bet · GJ01TU19 · 1996-05-23 00:00:00 — Det är enligt utskottetangeläget att det vidanslagsfördelningen tas hänsyn till deökade kostnader som en IT-satsning inomfolkbildningsområdet kan medföra.Utskottet vill starkt betona attfolkbiblioteken har en samlande funktioni kommunerna då det gäller informationoch kunskapsspridning. Som anförs imotion T56 (v) yrkande 11, skullebiblioteken även kunna arbeta med olikapilotprojekt, t.ex. tillsammans medkulturinstitutioner och på barnkulturensområde. Biblioteken har en viktiguppgift för framtiden också när detgäller medborgarnas möjligheter attanvända sig av de nya nätverken ochhämta information ur databaser.Utskottet vill understryka statensansvar för att kommunernas ekonomiskasituation inte leder till attfolkbibliotekens informations- ochkunskapsspridande verksamhet hotas.Därför är det angeläget att erforderligamedel för detta ändamål ställs tillfolkbibliotekens förfogande.Genom IT ökar allmänhetens möjligheteratt få tillgång till den svenskakulturskatten. I likhet med vad somframhålls i motion T52 (kds) yrkande 14,anser utskottet att den statligt ägdaoch förvaltade kulturskatten - i den måndet inte kan anses strida motupphovsrättsliga regler och avtal - i IT-sammanhang bör anses som offentlighandling och därigenom kostnadsfritthållas tillgänglig för medborgarna. Påså sätt kan t.ex. stora delar av radio-,film- och bli tillgängligaäven om detta skulle medföraintäktsbortfall för Radio-koncernen.Trafikutskottet anser att Statenskulturråd, som framhålls i motion T56(v) yrkande 12, bör ges ett samlatansvar för IT-satsningen inomkulturområdet. Rådet bör stödjautveckling och samordning av databaser iett särskilt nätverk,multimedieproduktioner, ett kreativtcentrum samt försöksverksamhet medinformationsinsatser vid biblioteken.Även ansvaret för fortlöpandeinformation om IT-utvecklingen påkulturområdet bör ligga på Kulturrådet.För insatser på IT-området bör särskildamedel tillföras rådet.Vad trafikutskottet nu anfört - vilketinnebär att motionerna T56 (v) och T52(kds), i nu behandlad del, tillstyrks -bör som sin mening geregeringen till känna. Mot bakgrund avvad utskottet i övrigt anfört underdetta avsnitt bör motionerna T57 (c) ochT59 (mp), i här aktuella delar, inteföranleda någon åtgärd från riksdagenssida. Syftet med motion T57 (c) tordedock i väsentlig del komma atttillgodoses.dels att utskottets hemställan under 18bort ha följande lydelse:18. beträffande kulturområdetatt med bifall tillmotionerna 1995/96:T52 yrkande 14 och1995/96:T56 yrkandena 9 och 11-13samt med avslag på motionerna1995/96:T57 yrkande 6 och 1995/96:T59yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,19. Kulturområdet (mom. 18)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 45 börjar med delar och slutar med inom IT-området bort ha följande lydelse:Trafikutskottet delar den uppfattningsom redovisas i motion T59 (mp), att detsaknades en helhetssyn när regeringenintroducerade IT inom den statligakulturvården. Mot bakgrund av deerfarenheter som har vunnits avdet s.k. , till vilkettillräckliga medel inte ställdes tillförfogande, vill trafikutskottetunderstryka vikten av att ny teknologioch ekonomiska resurser kommer museeroch andra kulturinstitutioner till del isådan omfattning att institutionernaäven i realiteten kan leva upp tillregeringens ambitioner. Beträffandeövriga nu behandlade motionsförslagdelar trafikutskottet kulturutskottetsuppfattning.Vad trafikutskottet nu anfört - vilketinnebär att motion T59 (mp) yrkande 3tillstyrks - bör som sinmening ge regeringen till känna. Övriganu behandlade motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 18bort ha följande lydelse:18. beträffande kulturområdetatt med bifall till motion1995/96:T59 yrkande 3 och med avslagpå motionerna 1995/96:T52 yrkande 14,1995/96:T56 yrkandena 9 och 11-13 och1995/96:T57 yrkande 6 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,20. Digitalisering av TV och radio m.m.