bet · GJ01UU13 · 1996-03-07 00:00:00 — Av den nuaktuella skrivelsen framgår attregeringen ämnar verka för att den iSverige gällande substitutionsprincipenblir accepterad som norm i gemenskapen.Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna U22 yrkande 32 och U25yrkande 14, i den mån motionerna ejblivit tillgodosedda.Trafiksektorn m.m.Återstående yrkanden i Vänsterpartietsmotion U22 avser dels trafiksektornsansvar för miljön, dels attmiljöorganisationerna utnyttjas somremissorgan i samtliga fall där miljö,hälsa och säkerhet hotas (yrkandena 39och 40). Som anförs i skrivelse1995/96:120 (s. 59) måste arbetet medtrafikens miljöanpassning drivas vidarepå ett kraftfullt sätt.Huvudinriktningen för arbetemed trafik- och miljöfrågorna i EU äratt medverka till utvecklingen av ettmer miljöanpassat transportsystem iEuropa. I sak innebär det bl.a. skärptamiljökrav på fordon och bränslen, attinvesteringar i infrastrukturen bidrartill ett miljöanpassat transportsystemoch samordnas med övriga planer förmarkanvändning och attmiljökonsekvensbeskrivningar utvecklas.Utskottet instämmer med det allmännasyftet i motionen och förutsätter attarbetet med trafikens miljöanpassningdrivs fortsatt aktivt inom ramen för detallmänna miljösamarbetet inom EU.Den närmare innebörden av yrkande 40 ommiljöorganisationernas funktion somremissorgan framstår som oklar förutskottet. Om yrkandet syftar på förslagsom framläggs inom EU:s institutionerförefaller det naturligt attmiljöorganisationerna i samtligamedlemsländer enligt motionen skullefungera som remissorgan när förslagframläggs som berör miljö, hälsa ochsäkerhet. Utskottet ifrågasätter för sindel om detta är en realistisk proce-durordning. I arbetar förnärvarande medfrågor angående miljöorganisationernasrättsliga ställning i miljöarbetet.Innan frågan reglerats slutgiltigt pånationell nivå kan knappast förafram långtgående krav om dessaorganisationers ställning iEuropasamarbetet. Utskottet avstyrkersåledes yrkande 40 i motion U22.När det gäller den grundläggande rättenatt ta del av miljöinformation anserutskottet att följande uppgifter kanvara av intresse. Allmänhetens rätt tillmiljöinformation finns reglerad inom EUi ett antal av gemenskapens rättsakterrörande skydd av skilda miljösektorer.Rådet antog ett direktiv i dettaämne (EEG 90/313). Direktivet grundas påartikel 130s och innehåller bl.a. enartikel som tillförsäkrar fri tillgångtill och spridande av sådanmiljöinformation som innehas avoffentliga myndigheter. Direktivetförpliktar medlemsstaterna att delstillförsäkra individen fri tillgång tillmiljöinformation, dels vidta nödvändigaåtgärder för att förse allmänheten medallmän information om miljötillståndetgenom återkommande publikation avrapporter.Stockholm den 13 februari 1996På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (),(), (),(), () och ().Avvikande meningar1. Ekonomiska styrmedel m.m.Göte , , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandeunder rubriken hållbar utveckling m.m. som börjarmed Vidare finns och slutar med grundläggande artiklarna bort haföljande lydelse:En hänvisning till de grundläggandemedborgerliga rättigheterna när detgäller miljövården är emellertidolämplig. En sådan hänvisning är inteförpliktande. Ur miljösynpunkt är detbättre att i artikel 2 fastslå enfärdriktning, dvs. att EU skall främjaen god miljö.dels att den del av utskottets yttrandeunder ,skatteväxling m.m. som börjar med Utskottet delar och slutar med 34 och35 bort ha följande lydelse:När det gäller ekonomiska styrmedeldelar utskottet uppfattningen i motionU23 om en miniminivå förkoldioxidbeskattningen. Det är viktigtatt medlemsländerna kan komma överens idessa frågor, som bl.a. påverkarkonkurrenssituationen inom industrin.Det är också viktigt att reglernautformas så att de inte kan utnyttjassom förtäckta handelshinder. När detgäller miljöavgifter för miljöpåverkandeverksamheter bör det inom EU varamöjligt att fatta beslut medkvalificerad majoritet. Sådana