bet · GK01KU2 · 1996-11-21 00:00:00 — I ett ärendeanordnade utskottet en särskildutfrågning med EG-rättslig expertisangående den svenska lageravgiften påris och socker (1994/95:JoU17).Inom utskottskansliet har genomförtsett uppföljningsprojekt som bl.a. syftartill att sammanställa EU:s struktur-och regionalstöd inom jordbruk,skogsbruk och fiske m.m. (mål 5a, 5b och6).De dokument som inkommer till riksdageni form av förslag till direktiv ochförordningar samt antagna rättsakterm.m. berör i stor utsträckning,sannolikt till övervägande delen,jordbruksutskottets ansvarsområde. Ocksånär det gäller att registrera och delgeledamöterna sådana handlingar har vissarutiner utarbetats.Inkommande kommissionsförslag ochliknande registreras, med sökord, i ettsärskilt databaserat register och anmälsvid sammanträde. Viktigare förslagutdelas till ledamöterna. Likaså utdelasalla faktapromemorior och rapporter frånrådsmötena. Enligt en överenskommelsemed erhållerutskottet ett exemplar av samtligapublicerade rättsakter. Också dessaregistreras med sökord i ett databaseratregister.Utskottet har knappast haftnågra möjligheter att följa arbetet i dearbetsgrupper och kommittéer som arbetarunder rådet och kommissionen. Enligtuppgift finns inomJordbruksdepartementets område ca 140sådana arbetsgrupper och inomMiljödepartementets område ca 80.Huvuddelen av arbetsgrupperna påjordbruksområdet är inriktade påspeciella produkter ellerproduktionsgrenar, som t.ex. spannmål,mjölk, socker men också vin,silkesmaskar och råtobak. På miljö- ochnaturvårdsområdet finns arbetsgrupperför t.ex. luft, vatten, kemikalier ochgenetiskt modifierade organismer,buller, avfall, flora och fauna.Det bör tilläggas att utskottet vidsidan av har ettbrett kontaktnät som också utnyttjas förinformation om EU. Särskilt bör nämnasatt det på jordbruks- och fiskeområdetfinns fyra specialattachéer och påmiljösidan två specialattachéer medplacering vid den svenskarepresentationen i . Vidare finnslantbruksråd med placering bl.a. i Parisoch . Svenska myndigheter ochintresseorganisationer har också spelaten viktig roll när det gällerinformation om EU-frågorna. Fleramyndigheter och organisationer har påeget initiativ eller på inbjudan avutskottet informerat om sina synpunkterrörande EU-anslutningen. Vidare finnsrepresentanter för utskottet i enparlamentarisk utredning som syftar tillmer långsiktiga förändringar av EU:sjordbrukspolitik.Utskottets bedömningInformation och påverkanSom framgår av redovisningen ovan harutskottet, under den relativt korta tidav EU-medlemskapet som hittillsförflutit, koncentrerat sig på att finnafungerande och effektiva system för atterhålla information om löpande ärendeninom främst jordbruks- ochmiljöområdena. En annan viktig uppgifthar varit att sortera och bedöma detomfattande informationsflödet i form avkommissionsförslag, antagna rättsakteroch andra dokument. Det bör understrykasatt detta är en pågående process somännu inte funnit sina slutgiltigaformer. Enligt utskottets mening utgördet nu gällande regelverket församarbetet mellan ochregeringen i frågor som rör EU ingethinder för fortsatta förbättringar avförutsättningarna för ett effektivtarbete med dessa frågor i fackutskotten.Det bör ankomma på varje enskilt utskottatt utforma verksamheten medutgångspunkt i arten och omfattningen avde EU-frågor som har anknytning tillutskottets beredningsområde.Som en allmän synpunkt i fråga ominformation och påverkan bör framhållasatt utskottet inte mött någrasvårigheter när det gällerinformationsinhämtandet. Samarbetet medJordbruks- och Miljödepartementen har idetta hänseende fungerat väl. I flerafall har regeringen tagit initiativ tillinformationsmöten i aktuella ärenden.Omfattningen och kvaliteten avinformationen har inte gett anledningtill några allvarliga anmärkningar.Utmärkande för framför alltjordbruksfrågorna är attinformationsflödet är synnerligenomfattande och att beslutstakten är hög.I några frågor som tilldragit sig störreallmänt intresse har