(mom. 19)Per , Tom , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 45 börjar med ansluter och slutar med avriksdagen bort ha följande lydelse:Enligt trafikutskottets mening talarflera principiella skäl motprioriteringen av ett utbyggt digitaltmarknät. Det faktum att staten härigenomger sig själv makten att styra över ipraktiken obegränsadedistributionsmöjligheter anser utskottetstrida mot grundläggande principer förinformationsspridning ochopinionsbildning. Public service-uppdraget kan aldrig vara merlångtgående än ansvaret för programmensinnehåll. Etablerandet av ett digitaltmarknät skulle dessutom försena denytterligare utbyggnad av nätet som vårtland är i behov av, inte minst förutvecklande av kombinationstjänstermellan mer traditionellinformationsteknik och broadcasting.Samtidigt som kraven på interaktivitetökar, integreras systemen för IT-teknikoch radio/TV, tekniskt såväl sominnehållsmässigt. Varken televisioneneller datoranvändningen kommer att kunnautvecklas på ett ändamålsenligt sätt omteknikens möjligheter till integrationoch utvecklad flervägskommunikationförsvåras. Som anförs i motion T51 (m)bör kommunikationsnäten utvecklas påmarknadens villkor. Därmed bliranvändningen avgörande för hur och ivilken takt näten byggs ut.I vårt land - liksom i flertaletjämförbara länder - åvilar huvudansvaretför utbildningen det offentliga. Genomdet offentligas roll som kund blir ocksåen målmedveten utveckling avinformationstekniskaundervisningsmetoder en betydandestimulans för en snabb och angelägenutbyggnad av nätverket. På samma sättkan den i praktiken statliga publicservice-televisionen och public service-radion genom sitt agerande på marknadenfrämja en IT-utveckling som går utöverde egna företagens direkta intressen.Regeringens planer på ett särskiltmarknät för den digitala televisionenundanröjer enligt trafikutskottetsmening möjligheten för Radiooch att spela ensådan konstruktiv roll.Sammanfattningsvis motsätter sigtrafikutskottet av flera skäl enutbyggnad av ett digitalt marknät. Detär från yttrandefrihetssynpunktoacceptabelt. Det är dyrbart ijämförelse med tillgängliga alternativoch motverkar intresset av att utvecklade svenska näten till kraftfullastrukturer för integreradinformationsförsörjning.Vad trafikutskottet nu anfört - vilketinnebär att motionerna T51 (m) yrkande13 och T52 (kds) yrkande 15 tillstyrks -bör som sin mening geregeringen till känna. Utskottetsställningstagande innebär vidare attmotion T59 (mp) yrkande 4 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 19bort ha följande lydelse:19. beträffande digitalisering av TVoch radio m.m.att med bifall tillmotionerna 1995/96:T51 yrkande 13 och1995/96:T52 yrkande 15 samt medavslag på motion 1995/96:T59 yrkande4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,21. Digitalisering av TV och radio m.m.(mom. 19)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 45 börjar med ansluter och slutar med avriksdagen bort ha följande lydelse:Trafikutskottet anser, i enlighet medvad som anförs i motion T59 (mp) yrkande4, att de besparingar beträffande publicservice-företagen som riksdagenbeslutade om , och somberäknas kunna medföra ett positivtresultat om pårundradiokontot, bör tas ianspråk. Härigenom kan Radiooch utveckla dendigitala tekniken oavsett vilketsändningssystem regeringen kommer attförorda. I synnerhet inom SverigesRadio, som drabbats särskilt hårt avregeringens besparingskrav, är det avvikt att dessa medel används för teknik-utveckling så att kostnaderna fördigitaliseringen inte drabbarprogramverksamheten.Vad trafikutskottet nu anfört - vilketinnebär att motion T59 (mp) yrkande 4tillstyrks - bör som sinmening ge regeringen till känna.Utskottets ställningstagande innebärvidare att motionerna T51 (m) yrkande 13och T52 (kds) yrkande 15 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 19bort ha följande lydelse:19. beträffande digitalisering av TVoch radio m.m.att med bifall till