bet · GJ01TU19 · 1996-05-23 00:00:00 — Lagar bör enligtmotionen vara så medieneutrala sommöjligt.Vidare begärs att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om personlig integritet(yrkande 4). Enligt motionärerna måstefastslås att den personliga integritetenär absolut och att sekretessbelagdinformation skall skyddas effektivt. Detbehövs också säkra system för atthantera åtkomsten till sekretessbelagdinformation inom den offentliga sektorn.I översynen av lagstiftningen bör ocksåingå att behandla frågan hur privat e-post till tjänstemän inom den offentligaförvaltningen kan förbli privat (yrkande19).3.2.3 ställningstagandeTrafikutskottet behandlar inledningsvisregeringens redovisning och demotionsyrkanden som tar upp olika frågorom en rättslig översyn med anledning avIT-utvecklingen.Konstitutionsutskottet ställer sig isitt yttrande bakom propositionenshandlingsprogram för rättsordningen vadavser inrättandet av ett rättsligtobservatorium och regeringens förslagtill prioritering av olika rättsområdeninkl. tidsplanen för detta arbete.Konstitutionsutskottet anför vidareföljande:Vad gäller integritetsskyddet framgårdet av propositionen att datalagenenligt regeringens intentioner inom treår skall ersättas av en ny persondata-och integritetslagstiftning, till vilkenregisterlagarna skall anpassas ochsamtidigt moderniseras. Till detta villutskottet, med hänvisning till vad somanförs i motion T51 (m) yrkandena 3 och4 samt motion T52 (kds) yrkandena 3 och4 anföra att integritetsskyddet i detpågående översynsarbetet bör utformasmot bakgrund av en mer konsekventprincip, av vilken tydligt framgår attden enskilde förfogar över bl.a.uppgifter om sig själv och sin person.Likaså bör integritetsskyddet framdelesges en generell och teknik-oberoendeutformning.Med detta torde önskemålen i demotioner som yrkar på en bred översyn avlagstiftning med betydelse för IT-frågorna (motionerna T51 (m) yrkande 2och T58 (fp) yrkande 1) och de somsärskilt yrkar på en översyn avintegritetslagstiftningen med anknytningtill IT (motionerna T51 (m) yrkandena 3och 4 T52 (kds) yrkandena 3 och 4, T58(fp) yrkande 7 och T59 (mp) yrkandena 6(delvis) och 8 vara tillgodosedda varförde bör avstyrkas.Vad gäller motion T52 (kds) yrkande 2enligt vilken svensk lagstiftning, iavvaktan på internationellaöverenskommelser, bör ändras, t.ex.kriminalisering av innehav och spridningav barnpornografi, hänvisar utskottettill dels vilande förslag tillgrundlagsändring m.m. (bet.1993/94:KU28), dels till den pågåendeBarnpornografiutredningen (Ju 1994:14,dir. 1994:117) som avses avslutas inomkort. Även delar av IT-utredningensbetänkande (SOU 1996:40) vad gällert.ex. ansvarsförhållanden beträffandehandhavande av s.k. elektroniskaanslagstavlor har anknytning till dessafrågor. Motionen bör mot denna bakgrundavstyrkas.Justitieutskottet har i sitt yttrandebehandlat motion T51 (m) yrkande 2 vadgäller straffrättsliga frågor. Enligtdetta utskott pågår ett arbetet inomregeringskansliet med att anpassa straff-och processrättsliga regler till de kravsom den informationstekniskautvecklingen reser. uppfattning är därförinte någon åtgärd från sidanödvändig med anledning av det aktuellamotionsönskemålet.Lagutskottet har i sitt yttrandebehandlat motionerna T51 (m) yrkande 2,T52 (kds) yrkande 2 och T58 (fp) yrkande1 (delvis). Av lagutskottets yttrandeframgår följande:Lagutskottet kan - såvitt gällerutskottets beredningsområde - inte seatt det föreligger något omedelbartbehov av att prioritera ytterligarerättsområden. Om det i samband med denkartläggning som det rättsligaobservatoriet skall utföra visar sig attdet finns ett behov av att ge förturockså till andra än de upphovsrättsligafrågorna på civilrättens område,förutsätter utskottet att kommer att uppmärksammaregeringen härpå. Utskottet förordar försin del att motion T52 yrkande 2avstyrks.Lagutskottet har ingen annanuppfattning än motionärerna om behovetav att anpassa den upphovsrättsligalagstiftningen till de nya krav somaktualiseras genom