avgifterskall specialdestineras och användas förinsatser på miljöområdet. Däremot är detangeläget att och övrigamedlemsländer behåller sin suveränitetpå skatteområdet. Allmänna skatter skallsåledes inte kunna omfattas avmajoritetsbeslut om harmonisering.Riksdagen bör göra ett tillkännagivandehärom med anledning av motion U23 imotsvarande del. Övriga motioner i dennafråga avstyrks i den mån de ejtillgodoses med det anförda.2. Grundläggande principer om hållbarutveckling m.m.Lennart och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrandeunder rubriken hållbar utveckling m.m. som börjarmed Utskottet utgår och slutar med motion U21 bort ha följande lydelse:Som anförs i motion U25 borderegeringen emellertid ha vinnlagt sig omen större helhetssyn på miljöproblemensorsaker och behovet av förändringar inomfler politikområden än vad skrivelsenger uttryck för. I enlighet medförslaget att i artikel 39 föra in ettmiljömål för den gemensammajordbrukspolitiken bör principerna förhållbar utveckling också ligga tillgrund för exempelvis den inre marknaden,den ekonomiska och monetära politiken,handelspolitiken, energipolitiken,transportpolitiken, konsumentpolitikenoch biståndspolitiken. När det gällerRioprinciperna delar utskottetmotionärernas uppfattning attgemenskapens uppgifter, sådana deuttrycks i artikel 2 i ,behöver fördjupas utifrånförpliktelserna från Riokonferensen.Sverige bör vid regeringskonferensenföreslå en förändrad lydelse av artikel2 så att det framgår att en huvuduppgiftför EU är att främja en hållbarutveckling, såväl i medlemsstaterna somglobalt. Detta bör , medanledning av motion U25 yrkande 10, somsin mening ge regeringen till känna.Härigenom tillgodoses i huvudsak ävenmotionerna U19 yrkande 3, U22 yrkande33 och U25 yrkande 10.dels att den del av utskottetsyttrande under rubriken . som börjar med Utskottet delar och slutar med dessa uttalanden bortha följande lydelse:Utskottet instämmer i vad som anförs imotion U25 om att artikel 100a skallstärkas så att inte enbart en högskyddsnivå utan också den s.k.försiktighetsprincipen skall tillämpasnär rådet fattar beslut om harmoniseringav lagar och författningar i syfte attupprätta den inre marknaden. Enskildamedlemsländers rätt att gå före ochinföra strängare regler för varor skallförstärkas. Artikel 100a.4 skallformuleras om i enlighet med innebördeni artikel 130t så att alla beslut imiljöfrågor, såväl för miljöförstörandeutsläpp från fasta anläggningar som förhandel med varor, skall varaminimiregler. Bevisbördan bör åläggaskommissionen och beviskraven skärpas ide fall kommissionen anser att strängaremiljökrav i ett medlemsland innebärgodtycklig diskriminering ellerförtäckta handelshinder. Vad utskottetanfört med anledning av motion U25yrkande 11 bör som sin meningge regeringen till känna. Härigenomtillgodoses i huvudsak även motionernaU21 yrkande 45, U22 yrkande 35 och U29yrkande 27.dels att den del av utskottets yttrandeunder ,skatteväxling m.m. som börjar med Utskottet delar och slutar med 34 och35 bort ha följande lydelse:Utskottet anser, i likhet med vad somanförs i motion U25, att beslut omekonomiska styrmedel bör kunna fattasmed kvalificerad majoritet. börvid regeringskonferensen driva attkravet på enhällighet för beslut ommiljöskatter avskaffas. Varjemedlemsland skall därefter ha möjlighetatt införa högre miljöskatter.Gemenskapens oförmåga att med nuvarandebeslutsprocedur enas om en gemensamkoldioxidskatt avslöjar problemen meddagens beslutsstruktur. börmed anledning av motion U25 yrkande 15som sin mening ge regeringen till kännavad utskottet här anfört. Härigenomtillgodoses i huvudsak övriga nuaktuella motioner.dels att den del av utskottetsyttrande under rubrikenKemikaliekontroll som börjar med Liksom koldioxidutsläppen och slutarmed blivit tillgodosedda bort haföljande lydelse:Genom den förutvarandefyrpartiregeringens arbete fick Sverigedispens för sina hårdare miljökrav påkemikalieområdet. Utskottet anser, i likhet medvad som anförs i