bet · GK01KU1 · 1996-11-28 00:00:00 — Budgetpropositionen - utgiftsområde 1. I betänkandet behandlas delsbudgetpropositionen (prop. 1996/97:1) ivad avser utgiftsområde 1 Riketsstyrelse, dels kulturpropositionen(prop. 1996/97:3) i vad avser dagspressoch taltidningar, dels 15 motionerväckta under allmänna motionstiden och 6motioner väckta med anledning avkulturpropositionen.Anslagen inom utgiftsområdet föreslåsav utskottet uppgå till totalt dvs lika med den avriksdagen beslutade utgiftsramen.Utskottet tillstyrkerbudgetpropositionens förslag. Dettainnebär bl.a. att utrednings- ochassistentstödet till riksdagensledamöter ökar från en assistent per 2,5ledamöter till en på 2 ledamöter. Stödettill de politiska partierna föreslås ökamed för 1997.Reglerna för det avtrappade partistödetför partier som fått lämna riksdagenföreslås genom ett utskottsinitiativ bliföremål för översyn.Som föreslås i kulturpropositionen börenligt utskottet dagstidningsbegreppetändras så att en lågfrekvent tidning föratt få presstöd skall ha ett brettinnehåll och riktas mot en vidläsekrets. Två eller flera tidningar somutkommer under olika namn men t.ex. hargemensam administration och teknisktsamarbete skall i vissa fall räknas somen, vilket påverkar storleken av detpresstöd de får. Utskottet anser dockatt tiden för avveckling av presstödettill tidningar som med en ändraddagstidningsdefinition inte längrekommer att klassificeras som dagstidningbör utsträckas från i propositionenföreslagna till två år.Presstödsnämnden föreslås genom ettutskottsinitiativ få möjlighet att jämkastödet till elektroniska dagstidningar,s.k. Gränsen för egetredaktionellt material sänks från 55till av innehållet förstödberättigade dagstidningar. Inomdistributionsstödet föreslås attpriserna inom ett distributionsområdefår skilja sig från varandra med högst10 %. Det s.k. örestalet idistributionsstödet höjs med 6 %.Utskottet föreslår vidare att en regelinförs i presstödsförordningen som gördet möjligt att dra indistributionsstödet i de fall där ettdistributionsföretag uppenbart kringgårlikaprisprincipen genom att ta ut förhöga vinster.Till betänkandet har fogats en gemensamreservation (m, fp, v, mp) när detgäller anslaget till utgiftsområde 1Rikets styrelse för . De fyrapartierna vill minska anslaget tillpartistöd och till med70 . De motsätter sigändringarna i dagstidningsbegreppet. Defyra partierna förklarar sinaståndpunkter i 4 särskilda yttranden. Iövrigt finns 8 reservationer på olikapunkter från m, fp, c, v och mp.Propositionerna1996/97:1 bilaga 2 vari riksdagensförvaltningsstyrelse föreslår1. att antarlag om ändring i lagen (1994:1066) omstatligt bidrag till partigrupperna iriksdagen,2. att bemyndigar riksdagensförvaltningsstyrelse att för budgetåret1997 besluta om lån i Riksgäldskontorettill investeringar i riksdagensfastigheter intill ett sammanlagt beloppav 48 000 000 kr.1996/97:1 bilaga 2 vari regeringenföreslår1. att antar regeringensförslag till lag om ändring i lagen(1972:625) om statligt stöd tillpolitiska partier,2. att godkänner att deövergripande målen för skall vara ienlighet med vad regeringen förordar iavsnittet E 1 ,3. att godkänner att detövergripande målet för Radio- och skall vara i enlighet med vadregeringen förordar i avsnittet E 4Radio- och ,4. att godkänner att detövergripande målet och vara i enlighet med vad regeringenförordar under avsnittet E och TV,5. att godkänner vadregeringen föreslår om enmedelstilldelning från rundradiokontottill och på som nämndenhar att redovisa på statsbudgetensinkomstsida,6. att för budgetåret 1997anvisar anslag under utgiftsområde 1Rikets styrelse enligt följandeuppställning:A 1 Kungliga hov- och slottsstaten;ramanslag; 73 726 000B 1 ledamöter och partierm.m. ; ramanslag; 428 436 000B 2 förvaltningskostnader;ramanslag; 377 077 000B 3 ombudsmän;Justitieombudsmännen; ramanslag;35 074 000C 1 m.m.; ramanslag;1 944 624 000C 2 ;ramanslag; 1 011 000C 3 Allmänna