IT. I sammanhangetmåste emellertid beaktas attlagstiftningen bygger påinternationella konventioner och att IT-utvecklingen i en allt högre grad kräveratt de nödvändiga rättsligaanpassningarna får största möjligainternationella acceptans. Detta betyderatt tyngdpunkten i de svenskaaktiviteterna på området i första handmåste fokuseras på det arbete sombedrivs på det internationella planet.Så är också fallet.Mot bakgrund av att enskilda länder harytterst begränsade möjligheter att antanationella lösningar på detupphovsrättsliga området är detnödvändigt att aktivt deltar idet internationella arbetet och där medkraft driver de frågor som är angelägnafrån svenska utgångspunkter. Utskottetutgår från att regeringen i detsammanhanget strävar efter att ta tillvara intressen i de frågor sommotionärerna tar upp. Utskottet utgårockså från att regeringen iförhandlingarna verkar för att denödvändiga internationellaharmoniseringarna skall komma till ståndsnarast möjligt.Några formella tillkännagivanden ellerandra åtgärder från sida kanenligt utskottets mening för närvarandeinte anses påkallade. Utskottet anseratt motionerna T51 och T58 i nubehandlade delar bör avstyrkas.Trafikutskottet konstaterar attutvecklingen på IT-området har initieratett omfattande översynsarbete på deträttsliga området. Som framgår avkonstitutions-, justitie- ochlagutskottets yttranden bereds såvälnationellt som internationellt förnärvarande en rad olikalagstiftningsfrågor. Enligt regeringenshandlingsplan kommer anpassningen ochutvecklingen av rättsordningen attpåskyndas.Trafikutskottet har inga erinringar motregeringens redovisning och delar försin del konstitutionsutskottetsuppfattning att syftet med de motionersom bl.a. yrkar på en bred översyn avlagstiftningen torde komma atttillgodoses. De påkallar ingen åtgärdfrån sida och avstyrksföljaktligen. Det gäller motionerna T51(m) yrkandena 2-4, T52 (kds), yrkandena3-4, T58 (fp) yrkande 1 (delvis) ochyrkande 7 samt T59 (mp) yrkande 6.Trafikutskottet delar vidarekonstitutionsutskottets ochlagutskottets uppfattning att motion T52(kds) yrkande 2 bör avstyrkas avriksdagen. Med hänsyn till den pågåendeberedningen av IT-utredningensbetänkande Elektronisk dokumenthantering(SOU 1996:40) avstyrks vidare motion T52(kds) yrkande 19 om privat e-post tilloffentlig förvaltning.Trafikutskottet övergår därefter tillmotion T56 (v) yrkande 8 och förslagetom att det rättsliga observatoriet börges en parlamentarisk förankring.Lagutskottet betonar i sitt yttrande attdet i lagstiftningsarbete i många fallär viktigt att parlamentariker och olikaintressegrupper i allmänhet fårtillfälle att medverka på ett så tidigtstadium som möjligt. I förevarande fallär det emellertid inte fråga om någottraditionellt lagstiftningsarbete.Observatoriet är, såvitt lagutskottetkan bedöma, avsett att vara ettkontaktorgan som bl.a. skall utföra ettexpertbetonat juridisktkartläggningsarbete. Mot denna bakgrundanser lagutskottet att det inte finnsskäl att förorda att det rättsligaobservatoriet skall ha en parlamentarisksammansättning. I de fall observatorietskartläggningsarbete påvisar behov avlagstiftningsåtgärder utgår lagutskottetfrån att regeringen tillkallarkommittéer och utredare i denutsträckning som är erforderligt och isamband därmed överväger omparlamentariker bör knytas tillutredningsarbetet.Konstitutionsutskottet framhåller isitt yttrande att hela regeringens IT-verksamhet, inkl. det rättsligaobservatoriet, bör ges en parlamentariskanknytning i någon form.Trafikutskottet delar lagutskottetsuppfattning att det rättsligaobservatoriet inte synes få sådanafunktioner att en parlamentariskförankring kan anses fullt nödvändig.Spridningen av informationstekniken ochutvecklingen mot ett informations- ochkunskapssamhälle har nått en sådan nivåatt grundläggande strukturer i samhälletpåverkas vilket är av central politiskbetydelse. anser därföratt regeringen i en skrivelse årligenbör återkomma till med ensamlad redovisning av utvecklingen på IT-området såsom trafikutskottet förordarunder avsnitt 2.3. Därmed ges det ocksåförutsättningar för parlamentariskförankring och bedömning av regeringensIT-arbete, som konstitutionsutskottetförespråkar i sitt yttrande. