bet · GK01UU1 · 1996-11-26 00:00:00 — Utgiftsområde 5 (ochinternationell samverkan) Utskottet behandlar i detta betänkanderegeringens framställning i proposition1996/97:1 avseende anslagsbehov underutgiftsområde 5, ochinternationell samverkan. Regeringenföreslår att totalt 2 757 203 000 kranvisas till anslag inom det aktuellautgiftsområdet.I betänkandet bifaller utskottetregeringens förslag till medelsramar förde olika anslagen.Utskottet tar också ställning tillmotioner som väckts i anslutning tillpropositionen. Samtliga motionsyrkandenbesvaras eller avstyrks. Tillbetänkandet är fogat 2 reservationer och2 särskilda yttranden. Regeringen föreslår i proposition1996/97:1 att för budgetåret1997 anvisar anslagen underutgiftsområde 5. ochinternationell samverkan enligt följandeuppställning:Regeringen föreslår att riksdagenANSLAG ANSLAGSTYPANSLAGS-BELOPP(tusental kr)A 1. UtrikesförvaltningenRamanslag 1 667 384A 2. Nordiskt samarbeteRamanslag 1 442A 3. Ekonomiskt bistånd till svenskamedborgare i utlandet m.m.Ramanslag 4 371B 1. Bidrag till vissa internationellaorganisationerRamanslag 452 462B 2. Nordiska ministerrådetRamanslag 303 700B 3. Organisationen för ekonomisktsamarbete och utveckling ()Ramanslag 24 207B 4. Fredsfrämjande verksamhetRamanslag 150 206C 1. Svenska InstitutetRamanslag 55 237C 2. Övrig information om Sverigei utlandet Ramanslag10 266D 1. Utredningar och andra insatser pådet utrikespolitiska områdetRamanslag 2 322D 2. Information och studier omsäkerhetspolitik och fredsfrämjandeutveckling Ramanslag9 250D 3. Bidrag till ()anslag 20 571D 4. Forskning till stöd för nedrustningoch internationell säkerhetRamanslag 12 235D 5. Utrikespolitiska InstitutetObetecknatanslag10 112D 6.Forskningsverksamhet av särskildutrikes- och säkerhetspolitisk betydelseRamanslag 3 597E 1.Strategisk exportkontrollRamanslag 13 857E 2.Bidrag till anslag4 636E 3.Europainformation m.m.Ramanslag 8 800E 4.Bidrag till organisationer förmänskliga rättigheter och folkrättRamanslag 2 548Summa för utgiftsområdet2 757 203 1996/97:U301 av ochKarl-Gösta () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om enambassad i Nya Zeeland.1996/97:U302 av och () vari yrkas att hosregeringen begär en utredning avuppgifterna för Sverigesutlandsrepresentation i enlighet med vadsom anförts i motionen.1996/97:U303 av m.fl.(m) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om för svensk diplomatisknärvaro i , m.m.,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en skyndsam översyn avprinciperna för den svenskautrikesrepresentationen ochutrikesförvaltningen,3. att under anslag A 1Utrikesförvaltningen anvisar ytterligare50 att användas ienlighet med vad i motionen anförts,4. att beslutar avvecklaanslaget D2 Information och studier omsäkerhetspolitik och fredsfrämjandeutveckling i enlighet med vad som anförsi motionen.1996/97:U304 av . (mp) vari yrkas1. att beslutar att anvisa anslagen underutgiftsområde 5 ochinternationell samverkan i enlighet medvad som i motionen anförts,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om beräknad fördelning på anslaginom utgiftsområde 5 Utrikesförvaltningoch internationell samverkan för åren1998 och 1999 i enlighet med vad som imotionen anförts,1996/97:U305 av m.fl. (v)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att åter öppna ambassaden iZaire,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att inrätta ettgeneralkonsulat i ,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att omorganiserautlandsverksamheten för att finansieranysatsningarna,4. att beslutar att 13,857miljoner kronor, anslaget förInspektionen för strategiska produkter,utgår,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att verksamheten vidInspektionen för strategiska produkterbör vara självfinansierad,6. att beslutar att 13,857miljoner kronor tillförs och fördelasmellan anslagen D Nedrustning ochsäkerhetspolitiska frågor och E4Organisationer för mänskliga rättigheteroch folkrätt.1996/97:U511 av () variyrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att konsulat inrättas iMurmansk,1006/97:Ub8 av Skånberg m.fl. (kd)vari yrkas14. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om forskning rörande Central-och , A m.m.Propositionen (s. 7-15)Regeringen anför i propositionen attutgångspunkten för besparingarna inomutgiftsområde 5 har varit de förslag sompresenterades i budgetpropositionen 1995och vårpropositionen 1996 och somriksdagen ställt sig bakom.Besparingarna fram skerdärför främst genom kostnadsminskningarinom utrikesförvaltningen, minskadebidrag till det nordiska samarbetet samten minskning av de s.k. bidragsanslagen.I samband med den uppdelning påutgiftsområdena 5 och 6. Totalförsvar,som sker av det tidigareanslaget för Fredsbevarande verksamhetunder tredje huvudtiteln, genomförs deni vårpropositionen 1996 föreslagnabesparingen på . Ivårpropositionen har vidare anmälts enytterligare besparing på 20 miljonerkronor inom utgiftsområde 5, som