val; ramanslag; 48 000 000C 4 Stöd till politiska partier;ramanslag; 145 200 000D 1 Justitiekanslern; ramanslag; 8 739000D 2 Datainspektionen; ramanslag; 23 444000D 3 ; ramanslag; 10 497 000E 1 ; ramanslag; 5 536 000E 2 Presstöd; ramanslag; 541 579 000E 3 Stöd till radio- ochkassettidningar; ramanslag; 123 700 000E 4 Radio- och ; ramanslag; 8016 000E 5 ochTV; ramanslag; 6 671 0001996/97:3 Kulturpolitik vari regeringenföreslår att riksdagen2. godkänner det som regeringenförordar om- förändringar av dagstidningsbegreppetsamt hur stödberättigade dagstidningarskall särskiljas (avsnitt 15.1.2),- övergångsregler för driftsstöd tilldagspressen (avsnitt 15.1.3),- avveckling av utvecklingsstödet tilldagspressen (avsnitt 15.1.4),- förändringar av reglerna fördistributionsstöd till dagspressen(avsnitt 15.1.5).Lagförslagen är fogade till betänkandetsom bilaga 1.I budgetpropositionen föreslårregeringen bl.a. att anvisar anslag underutgiftsområde 1 ienlighet med den uppställning somredovisas i budgetpropositionen, avvilken framgår att det totalaanslagsbeloppet för skall vara 3781 330 000 kr.Utgiftsområde 1 omfattar utgifter förstatschefen, och dessombudsmän, regeringen m.m., vissacentrala myndigheter (Justitiekanslern,och ) samtvissa medieändamål, bl.a. presstöd ochstöd till radio- och kassettidningar.Den föreslagna ramen på 3 781 miljonerkronor innebär en justering iförhållande till den preliminära ramen iden ekonomiska vårpropositionen (prop.1995/96:150) med ca 100 miljoner kronor.Höjningen avser huvudsakligen utgifterför och stödet tillpolitiska partier.Utgifterna för statschefen, för vilkaföreslås en ram på 73 726 000kr, avser att täcka kostnaderna förstatschefens officiella funktionerinklusive kostnaderna för den kungligafamiljens resor. Från anslaget betalasockså driftskostnader för de kungligaslotten utom rent fastighetsunderhåll.Från anslaget betalas vidare Kungl.Husgerådskammarens underhåll och vård avkonstverk m.m. i de kungliga slotten somtillhör staten men som disponeras avkonungen.Utgifterna för , för vilkaföreslås en ram på 840 587 000kr, omfattar dels kostnaderna förriksdagsledamöternas ersättningar ochresor, stödet till partigrupperna samtkostnaderna för den inreriksdagsförvaltningen, dels kostnadernaför ombudsmän ().Regeringens förslag till utgiftsramgrundas på riksdagensförvaltningsstyrelses förslag. Blandföreslagna anslagsökningar kan nämnas enuppräkning av partigruppsstödet. Enannan kostnadsökning föranleds av dennya lagstiftningen om ekonomiskersättning till ledamöter.Kostnaderna för den inreriksdagsförvaltningen beräknas öka med59 miljoner kronor.Utgifterna för regeringen, för vilkaföreslås en ram på2 , avser i första handanslaget till somomfattar kostnaderna för alladepartement utom . Idetta sammanhang begärs också medel förSvensk författningssamling, allmänna valoch stödet till de politiska partierna.Partistödet föreslås höjas med 30miljoner kronor för 1997.Utgifterna för centrala myndigheter,för vilka föreslås en ram på , omfattar utgifterna för JK,Datainspektionen och Sametinget.Anslaget till finansierarbl.a. kansliet i , visstutvecklingsarbete samt nordisk ochinternationell verksamhet.För utgifterna inom verksamhetsområdetMediefrågor, i vilket ingår presstödet,stödet till radio- och kassettidningaroch de statliga myndigheterna inom press-, radio- och TV-området, föreslårregeringen ett anslag på . Vissa medel överförs tillnämndernas förvaltningsanslag frånanslaget för stöd till radio- ochkassettidningar, vilket tillfälligtminskas.I den kulturpolitiska propositionen(prop. 1996/97:3) föreslår regeringenvissa förändringar i presstödet. Detgäller bl.a. en höjning avdistributionsstödet till dagspressen ochen förändring av dagstidningsbegreppetinnebärande att utgifterna fördriftsstöd troligen kommer att minska.Förändringarna bedöms inte påverkastorleken på anslaget för presstödtotalt sett. Motioner väckta /971996/97:K313 av förste vice