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna. Med det anförda påkallarmotion T56 (v) yrkande 8 inte någonåtgärd från sida. Yrkandetavstyrks därför av utskottet.Beträffande motion T59 (mp) yrkandena 7och 8 om säkerhetspolisen och Europolanger justitieutskottet i sitt yttrandeatt olika frågeställningar som rörregistrering och ADB-behandling av bl.a.säpos register är föremål för utredning.En utgångspunkt för utredningsarbetet äratt skapa enkla och lättbegripligaregler som är anpassade till dentekniska utvecklingen. Det skall därvidsärskilt uppmärksammas att den enskildespersonliga integritet får etterforderligt skydd. Vidare skall hänsyntas till internationellaåtaganden. I uppdraget ingår även attöverväga säpos register. Arbetet skallredovisas senast den 31 mars 1997.Justitieutskottet anser att det saknasanledning för att föregripadetta utredningsarbete varför motions-yrkandet (yrkande 7) bör avslås.Av justitieutskottets yttrande framgårvidare att de uppgifter som skallförekomma i de aktuella registren hosEuropol härrör från resp. landsnationella polisregister där uppgifternahar förts in i full överensstämmelse medden nationella lagstiftningen. Sverigebestämmer således på nationell nivåvilka uppgifter som skall införas iregistren. Vidare anges att olikafrågeställningar som rör registrering ipolisregister är föremålför utredning. anseratt det saknas anledning för riksdagenatt föregripa detta utredningsarbete,varför även motionen i denna del böravslås (yrkande 8).Konstitutionsutskottet har i sittyttrande tagit upp motionärernas kritikmot ett förslag om att inom ramen fördet europeiska polissamarbetetregistrera personer efter bl.a. ras eller livsstil. Konstitutionsutskottetframhåller därvid att det har för avsiktatt följa frågans fortsatta hanteringinom EU. Motionsyrkande (yrkande 8)torde därför komma att tillgodosesvarför det avstyrks.Trafikutskottet gör för sin del ingenannan bedömning än justitieutskottet ochkonstitutionsutskottet och avstyrkermotion T59 (mp) yrkandena 7 och 8.3.3 Utbildningen3.3.1 Regeringens redovisningRegeringen anger att utbildningsområdetär av stor betydelse för Sverigesmöjligheter att utveckla informations-och kunskapssamhället. Det livslångalärandet kan stödjas av en bred ochutvecklad användning av IT inomutbildningen. Insatser krävs på allanivåer i utbildningsväsendet såledesäven inom vuxenutbildningen och ifolkbildningen. Målet är att kunskaperom IT och dess användning förs in påalla nivåer i utbildningsväsendet inomtre år.Av propositionen framgår att det börske en ökad samverkan mellan de olikaaktörerna inom vuxenutbildningen.Arbetsmarknadens parter bör samverka föratt uppnå en samsyn om IT:s konsekvenseroch dess möjligheter i arbetslivet ochpå arbetsplatserna. En utveckling avskolan till ett kunskaps-centrum angesvara ett bra sätt att bredda tillgångentill teknik och öka kunskapen. Ävendatorteken spelar här en viktig roll. Avde statliga anslagsmedlen tillFolkbildningsrådet resp. tillFolkrörelserådets verksamhets skall,, särskilda medelavse utbildningsinsatser på IT-området.Regeringen ämnar ge Kungligabiblioteket i uppdrag att utveckla ettIT-baserat nationellt bibliotekssystemoch överväga ett särskiltutvecklingsstöd för datorisering avfolkbiblioteken.Regeringen anmäler i propositionen attHögskoleverket skall få i uppdrag att isamråd med m.fl.utarbeta ett förslag till ettforskningsinformationssystem medInternet som informationsbärare. Måletär att nå ett väl utbyggt ochöverblickbart system över hela landet år1998. Regeringen framhåller ipropositionen att skolorna behövervägledning och stöd för att utvecklaformerna för IT-användningen iundervisningen. Varje kommun bör därförutforma en IT-strategi för skolanutifrån kommunens egna förutsättningarnär det gäller bl.a. pedagogiskutveckling, behov