utskottet gjortsärskilda insatser för att fåinformation om t.ex. djurtransporter,avel (köttrasen Belgian Blue),äggproduktionen och BSE-sjukan hosnötkreatur. På jordbruksområdet har denmuntliga informationen övervägt. Imiljöfrågorna tillämpas en kombinationav muntlig och skriftlig informationbåde före och efter ministerrådsmötena.När det gäller information om ärendensom befinner sig i ett tidigt stadium avbeslutsprocessen vill utskottet hänvisatill uppgifterna ovan om det storaantalet arbetsgrupper och kommittéer medmer eller mindre specialiserade ochtekniska uppgifter. Att rutinmässigtbevaka denna verksamhet är sannoliktomöjligt av praktiska skäl. I många fallär det inte heller nödvändigt med enpolitisk bevakning av de angivnafrågorna. Däremot vill utskottetunderstryka det angelägna i attriksdagen får information i ett såtidigt skede som möjligt i viktigarefrågor, särskilt sådana som förutsätteratt medverkar i slutskedetgenom att behandla lagförslag ellerliknande förslag från regeringen.Utskottet har för avsikt att ta uppdenna fråga med de berördafackdepartementen för fortsattaöverväganden. Ansvaret för att utskotteterhåller denna typ av information måstei första hand åvila regeringen.Frågan om utskottets möjlighet attpåverka kan besvaras från flera olikaaspekter. Den sammanhänger i hög gradmed de informationsfrågor som nyssberörts men också med mer praktiskafrågor, som t.ex. att utskottet iinitialskedet har tvingats prioriteraimplementeringsfrågor m.m. En närmaregenomgång av EU:s verksamhet inom t.ex.jordbruks- och fiskeområdet utvisar attflertalet ärenden gäller internmarknadsreglering, gränsskydd ellerexportsubventioner för specificeradeprodukter. Det torde mera sällanfinnas något behov av politisk påverkani dessa ärenden. Dessutom börframhållas att det förSveriges anslutning redan fanns ettstort antal ärenden i olika stadier avbeslutsprocessen som svårligen kundeöverblickas. I några fall har utskottetemellertid tagit egna initiativ iärenden som haft direkt samband med EU-medlemskapet. I dessa ärenden harutskottet givetvis påverkat regeringensagerande gentemot EU ochhändelseförloppet inom EU:sinstitutioner. I övrigt har graden avpåverkan varit låg eller obefintlig. Såsnart utskottet funnit ett system föratt erhålla information om relevantaärenden på ett tidigt stadium finns detdock i övrigt inga institutionella ellerjuridiska hinder mot att utskottetutövar påverkan genom formella ellerinformella kontakter. För utskottet ärdet viktigt att konstatera attmöjligheterna existerar och att de kanförväntas bli bättre efter hand somarbetsformerna utvecklas och vissainitialsvårigheter övervunnits. Deinterna rutinerna för hantering avinkomna dokument m.m. kan säkert ocksåförbättras när ytterligare erfarenhetervunnits.Beträffande rapportering frånministerrådsmöten, kontakter medintressegrupper m.m. hänvisar utskottettill vad som anförts under rubrikenInledning. Vad gäller utfrågningar anserutskottet att detta är en effektiv metodför att inhämta information, men attockså skriftliga redogörelser i principbör finnas tillgängliga. En fördel medskriftliga redogörelser är att de blirtillgängliga även för ledamöter som ärförhindrade att delta vid ettinformationstillfälle. Utfrågningarnabör i normalfallet inte vara offentliga.Kansliets roll i EU-ärenden skiljer sigfrån övriga ärenden så till vida attstora mängder information passerarkansliet och därefter i de flesta fallförs vidare till utskottet i form avendast en kort rubrik angåendeinnehållet i respektive dokument. praktiska skäl måste kansliet påeget ansvar sortera fram den informationsom bör delges utskottet genom utskickav kopior e.d. Det finns dock alltidmöjlighet för enskilda ledamöter attbeställa kopior av alla dokument somanmäls.Utskottet anser sammanfattningsvis attutskottet haft en tillfredsställandeöverblick över de EU-frågor som varitaktuella i det löpande arbetet och attrelevant information om EU-arbetet harfunnits tillgänglig vid behov. Somframgår av det tidigare anförda harutskottet inte någon fullständigöverblick över det samlade regelverketeller över de ärenden som befinner sig iett tidigt skede av beslutsprocessen iEU. Utskottet utgår från att dessaproblem till stor del är av övergåendeslag.Utskottets relationer med EU-nämnden.