bet · GK01FiU3 · 1996-12-05 00:00:00 — Åtgärden kan bidra till attpågående förändringsarbete upphör ellersenareläggs.Regeringen säger tydligt i sinskrivelse att slutavräkning av 1997 årsskatteinkomster kommer att ske isedvanlig ordning . Det innebär attkommuner och landsting får betalatillbaka för mycket erhållnaskatteintäkter om regeringens revideringav RRV:s prognos skulle slå fel. Efterdet att regeringen fattat sitt besluthar emellertid finansministern ochinrikesministern utfärdat en garanti med innebörden att medel upp till 2,6miljarder kronor i praktiken inte skallbehöva betalas tillbaka omskattekraftsutvecklingen ej blir denprognosticerade. Detta är ettkonstitutionellt mycket märkligtförfarande eftersom en formell garantiendast kan lämnas av regeringen och inteav två enskilda statsråd och det förstefter att lämnat sittbemyndigande. Något sådant bemyndigandehar inte lämnat. Den typ avimprovisatoriska åtgärder som regeringenvidtagit leder inte till ett bättrefunktionssätt för ekonomin utan endasttill att kommunsektorn invaggas i enfalsk trygghetskänsla.Med vad utskottet här anfört tillstyrksmotion Fi24 (m). Övriga motionsyrkandenavstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 4bort ha följande lydelse:4. beträffande de kommunalaskatteinkomsterna år 1997att med bifall till motion1996/97:Fi24 och med avslag påmotionerna 1996/97:Fi25 yrkande 1,1996/97:Fi26 yrkande 2, 1996/97:Fi27yrkande 1 samt 1996/97:Fi28 yrkandena1 och 4 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,7. De kommunala skatteinkomsterna år1997 (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 18 börjar med Utskottetstöder och på s. 19 slutar med yrkandena 1 och 4 bort ha följandelydelse:Utskottet instämmer i bedömningen iregeringens skrivelse att läget ikommunerna nu utvecklats dithän att ettresurstillskott är nödvändigt. Utskottetavvisar därför inte den åtgärd somregeringen vidtagit med beräkningen avde preliminära skattemedlen för år 1997eftersom syftet, nämligen att mildra devärsta effekterna av kommunalanedskärningar, är angeläget.Den metod som regeringen valt är ettslags kreativ bokföring. Det är somutskottet ser det ingen tillfällighetatt ett statligt ämbetsverk har givitstill uppgift att räkna ut vilka summorsom skall betalas ut till kommunerna.Att uppgiften givits till en från denpolitiska nivån oberoende myndighet gördet svårare att utöva påtryckningar isjälva beräkningsfasen. Utskottet anseratt alla i längden tjänar på att dettekniska beslutsunderlaget inte färgasav politiska hänsyn. En ny förordningmed samma innebörd som den av regeringenupphävda bör därför återinföras.Utskottet har också allvarligainvändningar mot det s.k.återbetalningsskydd som utfärdats avfinansministern och inrikesministernefter det att regeringen beslutade ifrågan om utbetalningen av depreliminära skatteinkomsterna för år1997. Utskottet kan konstatera att enformell garanti endast kan lämnas avregeringen och inte av två enskildastatsråd, och det först efter det attriksdagen gett regeringen ettbemyndigande. Något sådant bemyndigandehar inte gett till regeringen.Slutsatsen är att kommunerna ochlandstingen fortfarande svävar iokunnighet om de bliråterbetalningsskyldiga omregeringens optimistiska prognoser inteinfrias. Det förfaringsätt som använts idetta ärende är enligt utskottets meninginte acceptabelt.Utskottet tillstyrker med det anfördamotion Fi28 (fp) yrkandena 1 och 4 ochavstyrker övriga motionsyrkanden.dels att utskottets hemställan under 4bort ha följande lydelse:4. beträffande de kommunalaskatteinkomsterna år 1997att med bifall till motion1996/97:Fi28 yrkandena 1 och 4 samtmed avslag på motionerna1996/97:Fi24, 1996/97:Fi25 yrkande 1,1996/97:Fi26 yrkande 2 och1996/97:Fi27 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,8. De kommunala skatteinkomsterna år1997 (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 18 börjar med Utskottetstöder och på s. 19 slutar med yrkandena 1 och 4 bort ha följandelydelse:Utskottet