motion U25, attregeringen måste aktivt verka för enskärpning av EU:s gemensamma miljöreglerså att de når upp till minst gällandesvensk nivå. Detta gäller inte minst påkemikaliekontrollens område. Om EU trotsdessa insatser inte uppnår gällandesvenska regler måste verka föratt dispenserna förlängs ytterligare.Det är viktigt att markera att Sverigeinte kommer att sänka sina ambitioner påmiljöområdet. Vad utskottet anfört medanledning av motion U25 yrkande som sin mening ge regeringentill känna. Motion U22 yrkande 32avstyrks, i den mån den ejtillgodosetts.3. Grundläggande principer om hållbarutveckling m.m.Lennart Fremling (fp) anserdels att den del av utskottets yttrandeunder rubriken hållbar utveckling m.m. som börjarmed Utskottet utgår och slutar med motion U21 bort ha följande lydelse:Eftersom regeringskonferensen framförallt handlar om ändringar igrundläggande regler måsteförstärkningen av miljöpolitiken kommatill uttryck genom att viktiga principerskrivs in i fördragstexten och genom attändringar av beslutsregler genomförs.Besluten från i Rioinnebär ett åtagande att verka för enhållbar utveckling. Vid behandlingen avskrivelse 1994/95:167 om miljöarbetetinom EU uttalade utskottet attregeringen borde verka för att principenom hållbar utveckling förs in i degrundläggande fördragstexterna.Utskottet anser, med instämmande imotion U19, att regeringen bör verka förett tillägg till artikel 2 om hållbarutveckling och medborgarnas rätt till engod miljö som ett av EU:s mål.Samhällssektorernas ansvar bör dessutomslås fast i de artiklar som reglerarrespektive sektor. Vad utskottet anförtbör , med anledning av motionU19 yrkande 3, som sin mening geregeringen till känna. Härigenomtillgodoses i huvudsak även motionernaU22 yrkande 33 och U25 yrkande 10.dels att den del av utskottets yttrandeunder ,skatteväxling m.m. som börjar med Utskottet delar och slutar med 34 och35 bort ha följande lydelse:Som anförs i motion U19 bör vidregeringskonferensen föreslå attminimiavgifter på gränsöverskridandemiljöföroreningar skall kunna införasefter majoritetsbeslut. Det bör ankommapå regeringen att i detalj utarbetaförslaget om vilka föroreningar somskall omfattas. Vidare delar utskottetmotionärernas åsikt att en skatteväxlingmellan miljöskatter och skatt på arbetebör eftersträvas, en s.k. grönskatteväxling. De främsta skälen fördetta är miljöpolitiska, men en viktigeffekt av miljöskatter i allmänhet ochkoldioxidskatt i synnerhet är att deskapar utrymme för att sänka vissaandra, strategiska skatter. Attkoldioxidutsläppen bör avgöras påeuropeisk nivå beror dels på attutsläppen berör många länder, dels påatt det är omöjligt att få förståelseför höga miljöskatter i vissa länder omdet framstår som om arbetstillfällenskulle exporteras till länder somkonkurrerar med lägre miljöskatter. anfört med anledning av motionU19 yrkandena 2 och 4 bör somsin mening ge regeringen till känna.Övriga nu aktuella motioner avstyrks iden mån de ej tillgodoses med detanförda.4. Grundläggande principer om hållbarutveckling m.m.Maggi () anserdels att den del av utskottets yttrandeunder rubriken hållbar utveckling m.m. som börjarmed Utskottet utgår och slutar med motion U21 bort ha följande lydelse:Som anförs i motion U22 är många avmiljöproblemen världsomfattande. Av denanledningen är det mycket viktigt attdet globala och alleuropeiskamiljösamarbetet utvecklas. För attmiljön skall prioriteras förevaruhandeln krävs att fördraget ändraspå ett tydligt sätt. Utskottet anserdärför att artikel 2 i bördndras så att ett uthålligt,kretsloppsbaserat samhälle blir unionensöverordnade mål. Vad utskottet anförtmed anledning av motion U22 yrkande 33bör som sin mening geregeringen till känna. Härigenomtillgodoses även motionerna U19 yrkande3 och U25 yrkande 10.dels att den del av utskottetsyttrande under rubriken . som börjar med Utskottet delar och slutar med skall göras bort haföljande lydelse:Som anförs i motion U22 lämnar dockregeringen inga konkreta förslag om