motion1995/96:T59 yrkande 4 och med avslagpå motionerna 1995/96:T51 yrkande 13och 1995/96:T52 yrkande 15 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,22. Statlig upphandling (mom. 20)Per (), Tom (),(), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 47 börjar med och slutar med T52(kds) yrkande 5 bort ha följandelydelse:Trafikutskottet anser att möjlighetenatt genomföra förenklad upphandling ochdirektupphandling för projekt under EG:ströskelvärden bör kvarstå. För projektunder tröskelvärdena där det finns enväl etablerad leverantörsmarknad kommerupphandlingen att ske genom annonseringoch inte genom skrivelse. Därigenom blirupphandlingen affärsmässig och effektiv.Även om någon obligatoriskanmälningsskyldighet inte föreliggerenligt lagen om offentlig upphandlingför projekt under EG:s tröskelvärden ärdet av stor vikt, som framhålls imotionerna, att dessa kommer ut påupphandlingsmarknaden. bör därförfinna vägar - t.ex. genom någon form avlöpande information till upphandlandeenheter - för att projekt som annonserasskall komma med i den databas som skallge information om aktuellaupphandlingar.Vad trafikutskottet nu anfört - vilketinnebär att motionerna T51 (m) yrkande11 och T52 (kds) yrkande 5 tillstyrks -bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 20bort ha följande lydelse:20. beträffande statlig upphandlingatt med bifall tillmotionerna 1995/96:T51 yrkande 11 och1995/96:T52 yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,Särskilt yttrandeOpen University-modellen (mom. 11)() anför:Jag bedömer att moderninformationsteknik kommer att få en alltstörre betydelse för framtidensutbildning. Genom kurser som bygger pånya metoder för kommunikation mellanstuderande och handledare finns storamöjligheter att såväl främjautbildningen i samhället som stärkabryggan mellan folkbildning ochhögskola. Förslaget att skapa ett öppetsvenskt folkuniversitet är därför mycketintressant. En fortsatt bedömning bördock ske av vilken organisationsform somär den mest lämpade. Jag är därför intenu beredd att förorda att den brittiskamodellen för genomförs.Yttranden från andra utskottKonstitutionsutskottets yttrande1995/96:KU7yÅtgärder för att bredda och utvecklaanvändningen av informationsteknikTill trafikutskottetTrafikutskottet har beslutatatt bereda konstitutionsutskottettillfälle att yttra sig över proposition1995/96:125 Åtgärder för att bredda ochutveckla användningen avinformationsteknik. Tio motioner harväckts med anledning av propositionen.Utskottet behandlar endast de delar avpropositionen som avser rättsordningen(avsnitt 5.1), samhällsinformationen(del av avsnitt 5.3.4), digitaliseringenav TV och radio (del av avsnitt 5.4.2)samt den offentliga förvaltningens IT-användning (delar av avsnitt 5.4.3).UtskottetPropositionenI propositionen redovisar regeringenförslag till mål för en övergripandenationell informationsteknisk strategi(IT-strategi), som avses peka utSveriges fortsatta väg in i informations-och kunskapssamhället. Regeringen lämnarförslag till prioriterade statligauppgifter vad avser rättsordningen,utbildningen och samhälletsinformationsförsörjning samt redovisarett handlingsprogram för att bredda ochutveckla användningen avinformationsteknik. Propositionen angesvara en del i regeringens arbete med attfrämja tillväxt och sysselsättning.Regeringen säger sig därutöver viljavärna grundläggande samhällsmål somdemokrati och rättvisa genommålsättningen att alla medborgare skallkunna dra nytta av informationsteknikensmöjligheter.Propositionen innehåller ingalagförslag.MotionernaTio motioner har väckts med anledning avpropositionen. Endast de motioner ochmotionsyrkanden som behandlas avutskottet redovisas.I motion 1995/96:T50 begär Tom () att som sin mening gerregeringen till känna att statliga verkoch myndigheter stimuleras till ökadanvändning av telefonmöten ochvideokonferenser i sin verksamhet.Enligt motionären kallas ofta tillcentrala möten av slentrian ochtradition