av utrustning,ekonomiska resurser och kompetens.Skolans IT-strategi bör utgöra en del avkommunens övergripande IT-strategi ochbör ingå i dess skolplan.I propositionen framhålls attregeringen avser att uppdra åt varjeuniversitet och högskola att redovisaett handlingsprogram för användning avIT inom utbildning och forskning.Regeringen kommer vidare att övervägaytterligare insatser på 15 miljonerkronor för att främja den pedagogiskaanvändningen av IT inom den högreutbildningen.I propositionen anförs att regeringenavser att ge i uppdrag att isamråd med berörda branscher utvecklanya yrkesinriktade kurser på IT-områdetinom gymnasieskolan och komvux. Det ärockså enligt regeringen naturligt attyrkesinriktade utbildningar inom IT-området kan ingå i försöksverksamhetenmed kvalificerad eftergymnasialyrkesutbildning.Regeringen framhåller i propositionenatt () är en nationell tillgång som börkunna utnyttjas av ännu fler, t.ex. inomhela biblioteksväsendet. Länsbibliotekenoch inte minst folkbiblioteken bör gesförutsättningar att spela en roll sominformationscentraler och förmedlare avIT-kunskaper. Det är därför ettnationellt intresse att även läns- ochfolkbiblioteken får tillgång tillInternet, t.ex. genom SUNET. För attSUNET skall kunna utvecklas och spela enfortsatt viktig roll för IT-utvecklingenskall styrningen och finansieringen sesöver liksom riktlinjerna för anslutningav nya användare. Enligt regeringen börsjälvfallet en utveckling av SUNET skeså att dess ursprungliga syfte - attbetjäna universitet och högskolor - ävenfortsättningsvis tillgodoses.Ett mål för lärarutbildningarna skallvara att bör samtligasom erhåller examen avsedd förläraryrket ha kunskaper om och egnaerfarenheter av hur IT kan användas iundervisningen. Regeringen har vidareför avsikt att ställa ca 15 miljonerkronor till förfogande förutbildningsinsatser för lärarutbildare.Vidare framhålls i propositionen attregeringen avser att uppdra åtSkolverket och attutveckla ett informationssystem påutbildningsområdet. Uppdraget skallgenomföras i samråd med , Arbetsmarknadsstyrelsenoch EU:s programkontor för utbildningoch kompetens. Regeringen kommer vidareatt skapa ett nätverksbaserat nationelltresurscentrum för att främja ochstimulera framväxten av IT-baseradeläromedel eller s.k. läromedia.3.3.2 uppgifter när det gäller attpå nationell nivå främja IT-användningeni skolan behandlas i två motioner.Enligt motion T51 (m) yrkande 5 ärSkolverkets arbete med Skoldatanätet deni dag absolut viktigaste statligainsatsen som görs för att spridakunskaper om hur IT kan användas iskolan. Förutom informationstjänsten påInternet omfattar utvecklingsarbetetförmedling av erfarenheter i fråga omInternet som pedagogiskt hjälpmedel inomskolväsendet. Motionärerna anser att detär angeläget att förstärkeroch utvidgar sitt framgångsrika arbetemed Skoldatanätet. Projektet måstetillåtas ge bidrag till övrigutvecklingsverksamhet inom verket ochtillförsäkras resurser under minst femår till.I motion T58 (fp) yrkande 2 (delvis)framhålls att Skoldatanätet ännu intefinns i hela landet. För att inte tappatempo i skolans IT-utveckling villmotionärerna därför att skolor skallkunna ansluta sig till uppgifter bör enligtmotionen koncentreras på att stödja IT-användningen som pedagogiskt hjälpmedelför lärare.Synpunkter på vissa elevgruppers IT-användning framförs i två motioner.Enligt motion T56 (v) yrkande hos regeringen begära attSkolverket får i uppdrag att komma medförslag om hur grundskolor därbetygsgenomsnittet är lågt skall fåökade möjligheter att tillgodogöra sigIT. bör även utreda pojkarsoch flickors IT-användning i syfte attöka jämställdheten.I motion T59 (mp) yrkande 5 anförs attsärskilt stöd bör ges åt de elever igrundskolan som inte har tillgång tilleller använder IT i sin hemmiljö. Vidarebör det klarläggas om skolorna harekonomiska möjligheter att leva upp tillregeringens handlingsprogram för IT-frågor eller om det kommer att ske påbekostnad av t.ex. specialundervisningenför elever med