Övriga frågorUtskottets kontakter med hari huvudsak skett på partinivå och mellanenskilda ledamöter. Samarbetet ochbevakningen i EU-frågorna harunderlättats av det faktum att någraledamöter i utskottet också är ledamöteri . Utskottet och nämnden kani viss mån sägas ha ägnat sig åt sammaärenden, men endast i den meningen attutskottet av regeringen fått löpandeinformation om aktuella ärenden före ochefter ministerrådsmötena. I övrigtförekommer inget nämnvärt dubbelarbete.Enskilda ledamöter i utskottet har haftvissa kontakter medEuropaparlamentarikerna och motsvarandeutskott i . Någraformaliserade kontakter har ännu inteförekommit. I samband med en studieresatill planerar utskottet mötenmed några svenska Europaparlamentariker.Utskottet anser inte att erfarenheternaav medlemskap i utvisaratt samarbetet mellan utskotten och bör formaliseras. En närmarereglering i riksdagsordningen skullesnarare vara ett hinder än ett stöd förverksamheten. Under alla förhållandenförefaller det rimligt att det nuvarandesystemet får verka ytterligare en tidinnan arbetsformerna omprövas i någotväsentligt avseende.Stockholm den 16 april 1996På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), MaggiMikaelsson (v), (), EvaBjörne (m), (),(), () och ().Särskilda yttranden1. () anför:I den remiss som konstitutionsutskottetbeslutat angående EU-frågornasbehandling i har man ställtnärmare fyrtio frågor om hur utskottenarbetar med har valt att inte gåin i detalj i dessa frågor utan istället göra en översikt över hurfrågorna hanteras . Jag anser attfrågorna varit seriöst menade och skulleha besvarats mer konkret än vad somskett i yttrandet.Eftersom jordbruksutskottet är detutskott som sannolikt har att hanteraflest frågor med EU-anknytning är detviktigt att KU får en noggrannredovisning av de svårigheter som finns.Som framgår i de inledande avsnittenhanterar JoU en stor mängd material iform av kommissionsförslag och andraförslag, förutom den stora mängdarbetsgrupper som arbetar underministerråd och kommission. hardenna materia hanterats så attexempelvis kommissionsförslagdistribueras till ledamöterna iutskottet. I många fall gör däremotkansliet på eget ansvar en sortering avden information som bör delgesutskottet. Detta förfaringssätt - attdet sker en sortering av vad som delgesutskottet, samt att kommissionsförslagendast delas ut utan diskussion, - ärenligt min mening en otillfredsställandelösning. Det politisk-demokratiskaunderskottet ökar och blir tydligt.Det enda sättet för den folkvaldariksdagen att få ett inflytande överregeringens agerande är attfackutskotten följer ett förslag fråndet att det väcks inom EU-systemet tillsdet är klart för beslut. Det är först dåEU-nämnden kan få ett bra underlag försina beslut. I JoU har det inteförekommit någon politisk värdering avde kommissionsförslag som delgivits.Enligt min uppfattning måste det ske enpolitisk prioritering av vilka frågorsom utskottet skall följa. Det är mycketotillfredsställande att en förstasortering måste ske på tjänstemannanivå.Det innebär i praktiken att många frågorstår utanför politisk demokratiskkontroll under hela hanteringsprocessenbåde i EU och i den svenska riksdagen.En annan viktig förutsättning för endemokratisk hantering av frågorna är attregeringen snabbt till fackutskotten gerut faktapromemorior om dekommissionsförslag och andra förslag somläggs. Dessa promemorior skall visa denEU-juridiska grunden för förslaget,deras påverkan på svensk lagstiftning,påverkan på svensk ekonomi, övrigakonsekvenser för samt enpreliminär regeringsposition. Vidare börutskotten få veta när det skerväsentliga förändringar av förslagen ide olika arbetsgrupperna och konse-kvenserna av dessa. ÄvenEuropaparlamentets