när telefonmöte ochvideokonferens hade varit till fyllest.Det gäller enligt motionären att skaparutin och erfarenhet av ett annorlundaarbetssätt som i stor omfattning kanspara resekostnader och arbetstid.I motion 1995/96:T51 begär . (m) bl.a. att som sinmening ger till känna vad i motionenanförts om principerna för anpassning avlagstiftningen till de krav som deninformationstekniska utvecklingen reser(yrkande 2). De frågor som här avses ärbl.a. den pågående översynen avdatalagstiftningen samt en översyn avförvaltningslagen,tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen. Ävenupphovsrätten och andra delar avcivilrätten samt regler om innehållet iinformationsflödet vad gäller förråandeskildringar kan behöva ses över.I motionen hemställs också attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om enny inriktning av arbetet med denenskildes integritetsskydd (yrkande 3)och att hos regeringen begärförslag till en samladintegritetsskyddslag i enlighet med vadsom anförts i motionen (yrkande 4).Enligt motionärerna ger den tekniskautvecklingen anledning till att se överreglerna för den personligaintegriteten. Ett EU-direktiv angåendedataskydd kräver en omfattandeanpassning av den rättsliga strukturenpå området. De föreståendeförändringarna av datalagen ochintegritetsskyddet motiverar enligtmotionärerna en vid diskussion omgrunderna för integritetsskyddet. Denpersonliga integriteten bör enligtmotionärerna ses som en del av enindividuell rättighet i stället för somen produkt av parlamentariska beslut.Det finns enligt motionärerna goda motivför att inrätta en samladintegritetsskyddslag, som bör görasoberoende av den tekniska utvecklingen.Forskningens behov av data bör bliföremål för en särskild analys.I motionen begärs också att riksdagenbeslutar om principer för offentligahandlingars tillgänglighet i enlighetmed vad som anförs i motionen (yrkande10). Enligt motionärerna bör målet varaatt regeringens och riksdagenstillkommande offentliga handlingarsenast vid utgången av skallkunna nås på elektronisk väg. Under enfemårig försöksperiod bör Rixlexsystemetvara avgiftsfritt. I första hand skallåtkomsten av Rixlex ske via Internet.För den övriga statsförvaltningen börmålet med handlingars tillgänglighet påelektronisk väg vara uppfyllt vidutgången av . Äldre offentligahandlingar skall också de görasåtkomliga på elektronisk väg. Samtligaoffentliga förvaltningar och beslutandeförsamlingar bör vara möjliga att nå viaelektronisk post senast vid utgången avår 1998.I motionen hemställs också attriksdagen avslår regeringens förslag omen utbyggnad av ett digitalt marknätverkför television till förmån för digitalasändningar med utnyttjande av andradistributionskanaler i enlighet med vadsom anförts i motionen (yrkande 13).Enligt motionen bör förslaget avvisas avflera skäl, bl.a. därför att det ärprincipiellt oacceptabelt frånyttrandefrihetssynpunkt i den meningenatt staten ger sig själv makten attstyra över distributionsmöjligheter somi praktiken är tekniskt obegränsade.I motion 1995/96:T52 av . (kds) begärs bl.a. att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en bredarelagöversyn (yrkande 2). Enligtmotionärerna finns det en risk för attmånga kommer att utsättas för obehag ochfå sin integritet kränkt under den tiddå en rättsordning anpassad till dagensverklighet saknas. I väntan påinternationella överenskommelser börvissa luckor i den svenskalagstiftningen tätas, t.ex.kriminalisering av innehav och spridningav barnpornografi. I motionen begärsockså att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om medieneutralitet ilagstiftningen (yrkande 3). Med dettaavses enligt motionen att t.ex.integritetsskyddet skall gälla oavsettom det rör tryckta medier, etermediereller datamedier. Lagar bör enligtmotionen vara så medieneutrala sommöjligt. Vidare begärs att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om personligintegritet (yrkande 4). Enligtmotionärerna måste fastslås