hurEU:s huvudproblem på miljöområdet skallrättas till, nämligen att EU hindrarländer att skärpa sina miljökrav om EUanser att kraven strider mot den friarörligheten för varor. Utskottetansluter sig till kraven i motion U22att miljön skall anges som en grund förnationella särregler enligt artikel 36och att artikel 100a.4 förstärks så attden blir en verklig rätt att hanationellt hårdare krav. Artikeln skallomfatta rätten att skärpa krav, intebara behålla befintliga regler. Denskall omfatta miljö, konsumentskydd,hälsa och säkerhet. Den skall kunnaanvändas oavsett hur det berörda landetröstat i den aktuella frågan i tidigareomröstningar i rådet. Bevisföringenskall vara omvänd så att ett landanmäler att man genomför hårdare kravtill kommissionen. Kommissionen har tremånader på sig att invända mot dehårdare kraven och måste i så fall gåtill domstolen för att försöka förhindradem. Vad utskottet anfört med anledningav motion U22 yrkandena 34 och som sin mening ge regeringentill känna. Övriga motioner i dettaavsnitt avstyrks i den mån de ejtillgodoses med det anförda.dels att den del av utskottetsyttrande under rubrikenKemikaliekontroll som börjar med Meddet och slutar med blivittillgodosedda bort ha följande lydelse:I likhet med vad som anförs i motion U22anser utskottet det positivt attregeringen ämnar verka för attsubstitutionsprincipen får genomslag imiljöarbetet. Utskottet anser dock attregeringen bör gå ett steg längre ochföreslå att substitutionsprincipen blirfördragsfäst. Detta bör gälla inte baraunder miljöområdet enligt artikel 130rutan också för varuartikeln 100a.4.Detta bör , med anledning avmotion U22 yrkande 32, som sin meningge regeringen till känna. Motion U25yrkande 14 bör ej föranleda någonsärskild åtgärd av riksdagen.5. Grundläggande principer om hållbarutveckling m.m.Gudrun () anserdels att den del av utskottetsyttrande under rubriken börjar med Motion U29 och slutarmed strängare krav bort ha följandelydelse:I anslutning till utskottets uttalandeovan bör framhållas att frågan om enbättre djuromsorg inom EU berör intebara de grundläggande artiklarna inomgemenskapen utan också den gemensammajordbrukspolitiken, transporterna, deninre marknaden, forskningen m.m. Om manverkligen vill stärka djurens rätt ochge medlemsländerna full frihet på dettaområde måste varje medlemsstat ges enoomtvistad rätt att ställa högredjuretiska krav än vad EU föreskriver.Detta skall gälla såväl för inhemskproduktion som för import. Import frånmedlemsländer som har lägredjurskyddskrav än skall såledeskunna stoppas med hänvisning till desvenska kraven. Detta bör , medanledning av motion U29 yrkande 25, somsin mening ge regeringen till känna.dels att den del av utskottets yttrandeunder rubriken hållbar utveckling m.m. som börjarmed Utskottet utgår och slutar med motion U21 bort ha följande lydelse:Som anförs i motiveringen till motionU29 bör uthållig utveckling bli detprimära målet i unionsfördraget. Det ärenligt utskottets mening en självklarhetatt - i och för siginte särskilt långtgående - slutsatserförs in i fördraget. Utskottet anslutersig därför till de yrkanden somframförts i motionerna U19 yrkande 3,U22 yrkande 33 och U25 yrkande 10 om attden grundläggande fördragstexten skallge uttryck för att en hållbar utvecklingär ett grundläggande mål för unionen ochatt medborgarnas rätt till en god miljöerkänns. Detta bör , medanledning av de tre sistnämndamotionsyrkandena, som sin mening geregeringen till känna.dels att den del av utskottetsyttrande under rubriken . som börjar med Utskottet delar och slutar med dessa uttalanden bortha följande lydelse:Utskottet delar bedömningen i motionU29 att regeringens överväganden i frågaom t.ex. miljöhänsyn å ena sidan ochhandelspolitiken inom EU å andra sidanär oförenliga. Frihandelsprincipenmedför nämligen att länder inom unioneninte ges den generella rätten att gåföre och ställa högre miljö- ochhälsokrav på produkter än vad andraländer inom EU har eller vad EUgemensamt