inställning börredovisas. När det gäller direktiv ellerförordningar som beslutas inomkommissionen på förslag inomkommissionen bör regeringen när den fårinformation i föreskriftkommittéernakunna ge relevant information tillfackutskotten och införbeslut om svensk position.2. () anför:Som anförs i utskottets svar på KU:sfrågor angående EU-arbete ärjordbruksutskottet ett utskott sompåverkas mycket av medlemskapet i EU. Ioch med medlemskapet ärjordbrukspolitiken harmoniserad, vilketpåverkat och kommer att påverkautskottets arbete mycket.Det frågeformulär som KU har sänt uttill utskotten innehåller en radintressanta frågor, som degröna anser borde besvarats och belystsbättre i utskottets svar. Det äralldeles uppenbart att intehar funnit bra rutiner för EU-arbetetän.Vi anser att det är viktigt att finnarutiner så att regeringen presenterarförslag från kommissionen, redovisarståndpunkter och efterhör partiernassynpunkter innan förslagen börjarbearbetas och förhandlas. kommerutskottet in först då förslagen skallbehandlas på rådet, vilket är för sent.Dessutom innebär denna hantering att deså kallade A-punkterna försvinner .Många av de direktiv som behandlasresulterar i propositioner frånregeringen och påverkar områden, därriksdagen tidigare tagit beslut. Meddagens behandling av förslagen finnsinget tillfälle för partierna iriksdagen att skriftligt uttryckaåsikter eller framföra en annanuppfattning än regeringens innanpropositionen läggs. När förslagetpresenteras som proposition ärdirektivet redan beslutat, och riksdagenhar egentligen ingen formell möjlighetatt påverka. Det är därför viktigt attutskottet kommer in i hanteringen avärenden på ett tidigare stadium än vadsom sker . Det är också viktigt attutskottet bereds tillfälle att yttra sigunder ärendets hantering fram tillrådets behandling och att regeringeninhämtar utskottets synpunkter. Om intedetta sker kommer det demokratiskaunderskott som de grönaansåg skulle följa med EU-medlemskapetatt vara en realitet.Näringsutskottets yttrande1995/96:NU7yEU-frågornas behandling i riksdagenTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har hemställt hosövriga utskott och hos omyttranden angående EU-frågornasbehandling i . Som underlag fördenna begäran har konstitutionsutskottetbifogat en promemoria som upprättatsinom utskottets kansli och sominnehåller olika frågor om utskottensarbete med EU-frågorna och relationermed EU-nämnden.NäringsutskottetUtskottets hittillsvarande arbete med EU-frågornaMed hänsyn till näringsutskottetsberedningsområde har utskottet anledningatt följa utvecklingen inom EU på ettflertal områden, som ämnesmässigt ärfördelade på huvudsakligen tre olikadepartement. Utskottet har ocksåhittills mottagit ett stort antal EU-dokument.Utskottets uppläggning av EU-arbetetinnebär att inkomna dokument registrerasi ett särskilt diarium. Utdrag urdiariet avseende nyinkomna dokumentanmäls sedan inför utskottet i principen gång dåutskottet sammanträder. Vid viktigaredokument (t.ex. grön- och vitböcker)begärs - om så önskas - kompletterandeinformation från aktuellt departement.Inkomna faktapromemorior samt rapporterfrån berörda ministerrådsmöten utdelastill samtliga ledamöter och suppleanter.Härutöver har utskottet vid skildatillfällen inhämtat information frånföreträdare för Finans-, Närings- ochUtrikesdepartementen om aktuella EU-frågor. har utskottet fåttsådana redovisningar av berört statsrådeller statssekreterare vid sammanlagtsex tillfällen. I vissa fall har dessainformationstillfällen legat ianslutning till kommandeministerrådsmöten.I december 1995 beslutade utskottet attkoncentrera arbetet med EU-frågorna tillvissa särskilda områden, i första handforsknings- och energifrågor. På uppdragav utskottet utarbetade utskottskanslietsärskilda promemorior med redovisning avvad som är aktuellt inom EU beträffandenu nämnda områden. Efter genomgång avdessa promemorior beslutades om vissainsatser som skall företas av utskotteti fråga om de båda områdena under dennärmaste