talmanAnders m.fl. (m) vari yrkas1. att avslårförvaltningsstyrelsens förslag att höjaledamöternas assistent/utredarstöd ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att uppdrar åtförvaltningsstyrelsen att undersökaledamöternas åsikter om dispositionen avassistent/utredarstödet för att därefteråterkomma med nytt förslag i enlighetmed vad som anförts i motionen.1996/97:K702 av m.fl. (fp,m, c, v, kd) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att fådagarstidningar skallerhålla fortsatt presstöd, om deuppfyller presstödsreglernas kriterier,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att tidningar som framdelesinte skall uppbära presstöd får enövergångstid i enlighet medPresstödsutredningens förslag.1996/97:K705 av förste vice talmanAnders m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar attpresstödet avvecklas helt i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att beslutar anslå för utgiftsområde 1 anslag E 2Presstödet 1997 i enlighet med vad somanförts i motionen,3. att beslutar attPresstödsnämnden avvecklas och attbevakningsuppgifter avseende ännuåterstående lån m.m. övertas avKammarkollegiet i enlighet med vad somanförts i motionen.1996/97:K706 av Skånberg ochMichael () vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att tidningarna skall beviljasfullt presstöd,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att vid en avveckling avpresstödet medge en avtrappning underfem år.1996/97:K708 av förste vice talmanAnders m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen beslutar anslå 41 700 miljonerkronor för utgiftsområde 1 anslag E 3Stöd till radio- och kassettidningar1997 i enlighet med vad som anförts imotionen.1996/97:K711 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ändrade beräkningsgrunder förpresstödet.1996/97:K716 av och () vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om övergångsregler för tidningarsom kan mista driftstöd på grund av denföreslagna begränsningen idagstidningsbegreppet,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om presstödsförordningen vadavser Bladet, Tidningoch ,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kvalifikationsgräns förendagstidningars upplaga för attberättiga till driftstöd,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheterna till extraprovexemplar för endagstidningar imarknadssyfte,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om samdistribution ochlågfrekventa tidningar.1996/97:K717 av (v) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om målet förTaltidningsnämnden.1996/97:K718 av () variyrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att fådagarstidningar skall,om de uppfyller presstödsreglernaskriterier, erhålla fortsatt presstöd,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att tidningar som framdelesinte skall uppbära presstöd får enövergångstid, i enlighet medPresstödsutredningens förslag.1996/97:K719 av ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av större mångfald avtaltidningar.1996/97:K907 av m.fl.(mp) vari yrkas1. att beslutar att anvisa anslagen underutgiftsområde 1 enligtMiljöpartiets förslag i tabell,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om beräknad fördelning på anslaginom utgiftsområde 1 föråren 1998 och 1999 enligt tabell.1996/97:K912 av förste vice talmanAnders () vari yrkas attriksdagen beslutar anslå 38,2 miljonerkronor för utgiftsområde 1 anslag C 4Stöd till politiska partier 1997 ienlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:K914 av m.fl. (v)vari yrkas att för budgetåret1997 anvisar anslagen underutgiftsområde 1 med deändringar i förhållande till regeringensförslag som framgår av i motionenredovisad uppställning.1996/97:K915 av och () vari yrkas1. att beslutar att de delarav konungens apanage, som inte utgår somarvode till kungafamiljen, skallunderkastas redovisningsskyldighet ochrevision på samma sätt som andrastatsutgifter,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om hovets avskaffande.1996/97:K916 av m.fl.