beslutat vara högsta tillåtnakrav. Regeringen har inte inågon förhandling i EU-sammanhang drivitden linje som bl.a. statsministrarnagett uttryck för, nämligen att varjeland skall ha rätt att ställa hårdarekrav på varor, t.ex. vad gällerkemikalier, bilavgaser ochlivsmedelstillsatser. Som anförs imotion U29 är det ett ovillkorligt kravatt varje enskilt land måste ges enoomtvistad rätt att införa en merstringent lagstiftning för mil-jö-,hälso- och djurskydd än vad unionenkräver. Det innebär bl.a. att artikel100a.4 måste skärpas så att enskildaländer kan gå före med strängare regler.Detta bör , med anledning avmotion U29 yrkande 27, som sin mening geregeringen till känna. Övriga motioner idenna fråga är i huvudsak tillgodoseddamed det anförda.dels att den del av utskottetsyttrande under rubriken , skatteväxling m.m. som börjarmed Utskottet delar och slutar med 34 och 35 bort ha följande lydelse:Den mest centrala och akuta frågan -energi- och koldioxidskatten - berörregeringen inte i skrivelsen. Dettaanser utskottet vara djuptotillfredsställande. Utsläppen avkoldioxid från fossila bränslen är i deflesta EU-länder perinvånare och år. För att kunna hejdaväxthuseffekten måste dessa utsläppminskas med , vilketställer mycket stora krav påenergipolitiken i . Regeringenmåste nu få i uppdrag att vidregeringskonferensen driva att en lägstaenergi- och koldioxidskatt skall införasobligatoriskt och på en lägsta nivå somligger i fas med vad EU-kommissionenföreslagit. Nedsättning av nationellkoldioxidskatt bör bli möjlig under enövergångsperiod för storaenergianvändare. Subventioner avkärnkraft och fossilenergi skall tvingasupphöra i medlemsländerna. Den s.k.vitbokens idéer om skatteväxling börpåskyndas som en del av ettmellanstatligt arbete. Vad utskottetanfört med anledning av motion U29yrkandena 34 och 35 bör somsin mening ge regeringen till känna.Övriga motioner avstyrks i den mån de ejtillgodoses med vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. () anför:DjurskyddsfrågorDet är bra att utskottet gör etttillkännagivande till regeringen om attett sätt att tillgodose kravet på en goddjuromsorg är att det förs in ifördragstexten. Jag hade föredragit entydligare skrivning i texten. Med denskrivning som majoriteten i utskottetförordar anser jag att för storttolkningsutrymme lämnas till regeringen.Det hade varit bättre om utskottettydligt hade sagt attdjuromsorgsfrågorna skall föras in iRomfördraget.TrafiksektornUr miljösynpunkt är en minskning av denfossilbränsledrivna trafiken en av EU:sviktigaste uppgifter. I konsekvens meddetta bör satsningar i infrastruktur skeinom andra trafikslag. Totalt sett börtransportmängden minska ochtrafiksektorn bör stå för sinamiljökostnader.Eftersom en förändring av trafiksektornsom sådan ryms inom huvudkravet om attett uthålligt, kretsloppsbaseratsamhälle skall skrivas in i artikel 2 iRomfördraget och på så sätt bli unionensöverordnade mål, anser jag att deträcker med den avvikande mening jagredovisat i det sammanhanget.2. () anför:JordbruketMiljöpartiet de gröna anser att dengemensamma jordbrukspolitiken, CAP,måste förändras radikalt. Målet måstevara ett ekologiskt hållbart jordbruklångt ifrån dagens konventionellahögmekaniserade jordbruk. Vi menar attCAP med dagens utformning permanentaroch förstärker ett jordbruk, som inte ärlångsiktigt hållbart. Diskussionerna omförändring av CAP har kommit i gång inomEU. Dock vill vi inte i detta sammanhangföregå den parlamentariska utredning somskall utforma den svenska ståndpunkten.Frågan kommer möjligen att tangerasunder regeringskonferensen och då som enfråga i anknytning till östutvidgningen,men vi är övertygade om att diskussionenom CAP kommer att behöva både längre tidoch annat utrymme än vad som blirmöjligt på IGC. återkommerdärför mer utförligt i annat sammanhangi denna fråga.Djurskydd - RomfördragetSynen på djur och djurskydd avviker imånga EU-länder helt från den svenska.Det är glädjande att står enigti uppfattningen att vi