tiden.Vad gäller forskningsfrågorna skallutskottet uppmärksamma i vilkenutsträckning som den svenska industrin -inte minst de små och medelstoraföretagen - deltar i och kan göra siggällande i forskningsprogram inom EU.Vidare kommer utskottet att följaarbetet med den grönbok om innovationsom framlagts av kommissionen.På energiområdet avser utskottet attunder bevaka diskussionernainom regeringskonferensen om etteventuellt införlivande i Romfördragetav gemensamma regler för energiområdet.En rapport från kommissionen i denfrågan har lagts fram.Vidare haren vitbok på energiområdet redovisats,och utskottet skall följa arbetet kringdenna vitbok inför det planeradeenergiministerrådsmötet i maj 1996.Andra områden som utskottet ämnarfördjupa sig i gäller den inre marknadenför energi (särskilt frågan omtransitering på högspänningsnäten, s.k.Third Party Access - TPA), etteventuellt nordiskt gasledningsnät samtfrågor om olika energiforsknings- ochenergieffektiviseringsinsatser.Utvärdering av det hittillsvarandearbetetSverige har varit medlem i EU i endastdrygt . Enligt näringsutskottetsuppfattning är det en alltför kortperiod att basera en omfattandeutvärdering på. I det följande lämnasdärför endast en översiktlig redovisningav utskottets uppfattning om dethittillsvarande arbetet med förutsätter att EU-frågornas behandling i blirföremål för en fördjupad utvärderinginom något år.Näringsutskottets arbete med EU-frågorna har under det första åretpräglats av informationsinhämtande. Somframgår av den inledande redovisningenhar utskottet införskaffat dennainformation främst genom de framlagdaförslagen från kommissionen ochfaktapromemoriorna frånregeringskansliet samt genomåterkommande redovisningar från berördadepartement. Från näringsutskottetsutgångspunkt har informationsflödetfungerat i huvudsak bra. Den lämnaderedovisningen inför utskottet av berördastatsråd och statssekreterare harhittills skett enbart på utskottetsbegäran. Återrapporteringen frånministerrådsmötena har tillgodosettsgenom införskaffande av de upprättaderapporterna från dessa möten. Det harhittills inte givits tillfälle förutskottet att informera sig i någonfråga som är på gång inom kommissioneneller i ett ärende som bereds av någonarbetsgrupp inom rådet.Näringsutskottet har inte i någotärende haft någon formell kontakt med . Kallelser till nämndenssammanträden tillställs utskottetskansli, och utskottet ges därigenommöjlighet att följa de frågor som äraktuella på nämndens möten. Utskottetser inga större problembeträffande kompetensgränserna mellanutskottet och nämnden.Enligt näringsutskottet är det intemeningsfullt att utskottet följer ochgranskar alla EU-ärenden inom utskottetsämnesområde. Utskottet har därför, somredan nämnts, beslutat att koncentreraarbetet med EU-frågorna till vissasärskilda områden. Avsikten är attutskottet skall sätta sig in mergrundligt i frågor på dessa områden ochkomma in tidigare i beslutsprocessen.Exempel på frågor som utskottet ämnarbevaka mer noggrant är sådana som tasupp i viktigare grön- och vitböcker inomutskottets ämnesområde. Förutomkontakter med berörda departement idessa frågor kan utskottets arbete medgrön- och vitböckerna komma att innebärakontakter med berörda arbetsgrupperunder rådet och aktuellt utskott iEuropaparlamentet. harhittills inte haft några sådanakontakter.Frågan om reglering av arbetet med EU-frågornaI samband med beslut omsamverkan mellan riksdag och regeringmed anledning av anslutningtill EU anförde (bet. 1994/95:KU22) att det ärnödvändigt att utskottens kontakter ochsynpunkter tas till vara isamrådsförfarandet och att det är frågaom en ömsesidig process mellan utskottenoch . Konstitutionsutskottetville dock inte då förorda någonreglering av formerna för samråd ochinformationsutbyte mellan nämnden ochutskotten.Näringsutskottet instämmer ibedömningen att det är viktigt medkontakterna mellan utskotten och men anser - baserat påhittillsvarande erfarenheter - att detinte är lämpligt att formalisera