarandeligger makten kvar hos arbetsgivaren,som ensam bestämmer när det ärarbetsbrist.En successiv arbetstidsförkortning ärnödvändig för att öka sysselsättningenoch minska arbetslösheten. Arbetstidernaär också en viktig fördelningsfråga.Sverige hör till de länder i somhar längst ordinarie arbetstid.Begränsning av övertidsuttag och ensuccessiv arbetstidsförkortning ärvitalt för att öka sysselsättningen. Dethandlar om att stimuleraförsöksverksamhet i olika branscher ochatt inleda en lagstiftad arbetstidsförkortning. Eftersom frågan rör både lagoch avtal måste parterna involveras idetta arbete. Utskottet anser liksomVänsterpartiet att 2 miljarder kronorbör avsättas för ändamålet som en del isysselsättningsprogrammet. Det anfördainnebär att utskottet tillstyrkermotionerna A305 och Fi212 i berördadelar.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande den allmännainriktningen avarbetsmarknadspolitikenatt med anledning avmotionerna 1996/97:A305 yrkandena1-3 och 1996/97:Fi212 yrkandena20-23 samt med avslag på motionerna1996/97:A203, 1996/97:A211,1996/97:A221 yrkandena 1-9 och 10delvis, 1996/97:A223 yrkande 1,1996/97:A228, 1996/97:A231,1996/97:A237, 1996/97:A256,1996/97:A257 yrkande 4,1996/97:A261, 1996/97:A274 yrkande12, 1996/97:A275, 1996/97:A277yrkandena 1-4, 13, 14 och 22,1996/97:A285, 1996/97:A293,1996/97:A297 yrkandena 1-4,1996/97:A304 yrkande 4, 1996/97:A306yrkande 1, 1996/97:A710,1996/97:A711 yrkande 1, 1996/97:A719yrkande 3, 1996/97:U515 yrkande 27,1996/97:N212 yrkande 2 samt1996/97:N270 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Den allmänna inriktningen avarbetsmarknadspolitiken (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrandei avsnittet Den allmänna inriktningen avarbetsmarknadspolitiken under rubrikenArbetstiden och sysselsättningen sombörjar med Utskottet vill och slutarmed berörda delar bort ha följandelydelse:Arbetsmarknadsutskottet instämmer iMiljöpartiets uppfattning i motionernaA274 och A711 som poängterar att denenskilt viktigaste åtgärden för attförbättra sysselsättningen är enarbetstidsförkortning. Det är enligtutskottets uppfattning dags att frångåtraditionella medel som ökad ekonomisktillväxt som ett sätt att minskaarbetslösheten. I dagensarbetsmarknadsläge skulle enarbetstidsförkortning i stället vara ettverkningsfullt medel att reduceraarbetslösheten. I likhet medMiljöpartiet i motion N270 förordarutskottet vidare att särskilda resurserbör avsättas för att några avarbetslöshet hårt ansatta kommuner skallfå möjlighet att pröva nyaprocessinriktade metoder för att skapanya arbetstillfällen.Med hänvisning till det anförda biträderutskottet således motionerna A274, A711och N270 i berörda delar. Utskottetavstyrker övriga i sammanhanget upptagnamotioner.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande den allmännainriktningen avarbetsmarknadspolitikenatt med anledning avmotionerna 1996/97:A274 yrkande 12,1996/97:A711 yrkande 1 och1996/97:N270 yrkande 6 samt medavslag på motionerna 1996/97:A203,1996/97:A211, 1996/97:A221 yrkandena1-9 och 10 delvis, 1996/97:A223yrkande 1, 1996/97:A228,1996/97:A231, 1996/97:A237,1996/97:A256, 1996/97:A257 yrkande 4,1996/97:A261, 1996/97:A275, 1996/97:A277 yrkandena 1-4, 13, 14 och 22,1996/97:A285, 1996/97:A293,1996/97:A297 yrkandena 1-4,1996/97:A304 yrkande 4, 1996/97:A305 yrkandena 1-3, 1996/97:A306yrkande 1, 1996/97:A710, 1996/97:A719yrkande 3, 1996/97:Fi212 yrkandena20-23, 1996/97:U515 yrkande 27 och1996/97:N212 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. Den allmänna inriktningen avarbetsmarknadspolitiken (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrandei avsnittet synpå oppositionens förslag om inriktningav politiken, Arbetsrätten ochsysselsättningen och Lönebildningen bortha följande lydelse:Arbetsmarknadsutskottet anser liksomKristdemokraterna i motion A297 att enframgångsrik politik för nya arbetenockså måste inbegripa en sundnäringspolitik. Rimliga förutsättningarmåste ges för att nya företag skallkunna startas och