måste driva på idessa frågor. de grönaanser att regeringskonferensen är ettutmärkt tillfälle att stärka djurensställning genom att då verka för attdjurskyddet stärks i Romtraktaten. Imajoritetens skrivelse anges att ettsätt att uppnå detta är att kraven pådjuromsorg förs in i . FrånMiljöpartiets sida fruktar vi att dennaskrivning är för svag. Vi anser dettakrav mycket viktigt att driva underregeringskonferensen och skulle i förstahand vilja ha ett tillkännagivande påden punkten.KemikalierKemikaliefrågorna är mycket viktiga, ochett av unionens största miljöproblem äranvändningen av kemikalier. Miljöpartietde gröna anser att det land som har dehårdaste reglerna skall vara vägledande,inte som tvärtom. Dessa frågormåste drivas kontinuerligt inom unionen,framför allt mot bakgrund av att Sverigehar fått fyraåriga undantag vad avserett antal ämnen. Av dessa harkommissionen enbart börjat hantera ett,varför det verkar troligt att undantagenkommer att försvinna , om inteundantagen permanentas eller det påannat sätt blir möjligt att gå före påkemikalieområdet. Dock anser vi detuteslutet att regeringskonferensen, varssyfte är att i första hand diskutera destora institutionella frågorna ochöstutvidgningen, skulle hamna på endetaljeringsgrad som denna. Viåterkommer därför i andra sammanhangtill dessa frågor.Näringsutskottets yttrande1995/96:NU4yEU:s regeringskonferens 1996Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har berett bl.a.näringsutskottet tillfälle att yttra sigöver regeringens skrivelse 1995/96:30 omEU:s regeringskonferens jämtemotioner i berörda delar.NäringsutskottetBakgrundEnligt vad som stadgas iMaastrichtfördraget skall enregeringskonferens inom EU sammankallasunder för att undersöka vilkabestämmelser i fördraget som skallrevideras utifrån fördragetsmålsättningar. Konferensen kommer attinledas i Turinoch väntas pågå . För attförbereda arbetet har enreflektionsgrupp arbetat sedan juni1995. Svensk representant i gruppen harvarit statssekreteraren iUtrikesdepartementet har fortlöpande hållitsinformerad om arbetet ireflektionsgruppen. Vidare harregeringen låtit tillkalla enparlamentarisk kommitté med uppdrag delsatt genomföra utredningar, dels attanordna aktiviteter för att stimuleraden offentliga debatten kring de frågorsom väntas komma upp iregeringskonferensen. - den s.k. (UD1995:02) - är riksdagsledamoten ().På förslag av (bet. 1994/95:KU43) uttalade riksdagenvåren 1995 att regeringen under hösten1995 till borde överlämna enskrivelse med en redovisning föruppläggningen av förberedelsearbetetinför regeringskonferensen samt förvissa mer principiellaställningstaganden från regeringens sidai de sakfrågor som konferensen kommeratt behandla.I den nu aktuella skrivelsen lämnarregeringen en sådan redovisning. Förutomen beskrivning av förberedelsearbetetinför konferensen innehåller skrivelsenen redogörelse för regeringens syn påövergripande svenska målsättningar förregeringskonferensen. Dessa utvecklasnärmare i särskilda kapitel omdemokrati, öppenhet och insyn;jämställdhet; ; tillväxt,sysselsättning, inre marknaden,miljöfrågor m.m.; den gemensamma utrikes-och säkerhetspolitiken; samarbete irättsliga och inrikes frågor;institutionella frågor. Med anledning avskrivelsen har det väckts 13 motioner.De ämnen som tas upp i skrivelsen och imotionerna ligger huvudsakligen utanförnäringsutskottets beredningsområde. Idet följande behandlas de frågor som hörtill utskottets sakområde.Tillväxt och den inre marknadenI skrivelsen konstateras att den inremarknaden är i det närmaste fullbordadnär det gäller den fria rörligheten förvaror, kapital och tjänster och attdetta innefattar huvuddelen av denlagstiftning som avser den inremarknaden. Det är nu enligt regeringenväsentligt att det säkerställs eneffektiv tillämpning av dennalagstiftning och att en fortsattregelförenkling främjas. Brister igenomförandet gör att det skapasojämlika konkurrensförutsättningarmellan företagen i de skildamedlemsländerna, påpekas det.