(fp) vari yrkas att till Stödtill politiska partier (utgiftsområde 1,C 4) för anvisar 30miljoner kronor mindre än vad regeringenföreslagit eller således 115,2 miljonerkronor.Motioner väckta med anledning avproposition 1996/97:3 Kulturpolitik1996/97:Kr4 av m.fl. (mp)vari yrkas32. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att inte begränsa antaletstödberättigade dagstidningar, stramaupp driftsstödet eller strama uppdagstidningsbegreppet,33. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att inte införa ytterligareregler för att särskilja stödberättigadedagstidningar,34. att ger regeringen iuppdrag att utreda förslag tillekonomiskt stöd av elektroniska medier.1996/97:Kr6 av förste vice talman m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen avslår regeringens proposition1996/97:3 Kulturpolitik i den del somavser ändring i presstödsförordningen ienlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:Kr9 av m.fl.(s) vari yrkas att beslutaratt en regel införs ipresstödsförordningen som gerPresstödsnämnden möjlighet att dra indistributionsstödet om det är uppenbartatt ett distributionsföretag kringgårlikaprisprincipen genom storavinstutdelningar.1996/97:Kr17 av m.fl.(fp) vari yrkas22. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att avvisa regeringensförslag om förändringar avdagstidningsbegreppet samt för hurstödberättigade dagstidningar skallsärskiljas,1996/97:Kr20 av m.fl. (v)vari yrkas14. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om dagspressen.1996/97:Kr256 av () variyrkas2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att man inom presstödets ramskall prioritera ökat stöd till radio-och kassettidningar. Kungliga hov- och slottsstatenPropositionenAnslaget Kungliga hov- och slottsstatenavser att täcka kostnaderna förstatschefens officiella funktionerinklusive kostnaderna för den kungligafamiljens resor. Från anslaget betalasockså driftskostnader för de kungligaslotten utom rent fastighetsunderhåll.Vidare betalas Kungl. Husgerådskammarensunderhåll och vård av de konstverk,möbler och andra inventarier som tillhörstaten, men som disponeras av konungen.Husgerådskammaren förvaltar även deBernadotteska stiftelsernas bestånd avmöbler, konst och konsthantverk samtadministrerar har på regeringensuppdrag gjort en översyn av vissa frågormed anknytning till konungens apanage.Bakgrunden är bl.a. oklarheter om hurredovisning och revision skallgenomföras och rapporteras, sedan treolika anslag förts samman till det nyasamlade anslaget för statschefen medbenämningen Kungliga hov- ochslottsstaten fr.o.m. /96.Mot bakgrund av Riksmarskalksämbetetsutredning har hovstaterna och regeringenkommit överens om attRiksrevisionsverket även ifortsättningen skall granskaStåthållarämbetet och Husgerådskammarenmen att apanagedelen (inkl.Riksmarskalksämbetet) undantas fråndetta. En överenskommelse har ocksåträffats om att Hovstaterna årligenskall lämna en berättelse över densamlade verksamheten.För bör enligtpropositionen anvisas 73 726 000 kr.Beslutade besparingar inomutgiftsområdet för perioden - 1999ligger fast.MotionenI motion 1996/97:K915 hemställer KennethKvist och , båda v, attriksdagen beslutar att de delar avkonungens apanage, som inte utgår somarvode till kungafamiljen, skallunderkastas redovisningsskyldighet ochrevision på samma sätt som andrastatsutgifter (yrkande 1) och attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omhovets avskaffande (yrkande 2). Enligtmotionärerna bör, förutom arvodesdelenav konungens apanage, såvälrepresentationsanslag som det antaltjänstemän som skall finnas vidstatschefskansliet tillsättas,redovisas, budgeteras och revideras påsamma sätt som är vanligt inom denövriga statsförvaltningen. Hovet, imeningen uppvaktande m.fl., bör enligtmotionärerna avskaffas. De som vidrepresentation och liknande behövs sombiträde åt