befintliga företagväxa. Regeringens politik har försämratföretagsklimatet. Det är också somframhålls i motionen nödvändigt med enskatteväxling med sänkta skatter påarbete. Liksom anserutskottet att bekämpningen avarbetslösheten kan grunda sig på ettprogram som utgår från samtliga femEssenpunkter. - Många beslut avregeringen har slagit hårtregionalpolitiskt. I stället förflyttlasspolitik behövs enregionalpolitisk helhetssyn på närings-och arbetsmarknadspolitiken. - En aldrigså stor satsning påarbetsmarknadspolitiska åtgärder kaninte ersätta de arbetstillfällen som kanskapas med riktiga förutsättningar förframför allt den privata sektorn.Arbetsmarknadspolitiken måste reformerasoch stimulera rörlighet och samhälletsstrukturomvandling. Den måste somframhålls av utgå frånsubsidiaritetsprincipen.Arbetsmarknadsområdet är i daggenomreglerat. En omprövning måste ske.- För att förhindra långtidsarbetslöshetkrävs insatser i form avkompetenshöjning och särskilda projekt.Ungdomsarbetslösheten bör motarbetas medlägre ingångslöner och ett nyttlärlingssystem. Utskottet anser liksomKristdemokraterna att målet måste varaatt halvera den totala arbetslöshetentill år 2000.LönebildningenFlexibiliteten i lönesättningen förungdomar måste öka. Som framhålls skulleen lägre ingångslön kunna vara ettverksamt sätt att få flera unga iarbete. Om det inte blir löstavtalsvägen bör enligt utskottets meninglagstiftning övervägas.Arbetstiden och sysselsättningenUtskottet anser liksom Kristdemokraternaatt det är önskvärt med fler projekt ochförsök med förkortad arbetstid ocharbetsdelning i offentlig sektor. Manbör ta fasta på partiets förslag om ettsärskilt stimulansstöd till verksamheterinom offentlig sektor som prövararbetsdelning för att få fler i arbete.Finansiering bör ske inom ramen för desärskilda insatserna för omstruktureringi den kommunala verksamheten.Det anförda innebär att utskottettillstyrker motionerna A297 och U515 iberörda delar.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande den allmännainriktningen avarbetsmarknadspolitikenatt med anledning avmotionerna 1996/97:A297 yrkandena1-4 och 1996/97:U515 yrkande 27 samtmed avslag på motionerna1996/97:A203, 1996/97:A211,1996/97:A221 yrkandena 1-9 och 10delvis, 1996/97:A223 yrkande 1,1996/97:A228, 1996/97:A231,1996/97:A237, 1996/97:A256,1996/97:A257 yrkande 4, 1996/97:A261, 1996/97:A274 yrkande 12,1996/97:A275, 1996/97:A277 yrkandena1-4, 13, 14 och 22, 1996/97:A285,1996/97:A293, 1996/97:A304 yrkande 4, 1996/97:A305yrkandena 1-3, 1996/97:A306 yrkande1, 1996/97:A710, 1996/97:A711 yrkande1, 1996/97:A719 yrkande 3,1996/97:Fi212 yrkandena 20-23,1996/97:N212 yrkande 2 samt1996/97:N270 yrkande 6 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört.6. Nedskärningar inom offentlig sektor(mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrandeunder - Arbetsmarknadsmedelsom börjar med Utskottet kan ochslutar med och A814 bort ha följandelydelse:Arbetsmarknadsutskottet anser liksomKristdemokraterna i motion A297 att mani stället för att upprätta särskilda arbetslag som t.ex. OTA - som ägnarsig åt verksamhet som enligtkommunernas, landstingens och statenssynsätt egentligen är obehövlig - börsäkerställa resurser för kommuner ochlandsting så att man kan upprätthålla engod personalbemanning inom prioriteradeområden som vård och omsorg och på såsätt förhindra arbetslöshet för de 30000 personer som regeringen räknar medskall friställas under de närmaste åren.Av samladefinanspolitik framgår att kommuner ochlandsting skall tillföras ytterligare6,. En sådan politikskulle enligt utskottets mening kunnasäkerställa god kvalitet i vård ochomsorg samt bidra till att bibehållapersonal inom dessa sektorer. Ett sättatt ytterligare förhindra uppsägningarär att med särskilda utbildnings- ochkompetenshöjande insatser låtalänsarbetsnämnderna skriva avtal medkommunerna och landstingen om sådanaåtgärder när alternativet är öppenarbetslöshet. Det anförda innebär attarbetsmarknadsutskottet tillstyrkermotionen i den