ställer sig positivt till attkommunsektorn ges ökade resurser genomde beslut som regeringen anmäler i sinskrivelse. Därigenom ges åtminstone etttillfälligt andrum för kommuner ochlandsting i en hårt ansträngd ekonomisksituation. Utskottet vill särskilt pekapå att åtgärderna kan bidra till attstärka kvinnornas ställning påarbetsmarknaden.Samtidigt anser utskottet attregeringen gett en falsk bild av attkommunerna tillförs nya friska pengar,när det i själva verket handlar om attregeringen förskotterar pengar som dessai alla fall skulle fått . Skulledet visa sig att regeringensoptimistiska prognoser inte infrias kankommuner tvingas betala tillbakapengarna . Det s.k.återbetalningsskydd som finans- ochinrikesministrarna lovat i ett brev tillkommuner och landsting är intetillräckligt. då eneventuell återbetalning kan bli aktuellkan det sitta en annan regering vidmakten som inte anser sig bunden av dentidigare regeringens löften. Depolitiska utfästelser som hittillsgivits bör därför enligt utskottetsuppfattning stadfästas genom ettriksdagsbeslut.Utskottet tillstyrker med det ovananförda motion Fi25 (v) yrkande 1 ochavstyrker övriga motionsyrkanden.dels att utskottets hemställan under 4bort ha följande lydelse:4. beträffande de kommunalaskatteinkomsterna år 1997att med bifall till motion1996/97:Fi25 yrkande 1 och med avslagpå motionerna 1996/97:Fi24,1996/97:Fi26 yrkande 2, 1996/97:Fi27yrkande 1 och 1996/97:Fi28 yrkandena1 och 4 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,9. De kommunala skatteinkomsterna år1997 (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 18 börjar med Utskottetstöder och på s. 19 slutar med yrkandena 1 och 4 bort ha följandelydelse:Utskottet anser att det ärbetydelsefullt att ekonomiska lättnadergörs för kommunsektorn på såväl kortaresom . Utskottet välkomnardärför regeringens beslut, som anmäls iskrivelse 51, att inågon mån lindra den statligaåtstramningen av kommuner och landsting.Ökade möjligheter ges därigenom atthävda kvaliteten i välfärdenskärnverksamheter - dvs. vården, omsorgenoch utbildningen - som en heldel arbetstillfällen kan räddas.Efter det att regeringen avlämnade sinskrivelse har finansministern ochinrikesministern utfärdat ett s.k.återbetalningsskydd som innebär attkommuner och landsting skall få behållasina preliminära skatteinkomster även omdet skulle visa sig att regeringensnuvarande prognoser varit föroptimistiska. Mot denna bakgrund är detviktigt att regeringen redan i 1997 årsekonomiska vårproposition föreslårsådana åtgärder att löftet i sakuppfylls. Detta bör enligt utskottetsmening ske genom bestående ekonomiskalättnader för kommunsektorn.Utskotter tillstyrker med vad som häranförts motion Fi27 (mp) yrkande 1 ochavstyrker övriga motionsyrkanden.dels att utskottets hemställan under 4bort ha följande lydelse:4. beträffande de kommunalaskatteinkomsterna år 1997att med bifall till motion1996/97:Fi27 yrkande 1 och med avslagpå motionerna 1996/97:Fi24,1996/97:Fi25 yrkande 1, 1996/97:Fi26yrkande 2 och 1996/97:Fi28 yrkandena1 och 4 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,10. De kommunala skatteinkomsterna år1997 (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 18 börjar med Utskottetstöder och på s. 19 slutar med yrkandena 1 och 4 bort ha följandelydelse:Utskottet konstaterar att de beslut somregeringen anmäler i sin skrivelseinnebär en bekräftelse på att denensidiga budgetsaneringspolitik sombedrivits under de senaste dryga tvååren på ett oacceptabelt sätt drabbatvälfärdens kärna. Detta försökerregeringen nu mildra med ettbokföringstrick inför år 1997.Regeringen vill göra sken av attkommuner och landsting får nya pengarnär det i sjäva verket handlar om attförskottera skatteinkomster som man ialla fall skulle erhålla år 1999.Utskottet är kritiskt mot åtgärdeneftersom ett engångsbelopp inte ger devaraktiga reala förbättringar somkommuner och landsting så väl behöver.Utskottet vill således understryka attregeringens åtgärd