statschefen eller hans makaeller deras ställföreträdare bör enligtmotionärerna vara statligt anställdatjänstemän.Tidigare riksdagsbehandling m.m.Vid behandlingen av motsvarande anslagför /96 förklaradekonstitutionsutskottet att det inte hadenågot att erinra mot regeringens förslagom ett nytt samlat anslag förstatschefen, benämnt Kungliga hov- ochslottsstaten. Utskottet ville samtidigtframhålla vikten av att regeringensanslagsberäkning redovisades på ettsådant sätt att den gav tillräckligtunderlag för bedömning avmedelsbehovet. För att underlättauppföljning och utvärdering i dettaavseende ansåg utskottet att regeringenfortsättningsvis borde redovisa ibudgetpropositionen hur tilldelade medelhade använts (bet. 1994/95:KU32).I regleringsbrevet för Kungliga hov-och slottsstaten, utfärdat den 15 juni1995, fastslogs att förordningen(1993:134) om myndighetersårsredovisning och anslagsframställningmed visst undantag skulle tillämpas påRiksmarskalksämbetet, inklusiveStåthållarämbetet och Husgerådskammaren.Förordningen skulle däremot intetillämpas beträffande den anslagspostsom benämndes , apanage.Efter det att Riksmarskalksämbetetframfört invändningar mot att omfattasav förordningen beslutade regeringen den7 om ändring avregleringsbrevet för /96.Ändringen bestod i att endastStåthållarämbetet och Husgerådskammarenålades redovisningsskyldighet. I gengäldskulle, enligt det ändraderegleringsbrevet, Riksmarskalksämbetetgöra en översyn av vad som skulle ingå iapanaget och därmed undantas frånförordningen om myndighetersersredovisning och anslagsframställning.En utgångspunkt skulle enligt regeringendärvid vara de krav som ställtpå att det måste finnas ett tillräckligtunderlag för att bedöma medelsbehovetoch följa upp hur tilldelade medel haranvänts. Översynen skulle resultera iatt förordningen skulle vara möjlig atttillämpa på, förutom Ståthållarämbetetoch Husgerådskammaren, även påRiksmarskalksämbetet, sedan vissa delarav ämbetet hänförts till apanaget.Översynen skulle också innehålla förslagtill hur redovisningen kunde utgöra ettbättre beslutsunderlag vidanslagstilldelningen ochanslagsuppföljningen, exempelvis genomverksamhetsberättelse.Riksmarskalksämbetet överlämnade den 1augusti 1996 till regeringen enUtredning angående årsredovisning ochrevision för Kungl. Till utredningen var fogaden PM med analys av rättsläget när detgällde konungens apanage och tillhörandefrågor. Riksmarskalksämbetetkonstaterade, med hänvisning till denjuridiska analysen, att hovstaterna inteär någon myndighet och att de stårutanför den statligaförvaltningsorganisationen, attoffentlighetsprincipen inte gäller förhovstaterna samt att regeringen inte harnågon förordningsmakt gentemothovstaterna, vilka lyder direkt understatschefen. drogav den sistnämnda punkten slutsatsen attregeringen inte kan geRiksrevisionsverket direktiv att granskahovstaternas ekonomiska redovisning. Attdetta ändå skett för de delarav hovets budget som avserStåthållarämbetet och Husgerådskammarenbyggde, enligt , påtidigare överenskommelser mellanregeringen och ämbetet. Motiven tilldenna överenskommelse var attverksamheten vid dessa delar avhovstaterna dels var av stor ekonomiskomfattning (tillsammans över hälften avden totala budgeten), dels var av annanart än övrig verksamhet. Medanverksamheten vid övriga enheter varinriktad på att bistå och stödjakonungen i hans roll som statschef, varverksamheten vid ochHusgerådskammaren inriktad på att vårdaoch för allmänheten visa det nationellakulturarv som finns i de kungligaslotten och deras omgivningar.Beträffande konungens apanage anfördeRiksmarskalksämbetet följande. Gränsenmellan konungens privata ekonomi ochhans ekonomi som statschef är mycketsvår att dra. Konungen är riketsstatschef dygnet runt när han vistas ilandet. Vad gäller egendom är lösöret påde kungliga slotten en blandning avstatlig, stiftelseägd och privategendom, som allt brukas av konungenbåde som statschef och