berörda delen.dels att utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse:2. beträffande nedskärningar inomoffentlig sektoratt med anledning av motion1996/97:A297 yrkande 11 samt medavslag på motionerna 1996/97:A214,1996/97:A223 yrkande 2, 1996/97:A279,1996/97:A811 och 1996/97:A814 yrkande1,7. EU-frågor m.m. (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrandei avsnittet EU-frågor m.m. som börjarmed Med anledning och slutar med (yrk. 15) bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening behövs, såsompåpekas i motionA297, åtgärder såväl på utbuds- ochefterfrågesidan som iarbetsmarknadspolitik och utbildning iEU-arbetet för att bekämpaarbetslösheten. Man bör dock betonavikten av åtgärder på skatteområdet,flexiblare arbetsrätt och arbetstideroch en fortsatt aktivarbetsmarknadspolitik. bör intaen mer aktiv roll i debatten när detgäller åtgärder på efterfrågesidan,eftersom man varittvehågsen inför sådana insatser. Det somutskottet nu anfört om regeringensagerande i arbetsmarknadsfrågor inom EUbör ges regeringen till känna (yrk. 15).dels att utskottets hemställan under 6bort ha följande lydelse:6. beträffande EU-frågor m.m.att med anledning av motion1996/97:A297 yrkande 15 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,8. Arbetsmarknaden för ungdomar (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrandei avsnittet Arbetsmarknaden för vissagrupper som börjar med har och slutarmed avstyrks därmed bort ha följandelydelse:Vad ungdomar framför allt behöver äratt få in en fot på arbetsmarknaden.Genom att utforma politiken så att flerföretag skapas kan också ungdomarnasmöjligheter att få arbete eller praktikvka. I enlighet med Folkpartietsuppfattning i motion A221 (yrk. 15)anser utskottet att bättreförutsättningar för företagande ikombination med andra reformer såsom enmoderniserad arbetsrätt ökar de ungasmöjligheter på arbetsmarknaden.Samtidigt som de föreslagna reformernagenomförs skall det dock ävenfortsättningsvis finnasarbetsmarknadspolitiska åtgärder ochutbildning som är anpassade tillungdomar och deras behov. Utskottetstöder uppfattning när detgäller insatser för ungdomar och anseratt detta bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7bort ha följande lydelse:7. beträffande arbetsmarknaden förungdomaratt med anledning av motion1996/97:A221 yrkande 15 och medavslag på motionerna 1996/97:A305yrkande 14, och 1996/97:Ub246 yrkande5 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,9. Arbetsmarknaden för ungdomar (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrandei avsnittet Arbetsmarknaden för vissagrupper som börjar med har och slutarmed utgiftsområde 14 bort ha följandelydelse:Utskottet delar Vänsterpartietsuppfattning i motion A305 (yrk. 14) attobligatoriska praktikplatser bör införaspå medelstora och stora företag inomnäringslivet. Det skulle kunna innebäraatt ca 50 000 praktikplatser tillskapasför ungdomar och invandrare.Praktikplatserna ger både praktik ochkompetenshöjning. Villkoren skallregleras genom praktikantavtal mellanarbetsmarknadens parter. Systemetinnebär att produktionen får både ettekonomiskt och ett praktiskt ansvar förungdomars och invandrares sysselsättningoch framtida möjligheter påarbetsmarknaden. Detta bör somsin mening ge regeringen till känna.Vänsterpartiet har vidare i motion Ub246(yrk. 5) föreslagit att enparlamentarisk utredning tillsätts meduppdrag att se över ersättningarna tillungdomar som är öppet arbetslösa och iarbetsmarknadspolitiska åtgärder, isyfte att ta fram förslag till ettsystem som garanterar alla ungdomar rätttill egen försörjning. Utskottet delarVänsterpartiets uppfattning att en sådanutredning bör tillsättas. Vad utskottetanfört bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7bort ha följande lydelse:7. beträffande arbetsmarknaden förungdomaratt med anledning avmotionerna 1996/97:A305 yrkande 14och 1996/97:Ub246 yrkande 5 och medavslag på motion 1996/97:A221 yrkande15 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,10.