med osäkraengångseffekter inte räcker för attkomma till rätta med de resursproblemsom finns inom kommunsektorn. Dettaframträder särskilt tydligt genom attkommuner och landsting kan tvingas attåterbetala skattemedel om detvisar sig att regeringens optimistiskaprognoser inte infrias. Visserligen hartvå statsråd efter det att skrivelsenbeslutades av regeringen utfärdat etts.k. Utskottetnoterar att en formell garanti endastkan lämnas av regeringen och då förstefter ett bemyndigande från riksdagen.Något sådant bemyndigande har regeringeninte erhållit. Därför innebärregeringens skrivelse i praktiken endastett osäkert lån. Det är utskottetsbestämda mening att frågan om deekonomiska förutsättningarna förvälfärdens kärnområden inte kan hanteraspå ett så oseriöst sätt.Utskottet tilllstyrker med det anfördamotion Fi26 (kd) yrkande 2 och avstyrkerövriga motionsyrkanden.dels att utskottets hemställan under 4bort ha följande lydelse:4. beträffande de kommunalaskatteinkomsterna år 1997att med bifall till motion1996/97:Fi26 yrkande 2 och avslag påmotionerna 1996/97:Fi24, 1996/97:Fi25yrkande 1, 1996/97:Fi27 yrkande 1 och1996/97:Fi28 yrkandena 1 och 4 somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,11. Stimulans till kommunalaskattesänkningar (mom. 6), , FredrikReinfeldt och Per (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 19 som börjar med har och slutar med motion Fi613 (m) yrkande16 bort ha följande lydelse:Riksdagen har tidigare denna höst påregeringens förslag fattat beslut om enspärr mot kommunala skattehöjningar föreren 1997 och 1998. Spärrenskonstruktion överensstämmer väl med vadsom föreslagits imoderata motioner. Det är att beklagaatt denna spärr inte infördes tidigareeftersom de omfattande kommunalaskattehöjningar som genomdrevs hösten1994 då hade kunnat undvikas.En brist i den beslutade ordningen äremellertid enligt utskottet att det intekombinerats med ett incitament för dekommuner som vinner på det nyautjämningssystemet att sänka sin skatt.Ett viktigt argument förutjämningssystemet har uppgetts vara attutjämna skillnader i kommunalskatt. Detär därför enligt utskottet förvånandeatt någon uppföljning inte tycks ske omhur detta mål uppfylls. Regeringen börta initiativ för att uppmuntra kommunermed hög kommunalskatt och som gynnasav det nya utjämningssy- stemet attsänka sin skatt.Enligt utskottets mening bör regeringensnarast återkomma till med ettförslag av denna innebörd.Konstruktionen kan vara sådan att dessakommuner och landsting inte erhållerresurstillskott om de inte samtidigtsänker sin skatt med motsvarande belopp.Med det anförda tillstyrker utskottetmotion Fi613 (m) yrkande 6.dels att utskottets hemställan under 6bort ha följande lydelse:6. beträffande stimulans tillkommunala skattesänkningaratt med bifall till motion1996/97:Fi613 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,12. Ramarna för den kommunalasjälvstyrelsen (mom. 9), , FredrikReinfeldt och Per (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 22 börjar med Utskottetanser och slutar med yrkandena 1, 2och 8 bort ha följande lydelse:Utskottet kan helt ställa sig bakom detsom anförs i motion Fi613 (m) om attstatens roll bör vara att sätta uppramarna för den kommunala verksamheten istort och lägga fast de ekonomiskaförutsättningar som gäller för en sundoffentlig ekonomi som helhet. Deuppgifter i samhället som kräver lokalalösningar skall också skötas lokalt.Det är enligt utskottet inte motiveratatt staten reglerar och standardiserarverksamhet som kommunerna skall bedriva.Ett första steg mot en avreglering avden kommunala sektorn och ettåterupprättande av det lokalasjälvstyret togs under den förramandatperioden. Detta arbete måste nufullföljas.Utskottet anser också att det är mycketviktigt att det kommunala skattetrycketkan sänkas för att ge ökat utrymme förprivat konsumtion och större möjligheterför den enskilde att själv fatta beslut.Detta kan uppnås med avreglering ochökad konkurrensutsättning samt genom