svårigheter.Enligt motion T52 (kds) yrkande 7 börvisionen vara att varje individ i allslags undervisning skall kunna utvecklastill sin fulla individuella potentialgenom interaktion med lärare,studiekolleger och tekniska hjälpmedel.Ett konkret mål bör vara att alla 16-åriga elever skall ha kunskaperoch färdigheter som minst motsvarargodkänt studieresultat efter slutfördagymnasiestudier.Ett riksdagsuttalande begärs i motionT52 (kds) yrkande 6 om att friståendeskolor bör erbjudas lika möjligheter somde kommunala skolorna att delta igenomförandet av IT-strategier förskolan. Medel som satsas på IT i skolanmåste ingå i den bas utifrån vilken defristående skolornas anslag beräknas,anser motionärerna.Invändningar mot förslaget om extramedel för utbildningsinsatser förlärarutbildare riktas i motion T51 (m)yrkande 7. Motionärerna anser attlärarhögskolorna skall använda modernaverktyg i undervisningen utan att statenbetalar extra för detta.I motion T51 (m) yrkande 6 ifrågasättsskapandet av ett statligt resurs-centrumför IT-baserade läromedel. Motionärernahävdar att ett sådant centrum kan hämmaden utveckling på området som i dagbedrivs inom näringslivet ochuniversitetsvärlden. Likaså ställer sigmotionärerna tveksamma till utvecklandetav ett informationssystem påutbildningsområdet. De anför bl.a. attarbetet med Skoldatanätet redan avkastatinformation för skolväsendet.Motionärerna framför i sammanhangetockså invändningar mot att ett IT-körkort införs.Regionala resurser bör enligt motion T54(s) tas till vara vid bildandet av detnationella resurscentrumet för IT-baserade läromedel. Motionärernaframhåller att i finns bådekompetens och erfarenhet när det gällerutveckling av sådana läromedel.Enligt motion T57 (c) yrkande 8 finnsdet betydande vinster att göra genom ettmer flexibelt utnyttjande avdatorutrustningen i skolorna och genomsamordning mellan datortek och skola.Vid inrättande av datortek bör detdärför alltid sökas lösningar sommöjliggör att en större grupp än de somdirekt berörs av datorteken får tillgångtill dessa. Dock betonas i motionen attskolans behov av modern datautrustninginte enbart kan lösas på detta sätt.Det bör enligt motion T57 (c) yrkande 9vara en självklarhet att yrkesinriktadeutbildningar inom IT-området skall ingåi försöksverksamheten med kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning. Dettabör som sin mening geregeringen till känna.Frågan om de lågutbildades situation närdet gäller användningen avinformationsteknik tas upp i motion T56(v) yrkande 5. Motionärerna pekar på attlågutbildade ofta är de första somavskedas när den nya tekniken medför attjobb försvinner. De lågutbildade harockså ofta svårt att tillgodogöra sig depositiva effekterna av en mer allmänanvändning av IT i samhället, ensituation som de delar med dyslektikeroch synskadade. Regeringen bör särskiltse över dessa gruppers möjligheter attanvända den nya tekniken.Enligt motion T52 (kds) yrkande 10 börstaten lyfta fram exempel påanvändningen av IT för att påskynda ochunderlätta integreringen av IT isamhället. På t.ex. bör liggaett ansvar för att sprida information omlyckade IT-satsningar i skolor.Ett tillkännagivande av begärsi motion T57 (c) yrkande 11 om attregeringen bör ta initiativ till ökadforskning om pedagogik och metodik fördatorbaserad undervisning.I tre motioner behandlas SUNET.Avslag på regeringens förslag om en nyroll för SUNET yrkas i motion T51 (m)yrkande 8. Motionärerna menar attSUNET:s roll är att varaInternetleverantör åt högskolevärldenoch att därutöver verka som ettnationellt kunskaps- och kompetenscenterav yppersta slag. Biblioteken gynnasbäst av de kommersiellaInternettjänsternas framväxt och av ettnära samarbete med kommuner och skolor.Också i motion T52 (kds) yrkande 9framförs invändningar motregeringsförslaget. SUNET kommer enligtmotionen att behöva uppgraderasbetydligt för attmotsvara universitetens och högskolornasbehov. Att i ett sådant läge öppna SUNETför kommunala biblioteks trafik ansermotionärerna vore