som privatperson.För att undvika ständiga diskussioner idenna gränsdragningsfråga lovaderiksdagen (då ständerna) vid riksdagenår 1809 att utge ettpenningbelopp (apanage) till konungenshovhållning. I utbyte överlämnadekonungen uppräknade kungliga slott ochkungsgårdar till staten med förbehåll omdispositionsrätt för honom av vissa avdessa slott, inklusive inredning. Fördet belopp som utgavs för hovhållningenskulle varken krävas någon speciellanhållan eller redogörelse för hurmedlen använts. är denna ordning äni dag gällande i och , därbeloppen endast justeras medhänsyn till kostnadsindex.Riksmarskalksämbetet inger enanslagsframställning för hovstaternasdel av statsbudgeten.Verksamhetsberättelser avges förStåthållarämbetets ochHusgerådskammarens verksamheter. Enmotsvarande redogörelse för övrigverksamhet skulle, enligtRiksmarskalksämbetet, strida mot denursprungliga överenskommelsen, somförnyas vid varje trontillträde. avser Riksmarskalksämbetetlikväl att , i informations-och PR-syfte, producera en årlig rapportöver den samlade verksamheten vidhovstaterna.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringensförslag till medelsanvisning förKungliga hov- och slottsstaten förbudgetåret 1997.Såsom redovisats i propositionen harhovstaterna och regeringen kommitöverens om att äveni fortsättningen skall granskaStåthållarämbetet och Husgerådskammaren,men att apanagedelen, inklusiveRiksmarskalksämbetet, skall undantashärifrån. För att framtida medelsbehovskall kunna bedömas har hovstaterna ochregeringen också kommit överens om atthovstaterna skall lämna enberättelse över den samladeverksamheten.Utskottet ser med tillfredsställelse påatt dessa överenskommelser nåtts.Utskottet avstyrker motion K915 (v)yrkande 1, vari begärs att de delar avapanaget, som inte utgår som arvode tillkungafamiljen, skall underkastasredovisning och revision på samma sättsom andra statsutgifter. Det i sammamotion väckta yrkandet om hovetsavskaffande avstyrks också (yrkande 2).Verksamhetsområdet och dessmyndigheterRiksdagens ledamöter och partierPropositionenRegeringen föreslår att till Riksdagensledamöter och partier m.m. anvisas ettramanslag för på . Från anslaget finansierasbl.a. arvoden, kostnadsersättningar,traktamenten, reseersättningar vid resorinom , sjukvårdskostnader ochutbildning för ledamöter,bidrag till partigrupperna i riksdagensamt arvoden till EU-parlamentariker. För budgetåren 1998 och1999 har anslaget beräknats till respektive . Ipropositionen erinras om att 1998 ärvalår, vilket medför ökade kostnader förbl.a. pensioner och inkomstgarantiertill avgående ledamöter.För stödet till partigrupperna iriksdagen föreslås en fortsattuppräkning av ledamotsbidraget förassistent/utredarstöd från 1 assistentper 2,5 ledamöter till 1 assistent per 2ledamöter. Motivet för höjningen ärbl.a. att det hittillsvarande assistent-och utredarstödet till de enskildaledamöterna enligt en enkät visat sigotillräckligt. Riksdagensförvaltningsstyrelse föreslår medanledning härav att antarvissa av förvaltningsstyrelsenföreslagna ändringar i lagen (1994:1096)om statligt bidrag till partigrupperna iriksdagen med den nämndainnebörden. Förvaltningsstyrelsen har,som komplement till parti- ochkanslistödet till riksdagspartierna,fört upp på anslagetför svenska delegationför att täcka de merkostnader dennordiska verksamheten innebär förpartigrupper och ledamöter.MotionernaI motion 1996/97:K313 hemställer AndersBjörck m.fl. (m) dels att riksdagenavslår förvaltningsstyrelsens förslagatt höja ledamöternasassistent/utredarstöd i enlighet med vadsom anförts i motionen (yrkande 1), delsatt uppdrar åtförvaltningsstyrelsen att undersökaledamöternas åsikter om dispositionen avassistent/utredarstödet för att därefteråterkomma med nytt förslag i enlighetmed vad som anförts i motionen (yrkande2). Enligt motionärerna bör höjningar avanslag i tider av skattehöjningar ochbudgetnedskärningar ifrågasättas ochanalyseras.