att denpersonliga integriteten är absolut ochatt den skall skyddas effektivt.Sekretessbelagd information skall varasäker mot obehörig tillgång tillinformation. Det behövs också säkrasystem för att hantera åtkomsten tillsekretessbelagd information om denoffentliga sektorn.I motionen hemställs också attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omstatens roll (yrkande 5). Staten bör setill att olika statliga förvaltningar ärtillgängliga elektroniskt. Vidare börstaten göra alla sina upphandlingarelektroniskt på ett sätt som gör detmöjligt även för små företag att ta delav förfrågningar och lägga anbud. Imotionen begärs vidare att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samhälletsinformationsförsörjning och en moderninnebörd av offentlighetsprincipen(yrkande 11). Enligt motionärerna böralla offentliga publikationer, såsomriksdagstryck, propositioner,författningar och statliga utredningar,göras tillgängliga i publika databaserutan kostnad efteroffentliggörande. Aktuella elektroniskadiarier bör också vara tillgängliga påsamma sätt. Vidare föreslås att alla nyaoffentliga handlingar i stat, kommuneroch landsting skall kunna nåselektroniskt senast den 31 december1997, och alla historiska handlingarskall kunnas nås elektroniskt senast den31 . Dessutom bör enligtmotionärerna alla befintliga databasergöras tillgängliga påInternet. All offentlig information börenligt motionärerna vara kostnadsfri.Kriterierna för sekretess bör modifierasoch preciseras.I motionen begärs också att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om digital TV(yrkande 15). Enligt motionen är detmindre klokt att som regeringen haraviserat satsa på en föråldrad tekniksom dessutom är dyr och inte garanteraren tillfredsställande bildkvalitet. Imotionen begärs också att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om datoriseradeparlamentariker (yrkande 16) ochpapperslös ärendehantering (yrkande 17).Enligt motionärerna bör den elektroniskainformationen bli huvudmediet ochpapperskopiorna det som hanteras i andrahand, vilket innebär att en ny form börutvecklas för dokument. bör papperslösärendehantering bli , vilketenligt motionärerna stärkeroffentlighetsprincipen och bidrar tillökad effektivitet.I motion 1995/96:T55 begär IngerLundberg m.fl. (s) att som sinmening ger regeringen till känna vad somi motionen anförts om medborgarnastillgång till grunddatabaser medgrundläggande samhällsinformation(yrkande 1). Medborgarna bör enligtmotionärerna ha tillgång tillgrundläggande samhällsinformation i formav lagar, förordningar och föreskrifterfrån riksdag, regering och myndighetersamt förslag och beslut i riksdag,landsting och kommuner. Dessa uppgifterbör vara kostnadsfria. Vidare begärs imotionen att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen inom EU skallverka för att medborgarnas behov avinformation om EU inte begränsas avprivata intressenters vilja att görapengar på information av betydelse fördemokratin i (yrkande 2). Enligtmotionärerna är det oacceptabelt attsvenska väljares tillgång tillsamhällsinformation görs beroende avEU:s eventuella ambitioner att tillåtaprivata intressenter att begränsaallmänhetens tillgång till informationsom har betydelse för demokratin.Sverige måste enligt motionärernamarkera sin rätt att oavsett EU-beslutge allmänheten bästa tänkbaramöjligheter att delta isamhällsdebatten.I motion 1995/96:T56 hemställer StigSandström m.fl. (v) bl.a. att riksdagenhos regeringen begär en utredning ienlighet med vad som anförts i motionenom prissättning på information frånmyndigheter (yrkande 6). Enligtmotionärerna bör utvecklingen mot enökad prissättning från de politiskainstanserna inte fortsätta. En utredningbör se över hur man kan lösgöra merinformation utan kostnad över nätet. Imotionen anförs vidare att somsin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rättsligtobservatorium (yrkande 8). Enligtmotionärerna är förslaget om att inrättaett