olyckligt.Motsatta synpunkter anförs i motion T57(c) yrkande 10. Enligt motionen böranvändningen av SUNET breddas ochregeringen aktivt sträva efter attansluta alla skolor till SUNET. Ettlikartat yrkande framställs i motion T58(fp) yrkande 2 i denna del.Flera motioner tar upp frågor omdistansutbildningen och angelägenhetenav en utbyggnad av denna.Enligt motion T51 (m) yrkande 9 bör enbetydande del av det företagsstöd somutbetalas till inlandomvandlas till en bred satsning på IT-baserad distansutbildning, riktad tillsamma område. En sådan satsning skullekunna tjäna som pilotprojekt för en merallmän utveckling av teknik ochpedagogik för distansutnyttjande.Motionärerna vill att regeringen snaraståterkommer till med ettkonkret förslag. Förslaget bör ta tillvara den utvecklingskraft somprogramvaruföretagen besitter och förenadenna med det offentligautbildningsväsendets uppenbarautvecklingsbehov.Regeringen bör enligt motion T57 (c)yrkande 12 återkomma till medförslag om hur högskolans utbud avdistansutbildning skall kunnaförbättras. Motionärerna framhåller attantingen bör högskolorna kompenserasextra för distansutbildning eller så börstaten ålägga högskolorna att viss delav utbildningsuppdragen skall ske somdistansutbildning.Genom lärosalar för bredbandigkommunikation med högskolor och enalltmer nätbaserad undervisningmöjliggörs enligt motion T52 (kds)yrkande 8 en kraftigt utbyggddistansutbildning.I motion T56 (v) yrkande 10 förordasutvecklandet av ett folkuniversitetenligt Open University-modellen, dvs. enuniversitetsutbildning på distans medlokal förankring och kommunikation viamoderna medier.3.3.3 ställningstagandeUtbildningsutskottet har i sitt yttrandetill trafikutskottet behandlatregeringens handlingsprogram påutbildningsområdet samt berördamotionsyrkanden. Av yttrandet framgåratt utbildningsutskottet delarregeringens uppfattning om strategierför användningen av IT i skolan.Beträffande uppgifter medSkoldatanätet, som behandlas imotionerna T51 (m) och T58 (fp) erinrarutbildningsutskottet om att Skolverketsedan augusti 1992 har regeringensuppdrag att ansvara för utvecklingen ochgenomförandet av den nationelladatapolitiken på skolområdet. Skolverkethar därefter, , fått iuppdrag att utveckla och driva ettsvenskt skoldatanät med Internet somteknisk plattform. Skoldatanätet äralltså inte något fristående ellerfysiskt nätverk utan en integrerad delav informationssystemet Internet. Genomatt ansluta sig till Internet får skolantillgång till de tjänster som finns inätverket. anförvidare i sitt yttrande följande:Enligt vad utskottet inhämtat frånSkolverket berör verket i mycketbegränsad omfattning frågor om hur ochnär skolhuvudmän och skolor bör anslutasig till Internet. Ansvaret för dessafrågor ligger odelat på skolan ochskolhuvudmannen. Generellt gäller attkommunerna eller skolorna självständigtoch utifrån sina egna mål ochförutsättningar skall välja nivå och typav Internet-tjänst. Valet avuppkopplingsform, leverantör etc. börgöras utifrån en samlad bedömning av denenskilde skolhuvudmannens eller skolansbehov av IT i form av tjänster viaInternet och Skoldatanätetsinformationsutbud. I sammanhanget bördet påpekas att telemarknaden i Sverigenumera är avreglerad och att det påmarknaden finns ett flertal kommersiellainternetleverantörer. Skoldatanätet ärett öppet informationssystem som kan nåsi alla delar av landet, oberoende avanslutningsleverantör ochanvändningsverktyg.Skolverkets arbete med Skoldatanätetfokuseras på dels informationsinsatserav övergripande art om teknik ochanvändning av Internet, dels utvecklandeav grundfunktioner såsom adresskatalogöver skolor, elektroniska konferenser,informationssökning och spridning avbeskrivande exempel på datoranvändning iskolan. Vidare pågår ettutvecklingsprojekt tillsammans med ettfyrtiotal skolor, s.k. pilotskolor,kring användning av Internet ochspecifikation av innehållet iSkoldatanätet.Av utskottets redovisning ovan framgåratt har uppgiften attsprida information om användningen av ITi skolan.