bet · GJ01TU19 · 1996-05-23 00:00:00 — Utöver detta kan nämnasatt det enligt regeringen inom tre årskall finnas en generell rättsligreglering för elektroniskdokumenthantering inom förvaltningen.Samtliga regelverk som styrförvaltningens IT-användning skall sesöver i syfte att förbättra samordningenoch öka tydligheten. Ökad samverkan börkomma till stånd mellan de myndighetersom svarar för rådgivning och tillsyn,bl.a. Datainspektionen, ochStatskontoret.Det övergripande målet för denoffentliga förvaltningenstillhandahållande avinformationstjänster bör vara att uppnåen effektiv användning av deninformation som finns i offentligadatabaser. Finansierings- och prissättningsprinciper får inte motverka måletatt uppnå en effektiv användning avbefintlig information i offentligadatabaser. En effektivinformationsöverföring mellan olikaaktörer underlättas av enhetligariktlinjer för prissättningen.Riktlinjerna för prissättning skall varagenerellt tillämpbara för den offentligaförvaltningen.Enligt propositionen böröverenskommelser träffas om gemensammaIT-plattformar, t.ex. gemensamma val avstandarder, inom den offentligaförvaltningen i syfte att erbjudamedborgare och företag enkla ochlikartade rutiner. Ett arbete med dennainriktning äger rum inom det s.k.Toppledarforum.Beträffande nya elektroniska medieranförs i propositionen att allaoffentliga myndigheter skall kunna nåsmed elektronisk post före utgången av1996. Rutiner för hur inkommande ochutgående elektroniska brev hanterasmåste finnas vid varje myndighet.Myndigheterna skall också ha en lättåtkomlig elektronisk adress och enregelbunden bevakning av myndighetenselektroniska brevlåda. Elektronisk postbör kompletterasmed användning av digitala signatureroch samordnade rutiner förnyckelhantering.Offentlig information skall görastillgänglig också elektroniskt förmedborgare och företag. Myndigheternabör pröva möjligheterna att utveckla nyaförvaltningstjänster via bl.a. telefon,fax och s.k. elektroniska anslagstavlorsom komplement till konventionellaformer för informationsspridning. Derättsliga förutsättningarna för en sådanutveckling behöver klargöras.Informationsutbytet mellanförvaltningarna i EU:s medlemsländer ochgemenskapens institutioner måste enligtpropositionen effektiviseras. Sverigeskall delta aktivt i det gemensammaarbetet med att utforma och införa alleuropeiska datanätverk förinformationsutbyte mellan förvaltningar,det s.k. IDA-programmet inom EU.Statskontoret arbetar på regeringensuppdrag med att samordna den statligaförvaltningens medverkan i programmet.MotionernaI tre motioner (T51 yrkande 10 delvis,T52 yrkandena 5 och 11 och T57 yrkande3) behandlas offentlighetsprincipenstillämpning på IT-frågorna ochallmänhetens tillgång tillmyndigheternas elektroniskt lagradeinformation. I motion T51 yrkande 10(delvis) hemställs att tillkommandeoffentliga handlingar inom regeringenoch skall kunna nåselektroniskt senast vid utgången av år1998. I motion T52 yrkande 5 anförs attstaten bör se till att olika statligaförvaltningar är tillgängligaelektroniskt. I samma motion, yrkande11, krävs att alla offentliga handlingarsom riksdagstryck, propositioner,författningar och statliga utredningarkostnadsfritt skall göras tillgängliga ipublika databaser efterderas offentliggörande och att allaelektroniska diarier skall varatillgängliga på samma sätt. Alla nyaoffentliga handlingar i stat, kommuneroch landsting skall kunna nåselektroniskt senast den 31 december1997. Alla historiska handlingar skallkunna nås elektroniskt senast den 31december 1999. Alla befintliga databaserbör enligt motionärerna görastillgängliga på Internet. I motion T57yrkande 3 anförs bl.a. attoffentlighetsprincipen inom ramen för ITkommer att användas på ett annat sätt äntidigare med betydelse förmedborgarinflytandet.I motion T50 föreslås att statliga verkoch myndigheter stimuleras till att iökad utsträckning använda telefonmötenoch videokonferenser i sin verksamhet istället för att