attkommunerna och landstingen koncentrerarverksamheten till sina genuinauppgifter. På detta sätt kan skattensänkas och utrymme ges för människornaatt växa som ekonomisktillväxt stimuleras.En översyn bör enligt utskottetomedelbart inledas i syfte att under denärmaste åren genomföra en successivförändring av den offentliga sektornsomfattning och ansvarsfördelning. Syftetär att uppnå ett långsiktigt stabiltsystem som hanterar de ekonomiskarelationerna mellan stat och kommun. Enomprövning av utgångspunkterna för etthållfast system måste enligt utskottetbestå i att föra över vissa uppgifterfrån den offentliga till den privatasektorn - med motsvarande utrymme förmedborgarna att själva finansiera dessa.Men det gäller också att pröva vilkaoffentliga åtaganden som är av den artenatt finansieringsansvaret bör ligga kvarpå den kommunala sektorn. För vissauppgifter som åvilar kommunernabör finansieringen ske på nationell nivåoch gå direkt till medborgarna. Såledesbör en nationell skolpeng inrättas föratt stimulera mångfald och kvalitet samtge ökad valfrihet. Det förtjänar påpekasatt en nationell skolpeng som kandisponeras direkt av familjerna skulleinnebära en mycket långtgåendedecentralisering och säkerställa rättenför familjer i hela landet att väljaskola för sina barn.De uppgifter som efter en översynkvarstår som ett lokalt ansvar - ocksåvad avser finansieringen - bör ävenfortsättningsvis finansieras medkommunal inkomstskatt.Med det anförda tillstyrker utskottetmotion Fi613 (m) yrkandena 1, 2 och 8samt avstyrker motion Fi606 (mp) yrkande1.dels att utskottets hemställan under 9bort ha följande lydelse:9. beträffande ramarna för denkommunala självstyrelsenatt med bifall till motion1996/97:Fi613 yrkandena 1, 2 och 8samt med avslag på motion1996/97:Fi606 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,13. Ramarna för den kommunalasjälvstyrelsen (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 22 börjar med Utskottetanser och slutar med yrkandena 1, 2och 8 bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med vad somsägs i motion Fi606 (mp) att kommunernasmöjligheter att lösa sina problem blivitstarkt begränsade, bl.a. genom att ettskattestopp i praktiken införts efternågra års uppehåll. Genom realtminskande statsbidrag, indirektaövervältringar av kostnader påkommunerna och ett skatteunderlag somalltmer gröps ut till följd av höjdaegenavgifter har en griptång tryckts åt.Effekten har på många håll blivit sänktkvalitet inom vård, omsorg och skola.Medborgarnas tillit till detdemokratiska sy- stemet har ocksåminskat liksom intresset för politisktarbete.Enligt utskottet är det alldelesnödvändigt att staten slutar upp medalla destruktiva ingrepp i det kommunalasjälvstyret. Först därigenom kankommuner och landsting återfåhandlingsutrymme, självtillit ochframtidstro. Ett beslut i omatt ge långsiktiga och hållfastaspelregler - dvs. utan plötsligaövervältringar av kostnader som intekompenseras med ökade statsbidrag,förändrade statliga skatte- ochavgiftsregler som krymper kommunernasskattebas samt begränsningar ibeskattningsrätt eller statsbidrag -skulle därvid ha stor betydelse.Därigenom skulle ett viktigt steg tasmot att det förlorade förtroendetåterfås hos medborgare ochförtroendevalda. Ökade möjligheterskulle också skapas för enskildamänniskor att få tillbaka ansvar, maktoch möjligheter att påverka sin vardag.Utskottet tillstyrker med det anfördamotion Fi606 (mp) yrkande 1 ochavstyrker motion Fi613 (m) yrkandena 1,2 och 8.dels att utskottets hemställan under 9bort ha följande lydelse:9. beträffande ramarna för denkommunala självstyrelsenatt med bifall till motion1996/97:Fi606 yrkande 1 och avslag påmotion 1996/97:Fi613 yrkandena 1, 2och 8 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,14. Ansvarsfördelningen mellan stat ochkommun på det sociala området (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 23 börjar med Frågan om ochslutar med Fi611 (v) yrkande 2 bort haföljande lydelse:Enligt