rättsligt observatorium bra. Dockbör det ha en parlamentarisk förankringmed ledamöter från riksdagen.I motion 1995/96:T57 begär KerstinWarnerbring m.fl. (c) bl.a. attriksdagen som sin mening bör geregeringen till känna vad som i motionenanförts om demokrati och delaktighet(yrkande 3). Enligt motionärerna gör dedigitala nätverken det möjligt förmänniskor att mycket lättare få tillgångtill information snabbt och utan högakostnader. IT kan skapa en ny, digitalallemansrätt. Offentlighetsprincipenkommer att användas på ett helt annatsätt . Om informationen görstillgänglig för alla ökas medborgarnasmöjlighet till inflytande. I motionenhemställs också att riksdagenkostnadsfritt tillhandahåller Rixlex(yrkande 13). Svenska myndigheter ochförvaltningar bör enligt motionenanvända offentlighetsprincipen för attskapa en digital allemansrätt med fritillgång till information från EU ochregeringskansliet.I motion 1995/96:T58 begär . (fp) bl.a. att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående behovet av enrättslig översyn av IT-användningen iberörda lagar (yrkande 1), däriblandskyddet av den enskildes integritet(yrkande 7). Enligt motionärerna har densnabba IT-utvecklingen lett till attlagstiftningen inte har förmått följamed i detta tempo. Därför är detnödvändigt att av regeringens treprioriterade mål sätta reformeringen avrättsreglerna som berörs av IT främst.Beträffande förslaget om ett IT-observatorium bör enligt motionärernabetonas att en fundamental uppgift förobservatoriet bör vara att formulerautgångspunkterna för en lagstiftning somi en medieoberoende anda kanersätta ett flertal av de grundläggandelagarna om yttrandefrihet, integritet,offentlighet, egendomsrätt m.m. Densvenska datalagstiftningen har enligtmotionärerna länge varit i behov av enförändring, som bör inriktas på engenerell integritetslagstiftning ochinte att skapa en ny datalag. Det finnsenligt motionärerna också ett behov avatt modernisera synen påhandlingsbegreppet i förvaltningslagenmed hänsyn till den stigande andelenelektroniska handlingar i förvaltningen.I motionen begärs vidare att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts angåendeförmedlingen av samhällsinformation vidmedborgarkontor och till allmänhetenspersondatorer (yrkande 4). Motionärernaförordar att kommunerna engagerar sig ien aktiv utbyggnad av medborgarkontorbl.a. för att underlätta för medborgarnaatt genom IT kunna utvidga sitt kunnandeom samhällets organisation, om dekommunala besluten och om vilkamedborgerliga rättigheter ochskyldigheter som gäller. Detbeslutsfattande som byggs in i IT böromfatta demokratiska fönster genom vilkamedborgarna kan ha insyn. I motionenförordas också att samhällsinformationenorganiseras så att alla medborgareenkelt kan nå väsentliga delar avsamhällets grunddatabaser, innefattandeRixlex, Information Rosenbad samtmyndigheters och kommuners databaser.Det bör utredas var gränsen mellansamhällsfinansierad och avgiftsbelagdsamhällsinformation skall gå.I motion 1995/96:T59 begär ElisaAbascal m.fl. (mp) bl.a. attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts omIT och integritetsfrågor (yrkande 6).Enligt motionärerna bör offentligamyndigheters register medpersonuppgifter inte kommersialiserasoch endast spridas i den omfattning somoffentlighetsprincipen tillåter.Regeringen bör också tillsätta enutredning om vad IT innebär för polisensspaningsmetoder och i vilken omfattningkontrollen av medborgarna ökar. Vidarehemställs att som sin meningger regeringen till känna vad som imotionen anförts om Europol ochkommersialiseringen av personuppgifterfrån myndigheternas register tillutlandet (yrkande 8). Ett förslag om atti det europeiska polissamarbetetregistrera personer efter ras ellerlivsstil bör avvisas eftersom det ärtvivelaktigt från etisk synpunkt ochstrider mot förbudet motåsiktsregistrering. bör inom EUverka för att inga personuppgiftersprids eller registreras som strider motsvensk lagstiftning.