slentrianmässigt kallatill centrala möten.I motion T52 anförs att denelektroniska informationen bör blihuvudmediet och papperskopior detsekundära mediet i riksdagensärendehantering, vilket medför behov avatt utveckla en ny redaktionell form förriksdagens dokument (yrkande 16). Imotionen anförs vidare att papperslösärendehantering bör bli inomförvaltningen. Myndigheterna leveremellertid i ett regellösttillstånd, vilket på ett oacceptabeltsätt hotar både offentlighet ochrättssäkerhet. Temporära riktlinjer bördärför införas i avvaktan på permanentaregler för elektronisk dokumenthantering(yrkande 17).Tidigare behandling m.m.Utskottet har senast behandlat frågor omtillgången till allmänna handlingar påelektronisk väg m.m. (bet.1994/95:KU41). att krav på att alla nya statligaoch kommunala handlingar skall finnastillgängliga elektroniskt utgör ettmycket långtgående åtagande från detallmänna.När det gäller speciellt informationenom EU finns ensärskild enhet inomriksdagsförvaltningen som svarar för EU-information till allmänheten.Utskottets bedömningUtskottet instämmer i de övergripandemål för den offentliga förvaltningens IT-användning som föreslås i propositionen.Utskottet vill särskilt fästauppmärksamheten på förslaget att allaoffentliga organ bör kunna ta emot ochbesvara elektronisk post före utgångenav och ha möjlighet att söka iinformationsdatabaser, varigenomelektronisk ärendehantering främjas.Även förslaget om enhetlig prissättningav offentlig information förtjänaruppmärksammas. Utskottet fäster häruppmärksamheten på det pågående arbeteti medRiksrevisionsverkets rapport Principerför prissättning av informationstjänster(RRV 1995:64). I propositionendeklareras även att elektroniskdokumenthantering skall ha regleratsrättsligt . Här finnerutskottet anledning erinra om avlämnadebetänkande (SOU 1996:40) Elektroniskdokumenthantering. Mot denna bakgrundbör motionerna T52 yrkandena 5, 16 och17 samt T57 yrkande 3 vara tillgodoseddavarför de bör avstyrkas.I motionerna T51 yrkande 10 och T52yrkande 11 begärs att specificeradetidsgränser sätts upp för när offentligahandlingar av skilda slag skall kunnanås elektroniskt. Utskottet har tidigarebeträffande likartade förslag (bet.1994/95:KU41) uttalat att kraven innebärett mycket långtgående åtagande från detallmänna. Utskottet, som vidhåller dennauppfattning, anser också attmyndigheterna bör få rimligt rådrum medatt fastlägga policy för att mobiliseraresurser och utveckla sin kompetens ochrutiner för tjänster på det aktuellaområdet. Motionerna bör mot dennabakgrund avstyrkas. På liknande grunderbör även motion T50 avstyrkas. Det börvara statliga myndigheters ensak attbestämma om formerna för sinasammanträden.Stockholm den 18 april 1996På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: BirgitFriggebo (fp), (),(), (),(), (), (s), BirgittaHambraeus (c), (),(), KennethKvist (v), (), IngerRené (m), (), HåkanHolmberg (fp), ()och ().Finansutskottets yttrande1995/96:FiU6yÅtgärder för att bredda och utvecklaanvändningen av informationsteknikTill trafikutskottetTrafikutskottet har den 19 mars 1996beslutat bereda finansutskottettillfälle att senast den 23 april 1996yttra sig över proposition 1995/96:125Åtgärder för att bredda och utvecklaanvändningen av informationsteknologijämte motioner i de delar som berörutskottets beredningsområde.Avgränsning av yttrandetDet område som i detta sammanhanganknyter till finansutskottets områderör frågor om offentlig upphandling.Dessa frågor behandlas i propositionen iavsnitten 5.4.1 Näringspolitiken (s.56-57 och s. 60-61) och 5.4.3 Denoffentliga förvaltningens IT-användning(s. 70).De motionsyrkanden som behandlaroffentlig upphandling återfinns i motion1995/96:T51 yrkande 11 av . (m) och motion 1995/96: T52yrkande 5 av m.fl. (kds).I motion 1995/96:T58 av . (fp) nämns att (elektroniskhandel) kommer attvara en förutsättning för även de mindreföretagen att göra affärer. Någotsärskilt yrkande som rör offentligupphandling