utskottet är en viktigförklaring till kommunernas ekonomiskaproblem de dramatiskt ökadesocialbidragskostnaderna under senareår. De har inte minst orsakats avstatliga åtgärder i samband medbudgetsaneringen. Utskottet vill peka påatt staten och kommunerna i Danmarkdelar på socialbidragskostnaderna. Detfinns starka skäl för en sådan modell.Ett viktigt skäl är att staten i högregrad än då tvingas att utvärderade samhällsekonomiska effekterna av deenskilda besparingsbesluten. här anfört bör somsin mening ge regeringen till känna.Utskottet tillstyrker med vad som häranförts motion Fi611 (v) yrkande 2.dels att utskottets hemställan under 10bort ha följande lydelse:10. beträffande ansvarsfördelningenmellan stat och kommun på det socialaområdetatt med bifall till motion1996/97:Fi611 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.15. Den kommunala sektorns utvecklingoch ekonomiska utrymme (mom. 1,motiveringen), , FredrikReinfeldt och Per (alla m) anseratt den del av utskottets yttrande sompå s. 7 börjar med Utskottet vill ochpå s. 8 slutar med finanser fullföljas bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning medför denekonomiska politik som regeringen förbl.a. låg tillväxt, rekordstorarbetslöshet och skenandesocialbidragskostnader. Effekten bliratt kommunerna måste genomföranedskärningar inom skolan, barnomsorgenoch äldreomsorgen. Det kommunalaskatteunderlaget blir mindre än vid enhögre tillväxt och sysselsättningenlägre. Därtill har densocialdemokratiska politiken påriksplanet samt i kommuner och landstinginneburit att det framgångsrikaförändringsarbetet från perioden1991-1994 avstannat på många håll. Detförsvårar möjligheterna att genomföranödvändiga rationaliseringar ochförbättra produktiviteten, vilket i sintur bidrar till att försämra denansträngda kommunala ekonominytterligare.Om det moderata alternativet genomförsfinns enligt utskottet helt andraarbetsförutsättningar för kommunerna. Demassiva skattehöjningarna ersätts medskattesänkningar som ger medborgarna enbättre ekonomi med större valfrihet.Tillväxten blir större liksom antaletnya arbetstillfällen, och trycket påkommunernas socialbudgetar minskar.Enligt utskottet behöver en avre-glering och ökad konkurrensutsättning avkommunsektorn också genomföras.Enligt det moderata budgetalternativetskall skattesänkningarna som minskarbidragsberoendet och ökar tillväxtenbl.a. finanseras genom minskadestatsbidrag till kommuner och landstingmed , varav 4,6miljarder kronor är ett återställande avden ursprungliga beräknadeöverkompensationen för kommuner ochlandsting när nuvarande momsavdrag förkommunsektorn infördes. I sammanhangetbör som jämförelse nämnas att dentillväxtbefrämjande ekonomiska politiksom förordas av Moderata samlingspartietär av avgörande betydelse också förkommunsektorn. Varje procentenhets extraekonomisk tillväxt ger sålundakommunsektorn ett tillskott på över 3miljarder kronor.Övriga justeringar i det moderatabudgetalternativet avserneutraliseringar videgenavgiftssänkningar. De kommunalakostnaderna kommer också att minska somen följd av att ytterligare en karensdaginförs liksom avdragsrätt/vårdnadsbidragför barnomsorgskostnader.Särskilda yttranden1. Anslagen under utgiftsområde 25Allmänna bidrag till kommuner (mom. 2), , FredrikReinfeldt och Per (alla m) anför:Den 22 november beslutade riksdagensmajoritet bestående av socialdemokrateroch centerpartister att fastställaekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena i den statliga budgetenoch en beräkning av statens inkomsteravseende . beslutades enpreliminär fördelning av statensutgifter på utgiftsområden förbudgetåren 1998 och 1999.Moderata samlingspartiet har i parti-och kommittémotioner förordat en annaninriktning av den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken. Våra förslag syftartill att skapa förutsättningar för ettekonomiskt, kulturellt och socialtväxande . Genom en större enskildsektor och ett starkare civilt samhällekan både företag