dessakontakter genom yttranden ellerskrivelser av olika slag. mening bör kontakterna iförsta hand ske inom respektivepartigrupp. Utskottet utesluteremellertid inte att informationsutbytetmellan utskottens och nämndenstjänstemän kan förbättras så atttjänstemännen i respektive kansli hållsinformerade om aktuella aktiviteter påEU-området.Sammanfattningsvis menarnäringsutskottet att strävan bör varaatt det skall upprätthållas en effektivarbetsfördelning mellan utskotten och samt att kontakterna dem emellan- och även med de svenskaEuropaparlamentarikerna - bör ske viapartigrupperna. Utskotten bör inriktasig på att tidigt i påverkansprocesseninformera sig om och lämna synpunkter ifrågor av mer väsentlig betydelse.Enligt näringsutskottets mening kan detfinnas skäl att studera i vilkenutsträckning och på vilket sättfackutskotten i övriga EU-länderengagerar sig på ett tidigt stadium närdet gäller viktigare EU-ärenden. Vidareanser utskottet att en förnyad och mergrundlig utvärdering av EU-frågornasbehandling i bör genomförasinom då ytterligareerfarenheter hunnit nås.Stockholm den 18 april 1996På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: BirgittaJohansson (s), (),(), (), (), (), (), (), (), (),(), (),(), (),() och ().Arbetsmarknadsutskottets yttrande1995/96:AU5yEU-frågornas behandling i riksdagenTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har den 14 mars1996 beslutat hemställa om yttrande frånövriga utskott samt angåendeEU-frågornas behandling i . Somunderlag till yttrandet har översänts eninom upprättad promemoriamed ett antal närmare preciseradefrågor.Med anledning av KU:s hemställan fårarbetsmarknadsutskottet anföra följande.Inledningsvis vill utskottet förstanmärka att det har gått förhållandeviskort tid sedan blev medlem i EUoch att det ännu är alldeles för tidigtatt göra en ingående och omfattandeutvärdering av organisationen av EU-arbetet i riksdagen.EU-frågorna inom utskottetsberedningsområdeLagstiftningsfrågorSedan blev medlem i EU harutskottet behandlat fyra EG-direktiv förinförlivande i svensk lagstiftning. Detgäller det s.k. övergångsdirektivet(77/187/EEG) och direktivet (75/129/EEG)om kollektiva uppsägningar.Det förstnämnda direktivet innehållerregler om skydd för arbetstagaresrättigheter vid övergång av företag(bet. 1994/95:AU4, rskr. Det andradirektivet innehåller föreskrifter omkollektiva uppsägningar. Båda direktivenbehandlas i utskottets betänkande1994/95:AU4.Båda dessa direktiv var aktuella förinförlivande redan före Sverigesmedlemskap men ledde då inte tilllagstiftning.I dagarna har utskottet justerat tvåbetänkanden (1995/96:AU8 och1995/96:AU9) som behandlar propositionerom två EG-direktiv. Det ena, 94/45/EG,leder till lagstiftning om europeiskaföretagsråd. Det andra, 93/104/EG,innebär att vissa förändringar görs iarbetstidslagen.Andra frågor inom utskottetsberedningsområdeI samband med behandlingen avregeringens proposition 1994/95:137 omstöd för nyanställningar (bet.1994/95:AU8 och 1994/95:AU20, rskr. 180)förekom under beredningen av ärendetmycket omfattande kontakter medregeringskansliet för att utrönaresultatet av den notifiering somgjorts hos EU-kommissionen.På motsvarande sätt hölls kontakter medregeringskansliet i samband medberedningen av den regionalpolitiskapropositionen 1994/95:161 (bet.1994/95:AU13, rskr. 426), framför alltvad gällde diskussionen omstrukturfondernas olika målområden.Information och påverkanInformation från kommissionenDen information som kommer tillutskottet från kommissionen kanaliserasvia kammarkansliet. Där diarieförs allainkommande handlingar. En lista påinkommande ärenden tas ut ur diariet engång till utskottetssammanträden. De handlingar som angårarbetsmarknadsutskottetsberedningsområde vidarebefordras tillutskottets kansli. Handlingar som bedömsvara särskilt intressanta delas ut tillledamöterna. Det är inte alltid heltlätt att avgöra status på en handling.Ofta finns i materialet ingen indikationpå om handlingen är av särskild vikteller inte.