och IT har emellertid inteväckts i motionen.PropositionenI propositionen framhålls att denoffentliga sektorns upphandlings- ochinköpsprocesser kan förenklas ochrationaliseras genom elektronisk handel(med elektronisk handel avses bl.a. vid upphandlingar använderelektronikens hjälpmedel baserade pådatorkommunikation). Kostnaderna isamband med inköp och upphandling kansänkas väsentligt somkontrollen underlättas. Stat, kommun ochlandsting finansierar och genomför inomramen för Toppledarforums arbete ettprojekt som syftar till att införaelektroniskt baserade rutiner i denoffentliga sektorns upphandlings- ochinköpsverksamhet. Målet är att avupphandlingsvolymen för frekventa varoroch tjänster och avupphandlingsvolymen för övriga generellavaror och tjänster upphandlas ochbeställs elektroniskt . En avhuvuduppgifterna för projektet är att fåtill stånd ett ramavtal för programvaroroch tjänster för elektronisk handel. Enannan viktig uppgift är att ökakunskaperna om och intresset förelektronisk handel genominformationsinsatser riktade till bådeoffentliga organ och leverantörsföretag.För att ge vägledning om hur man införelektroniska handelsprocesser kommersärskilda handböcker att utarbetas.Praktiska försök att införa elektroniskhandel kommer att stimuleras ochstödjas.Den offentliga upphandlingen inom EUuppgår till totalt mer än . Svenskaföretag, särskilt de mindre ochmedelstora företagen, har i likhet medmotsvarande företag i andra EU-ländersvårigheter att få information angåendeoffentliga upphandlingar i EU:smedlemsländer. Regeringen avser därföratt uppdra åt att finna former fören effektivare informationsspridningtill svenska företag när det gälleroffentliga upphandlingar inom EU.I propositionen anförs att huvuddelen avprogramutvecklingen inom industrin ännubedrivs internt utan konkurrens. Ävenadministrativa system inom näringslivetoch i den offentliga förvaltningenutvecklas och förvaltas till stor del iegen regi. Jämfört med annan produktionär graden av industrialisering låg inomprogramvarutillverkningen. Ipropositionen understryks vikten av attoffentlig förvaltning i högreutsträckning än bör agerakatalysator för utveckling avprogramvara genom offentliga och öppnaupphandlingar av väldefinieradeprogramprodukter utifrån användarbehov.Offentlig förvaltning och näringslivförutsätts kunna lägga ut mer av sinprogramvarutillverkning utanför den egnaverksamheten. Möjligheten att användas.k. teknikupphandling på IT-området ärföremål för en särskild utredning(Utredningen om former och områden föroffentlig teknikupphandling, N 1955:06).Utredningen skall redovisa sitt arbeteunder våren 1996.MotionernaI motion T51 av m.fl. (m)hemställs i yrkande 11 att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en databas föroffentlig upphandling.I motionstexten framhålls att inom EUhar den IT-baserade offentligaupphandlingen kommit mycket långt. I databas, (TendersElectronic ), återfinns allaoffentliga upphandlingar till ett värdeöver . Det inkommerca 400 nya upphandlingar per dag. Denårliga omsättningen uppgår till . Den svenska andelen är280 miljarder kronor. För svensk delskulle det vara möjligt att inrätta eninformationstjänst som täcker insamtliga offentliga upphandlingar somgörs av stat, kommuner och landsting,dvs. även de till ett lägre värde än 1,6miljoner kronor. En sådaninformationstjänst skulle gynnakonkurrensen, användningen av IT ochleda till betydande effektiviseringarinom den offentliga sektorn.Motionärerna anser att ett initiativ föratt pröva upprättandet av en sådandatabas bör tas.I motion T52 av m.fl. (kds)återfinns ett allmänt formulerat yrkande5 där det hemställs att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statens roll. Imotionen finns ett särskilt avsnitt omupphandling där det anförs att denoffentliga sektorn måste göra allupphandling elektronisk. Därmed sparaspengar, nya flexibla arbeten kan skapasoch mindre företag ges bättremöjligheter att komma in på marknaden.Motionärerna understryker att allupphandling måste ske på sådant sätt attäven små företag har goda möjligheteratt ta del av förfrågningar och läggaanbud.