och människor växa.Massarbetslösheten kan steg för stegpressas tillbaka som densociala tryggheten också i andrabemärkelser kan öka genom att hushållenfår en större ekonomisk självständighet.Vi har föreslagit en långtgåendeväxling från subventioner och bidragtill kraftiga skattesänkningar för alla,främst låg- och medelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi de människor som äri störst behov av gemensamma insatseroch som har små eller inga möjligheteratt påverka sin egen situation. Vi slårockså fast att det allmänna skalltillföras resurser för att på etttillfredsställande sätt kunna genomförade uppgifter som skall vara gemensamma.Rättsväsendet måste fungeratillfredsställande och försvaret skallvara så starkt att kanförsvaras.När majoritet nu genomriksdagsbeslutet valt enannan inriktning av politiken, deltar viinte i detaljbesluten. I detta särskildayttrande redovisar vi den del av vårpolitik som berör utgiftsområde 25. Vimenar att de åtgärder som vi föreslagiti partimotioner och i kommittémotioneroch som berör kommunsektorn 1997 ger ettutrymme att begränsa statens bidrag tillnetto . Tillövervägande del utgör vår justering avkommunanslagen en neutralisering av delägre kostnader och de högreskatteintäkter som våra förslag ledertill för kommuner och landsting.Mot bakgrund av våra förslag omåtgärder för en avreglering och en ökadkonkurrensutsättning förordar vi såledesen minskning av bidragen till kommuneroch landsting med 3 099 miljoner kronor.Därutöver föreslår vi en minskning med som syftar till attåterställa det ursprungligen antagnautrymmet för momsavdrag i kommunsektorn.I övrigt anser vi att statsbidragenskall minskas för att neutralisera denautomatiska ökningen av de kommunalaskatteintäkterna som följer av att deavdragsgilla egenavgifterna sänks (-), att kostnadernaminskar till följd av ytterligare enkarensdag (-) samtinförandet av vårdnadsbidrag alternativtavdragsrätt för barnomsorgskostnader (-). Sammantaget villsåledes Moderata samlingspartiet minskaanslagen inom utgiftsområde 25 med 15693 miljoner kronor.I detta sammanhang vill vi ånyounderstryka att det s.k. inomkommunalautjämningssystem som infördes fr.o.m. år1996 enligt vår uppfattning strider motden svenska grundlagens bestämmelser. Defacto har samma ståndpunkt intagits avutredningen om den kommunalasjälvstyrelsens grundlagsskydd, somdärför föreslår en grundlagsändring. Viavvisar självfallet den lösningen bestämt framhålla att dagensinomkommunala skatteutjämning snarastmåste ersättas med ett grundlagsenligtsystem. För oss är det självklart atthävda den för den kommunalasjälvstyrelsen grundläggande principenatt det en kommun upptar i kommunalskattskall disponeras fullt ut av kommunenför sina lokala uppgifter. Dennagrundlagsfästa princip är ocksåbakgrunden till att kommuner ochlandsting inte tillerkänts rätt att taut skatt för andra ändamål.2. Anslagen under utgiftsområde 25Allmänna bidrag till kommuner (mom. 2)() anför:Folkpartiet liberalerna har i motion1996/97:Fi211 av m.fl.(fp) föreslagit en alternativ budget förår 1997. Vårt budgetförslag innebär isina huvuddrag sänkta skatter förföretagande och tillväxt med en starkrättviseprägel genom en tydligare omsorgom de mest utsatta i och utanförSverige. behandladedetta förslag i sitt tidigare underhösten avgivna betänkande 1996/97:FiU1Utgiftsramar och beräkning avstatsinkomsterna. För en utförligareredovisning av det liberala alternativethänvisas till reservation nr 48 ibetänkande 1996/97:FiU1. Förutgiftsområde 25 föreslog vi 500miljoner kronor till sjukvård ochäldreomsorg utöver Socialdemokraternasoch förslag. Vårt förslagtill utgiftsram har emellertid avslagitsav majoritet ibudgetprocessens första steg och jag ärdärför nu förhindrad att fullfölja våraanslagsyrkanden.3. Anslagen under utgiftsområde 25Allmänna bidrag till kommuner (mom. 2)() anför:Vänsterpartiet redovisade under denallmänna motionstiden sittbudgetalternativ i motion 1996/97:Fi212Arbete och välfärd av . (v).