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot den ipropositionen föreslagna IT-användningeninom det område som berör offentligupphandling.I motion T51 (m) föreslås att dendatabas som skall upprättas för aktuellaupphandlingsprojekt också bör omfattasådana projekt vars storlek ligger underde enligt EG-direktiven angivnatröskelvärdena. I motion T52 (kds) finnsett yrkande med liknande innebörd.Utskottet vill med anledning av dessamotionsyrkanden anföra följande.Den svenska lagen om offentligupphandling () omfattar krav påupphandlingen även för sådana projektsom understiger EG-direktivenströskelvärden. För att undvika ettalltför omfattande byråkratisktförfarande är det enligt för dessaenligt EG:s definition mindreupphandlingsprojekt tillåtet att användaförenklad upphandling och för projekt avmycket ringa omfattningdirektupphandling.Förenklad upphandling innebär enupphandling där alla leverantörer harrätt att delta, deltagande leverantörerskall lämna skriftligt anbud och denupphandlande enheten får förhandla meden eller flera anbudsgivare. Direktupphandling innebär en upphandling utaninfordrande av skriftligt anbud.Varken vid förenklad upphandling ellervid direktupphandling ställs några kravpå annonsering. Infordring av anbud kanske genom skrivelse. Detta innebär attupphandlingsprojekt under EG-direktivenströskelvärde inte kräver någonobligatorisk registrering. Det förslagtill en utvidgad databas som föreslås imotion T51 (m) ställer krav på ändringav . Som utskottet ser det föreliggerdet emellertid inte några skäl till attställa omfattande krav påupphandlingsförfarandet för sådanaprojekt. Möjligheten att genomföraförenklad eller direkt upphandling böräven fortsättningsvis gälla för sådanaprojekt. Vad utskottet här anförtinnebär att utskottet inte delarmotionärernas uppfattning att samtligaupphandlingar - dvs. även de somunderstiger EG:s tröskelvärde - skallingå i den databas som enligtpropositionen bör upprättas av NUTEK.Stockholm den 18 april 1996På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (),(), (), (), (), (), FredrikReinfeldt (m), (), MatsOdell (kds), () och PerBill (m).Avvikande meningSonja Rembo (m), (),(), (),() och Per () anför:Som vi ser det bör möjligheten attgenomföra förenklad upphandling ochdirektupphandling för projekt under EG:ströskelvärden kvarstå. För projekt undertröskelvärdena där det finns en väletablerad leverantörsmarknad kommerupphandlingen att ske genom annonseringoch inte genom skrivelse. Därigenom blirupphandlingen affärsmässig och effektiv.Även om någon obligatoriskanmälningsskyldighet inte föreliggerenligt för projekt under EG:ströskelvärden är det av stor vikt, somframhålls i motionerna T51 (m) och T52(kds), att dessa kommer ut påupphandlingsmarknaden. bör därförfinna vägar - t.ex. genom någon form avlöpande information till upphandlandeenheter - för att projekt som annonserasskall komma med i den databas som skallge information om aktuellaupphandlingar.Justitieutskottets yttrande1995/96:JuU8yInformationsteknikTill trafikutskottetInledningTrafikutskottet har den 19 mars 1996beslutat bereda samtliga utskotttillfälle att avge yttrande överproposition 1995/96:125 Åtgärder för attbredda och utveckla användningen avinformationsteknik, jämte motioner, i dedelar som rör resp. utskottsberedningsområde.Med anledning av propositionen harväckts motionerna 1995/96:T50-T59.Ärendet föranleder följande yttrandefrån justitieutskottet.UtskottetInformationsteknik (IT) är ettsamlingsbegrepp för olika tekniker somanvänds för att skapa, lagra, bearbeta,överföra och presentera ljud, text ochbild. IT gör denna hantering möjligoberoende av mängden information ochgeografiska avstånd. Sammansmältningenav tele-, data- och medieområdena harlett till att begreppet IT numeraomfattar all datorbaserad hantering avinformation.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen redovisar regeringenförslag till mål för en övergripandenationell IT-strategi som pekar utSveriges fortsatta väg in i informations-och kunskapssamhället. Regeringen lämnarförslag till prioriterade statligauppgifter - rättsordningen, utbildningenoch samhällets informationsförsörjning -samt redovisar ett handlingsprogram föratt bredda och utveckla användningen avinformationsteknik. Propositionen är endel i regeringens arbete med att främjatillväxt och sysselsättning. Regeringenvill därutöver värna grundläggandesamhällsmål som demokrati och rättvisagenom målsättningen att alla medborgareskall kunna dra nytta avinformationsteknikens möjligheter.AllmäntUtskottet har inga invändningar motregeringens allmänna inriktning av IT-arbetet. Utskottet avgränsar såledessitt yttrande till att avse de frågorinom utskottets beredningsområde somväckts motionsvägen.LagöversynMotionenI motion T5l (m) yrkas ett riksdagenstillkännagivande att det behövs en meragenomtänkt handlingslinje frånregeringens sida i fråga om anpassningav lagstiftningen till de kravinformationstekniken medför. I motionenframhålls bl.a. att nuvarandekriminaliserade handlingar bör varastraffbara också när de begås med hjälpav modern teknik.Utskottet inskränker sitt yttrande tillden del av motionsyrkandet som avser destraffrättsliga frågorna.BakgrundBrottsbalken (BrB) trädde i kraft år1965. I centrala delar bygger reglerna iBrB på lagar av äldre datum. bestämmelserna omförmögenhetsbrotten i huvudsak behållitden utformning de fick genomlagstiftning år 1942.Det är med hänsyn till den tid somförflutit sedan tillkomsten av reglernai BrB naturligt att samhällsutvecklingenoch inte minst de senaste årens snabbautveckling av informationsteknikeninneburit att nya brottstyper ochbrottsmetoder uppkommit som inte kundeförutses när lagbestämmelsernautarbetades. I stor utsträckning hardock de befintliga straffrättsligareglerna visat sig kunna användas även ifråga om brottslighet med anknytningtill datorer och annan modern teknik.Regeringen tillkallade i november 1989en särskild utredare (, dir. 1989:54)för att överväga vilka förändringar avde straffrättsliga och processrättsligareglerna som var påkallade med hänsyntill utvecklingen inom data- ochteletekniken. Utredaren överlämnade idecember 1992 betänkandet (SOU 1992:110)Information och den nyaInformationsTeknologin - straff- ochprocessrättsliga frågor m.m.I utredarens förslag ingår delsförändringar i BrB vad gäller bl.a.urkundsbrotten och brott mot andrabevismedel och nya straffbestämmelserrörande informationsintrång ochskadegörande angrepp på data, delsförslag rörande en IT-anpassning avbestämmelserna i ombl.a. begreppet skriftlig handling ochskriftliga bevis m.m. Betänkandet harremissbehand-lats och bereds vidare iJustitiedepartementet.En IT-anpassning av BrB och RB gerinte endast upphov till straffrättsligaoch processrättsliga frågor. Ävencivilrättsliga regleringar aktualiserasi mycket stor omfattning. I sammanhangetkan nämnas (dir.1994:42) avlämnade betänkande(SOU 1996:40) Elektroniskdokumenthantering, i vilket framförsförslag i fråga om användningen avelektroniska dokument. Betänkandet ärföremål för remissbehandling.Utskottets ställningstagandeArbete med att anpassa straff- ochprocessrättsliga regler till de krav somden informationstekniska utvecklingenreser pågår inom regeringskansliet.Enligt utskottets uppfattning är någonriksdagsåtgärd inte nödvändig medanledning av det aktuellamotionsönskemålet.IT hos SäkerhetspolisenMotionenI motion T59 (mp) begärs en utredningrörande Säkerhetspolisens () ökadekontrollmöjligheter av medborgarna somen följd av ny informationsteknik sommedger att man med hjälp av datorer kansöka information i digitaliseratspaningsmaterial.BakgrundDen säkerhetsunderrättelsetjänst somSÄPO bedriver går ut på att inhämta,bearbeta och vidarebefordra uppgifterrörande brott mot rikets säkerhet ellerannan säkerhetshotande verksamhet. SÄPOinhämtar underrättelser och informationpå många sätt och från många olika slagskällor.Det material som på olika sätt harinhämtat blir föremål för bearbetningoch analys. I bearbetningen kan - om såanses nödvändigt - ingå att föra inuppgifterna i register eller setill att informationen lagras och finnsåtkomlig på annat sätt. Inhämtade ochbearbetade uppgifter kan ocksåsammanställas med redan tillgängliginformation.Redan i mitten av 1960-talet börjadeett registersystem baserat på ADButvecklas inom , och med stöd av 2 §personalkontrollkungörelsen (1969:446)samt ett särskilt regeringsbeslut den 26juni 1980 finns ett särskilt ADB-baseratspaningsregister för verksamheten medatt förebygga och uppdaga brott motrikets säkerhet (). Iregistret får antecknas sådana uppgiftersom behövs för den särskildapolisverksamhet som bedriver, bl.a.uppgifter från spaning inomkontraspionage och terroristbekämpning.I registret får även antecknas uppgifterom misstänkt subversiv verksamhet, dvs.försök att undergräva och omstörta detrådande statsskicket.Med polisregister avses enligt 1 §polisregisterlagen (1965:94) registersom förs hos ()eller någon annan polismyndighet för atttjäna till upplysning om brott för vilkanågon har misstänkts, åtalats ellerdömts eller om någons personligaförhållanden i övrigt.Polisregisterlagen gäller även förSÄPO:s register.Närmare föreskrifter om polisregisterfinns i polisregisterkungörelsen(1969:38). Särskilda föreskrifter gällerdock för register. Dessabestämmelser finns ipersonalkontrollkungörelsen.Riksdagen har antagitriktlinjer för uppbyggnaden av en nystruktur avseende de brottsregister m.m.som förs hos RPS (prop.1994/95:144, JuU21, rskr. 378).Regeringen har tillsatt en utredare(, dir. 1995:38) meduppgift att med utgångspunkt iriktlinjerna utarbeta förslag till enrättslig reglering av de nya registren.I uppdraget ingår också att överväga omdet behövs några ändringar ipolisregisterlagen. Utredaren skallvidare överväga och lämna förslag tillandra närliggande författningsändringarsom kan komma att aktualiseras underarbetets gång.En utgångspunkt för utredningsarbetetbör enligt direktiven vara att skapaenkla och lättbegripliga regler som äranpassade efter den tekniskautvecklingen. Det skall därvid särskiltuppmärksammas att den enskildespersonliga integritet får etterforderligt skydd. Vidare anförs det idirektiven att hänsyn måste tas tillSveriges internationella åtaganden,bl.a. konvention till skyddför enskilda vid automatiskdatabehandling av personuppgifter, dens.k. dataskyddskonventionen ochEuroparådets rekommendation, No. R (87)15, om användningen av personuppgifterinom polissektorn.Uppdraget omfattar numera enligttilläggsdirektiv (dir. 1996:22 ) ävenSÄPO:s register. Arbetet skall redovisassenast den 31 mars 1997.Registerutredningen avlämnade undersistlidna mars delbetänkandet(SOU 1996:35)Kriminalunderrättelseregister - DNA-register. Betänkandet är föremål förremissbehandling.Utskottets ställningstagandeOlika frågeställningar som rörregistrering och ADB-behandling av bl.a.SÄPO:s register är föremål förutredning. Utskottet anser att detsaknas anledning för attföregripa detta utredningsarbete.Motionen bör inte föranleda någonåtgärd.Europols registerMotionenI motion T59 (mp) yrkas etttillkännagivande att inom detEuropeiska polissamarbetet (Europol)skall verka för restriktivitet vidregistrering i Europols register så attinga uppgifter som strider mot svensklagstiftning skall få registreras ellerspridas och att det ävenfortsättningsvis bör gälla attpersonuppgifter ur offentligamyndighetsregister inte skall få säljastill något annat land. Utskottetbegränsar sitt yttrande till den del avmotionsyrkandet som avserEuropolsamarbetet.BakgrundInternationellt polissamarbete har enlång tradition, och , som är denmest kända och världsomfattandepolisorganisationen, har verkat sedan1923.Polissamarbete inom EG inleddes år 1976genom det s.k. TREVI-samarbetet.