kommeratt göras år 1998.Jämfört med de utgifter som ivårpropositionen beräknades förutgiftsområde 5, , på , har en ökning skett med33 . Ökningen berorhuvudsakligen på förändringar ivalutakursantaganden samt avöverflyttning av personal tillUtrikesdepartementet med anledning avden senaste regeringsombildningen.Till följd av regeringsombildningen imars månad då ansvaret för asyl-och migrationsfrågorna överfördes tillUtrikesdepartementet ingår dessa frågori den nya integrerade organisationen,medan ansvaret för exportfrämjandeinklusive exportfinansiering m.m. harflyttats till Närings- ochhandelsdepartementet.Verksamhetsområdets beloppsmässigtviktigaste utgift utgörs avförvaltningskostnader förutrikesförvaltningen, dvs. Löner ochersättningar för merkostnader somuppstår för de utlandsstationeradesvarar här för den största delen.Näst efter lönekostnaderna utgörkostnaderna för lokaler och bostäder förutrikesrepresentationen den störstautgiftsposten. Inom ramen för detsparbeting som ålagts departementetgenomförs bl.a. åtgärder som syftar tillatt minska de totala kostnadernaför chefsbostäder, kanslilokaler ochbostäder för den utsända personalen.I syfte att skapa bättre förutsättningarför att bedriva en sammanhållen svenskutrikespolitik genomfördes iår en genomgripande omorganisation avUtrikesdepartementet. Målet medomorganisationen är att anpassaUtrikesdepartementet till de nyauppgifter för utrikespolitiken som entilltagande internationalisering, detväxande ömsesidiga beroendet mellanUtrikesdepartementets traditionellapolitikområden samt inte minst EU-medlemskapet medfört.Anslaget A 1. Utrikesförvaltningenanvänds för departementets ochutlandsmyndigheternas löner och andraförvaltningskostnader, till vilka främsthör kostnader för chefs- ochpersonalbostäder samt kanslier,utlandstillägg, löner för lokalanställdpersonal, resor och deltagande iinternationella möten och förhandlingar,driftskostnader för den omfattande ADB-och telekommunikationsverksamheten samtränte- och amorteringskostnader förgjorda investeringar ianläggningstillgångar.För innevarande mandatperiod har UD:sförvaltningsanslag ålagts ett sparbetingpå totalt ca . Föratt genomföra detta sparande minskadesförvaltningskostnaderna inför budgetåret1995/96 med drygt 70 miljoner kronor.Detta skedde genom nedläggning av sjuutlandsmyndigheter, indragning av drygt30 utsända tjänster vid kvarvarandeutlandsmyndigheter, uppsägning avlokalanställda främst vid de myndighetersom lagts ned, rationaliseringar påfastighetsområdet, förändringar somskett efter förhandlingar med defackliga organisationerna, när detgäller vissa ersättningar i samband medutlandsstationering samt genom engenerell reducering av driftskostnadernamed 5 %.Besparingsarbetet bedrevs på ett sådantsätt att det även skulle skapa utrymmeför de ambitionshöjningar i form av nyautlandsmyndigheter som förändringar ivår omvärld kräver, nämligen i (), (EU-medlemskapet) och (en snabbtväxande marknad för svensk export).Dessutom kommer den svenska ambassaden iBeirut, som varit stängd under ett antalår, att åter öppnas och bemannas medutsänd personal.En ny ambassadanläggning i och ettnytt ambassadkansli i , detsenare uppfört i samverkan med ,har under /96 tagits idrift. Arbetet med den nordiskaambassadanläggningen i planenligt med siktetinställt på att anläggningen skall ståklar år 1999.Från anslaget A 2. Nordiskt samarbetebetalas kostnader för Sverigesdeltagande i samarbetet inom ramen förNordiska ministerrådet (samarbetsministrarna) och m.fl. samarbetsorgansamt för deltagande i vissa andra formerav nordiskt samarbete, däribland detsvensk-norska samarbetet. Regeringenberäknar anslaget för nästa budgetårtill 1 442 000 kr.MotionernaI motion U301 (m), yrkas att ambassadeni måtte öppnas igen. Enligtmotionärerna är i mångt ochmycket ett europeiskt land, trots attdet ligger långt borta. Dess politik ochvärderingar har stora likheter med våra,och det är därför värdefullt att kunnafölja landets utveckling. Nya Zeelandhar genomförtstora förändringar av skattesystem,arbetsmarknadslagar, offentligadministration m.m. Resultatet harblivit en markant ökad tillväxt,sanerade statsfinanser och en starkvaluta, tillsammans med en sjunkandearbetslöshet. För svenskt näringsliv,arbetsmarknad och offentlig förvaltningär det av stor betydelse att uppmärksamtfölja verksamheten i . Enpermanent representation i Wellingtonframstår enligt motionärerna som enblygsam satsning.I motion U302 (m), menar motionärernaatt moderna telekommunikationer i storutsträckning har förändrat grunderna föromvärldsbevakningen. Ambassadernasdagsaktuella politiska rapporteringtorde successivt få en allt mindrebetydelse. Ambassaderna bör av dettaskäl i större utsträckning få tilluppgift att stimulera till utländskainvesteringar i och främjasvensk export. En annan viktig uppgiftför ambassaderna framgent bör vara attgranska och utvärdera det bistånd som påolika vägar finansieras från Sverige.Frågan om ambassadernas framtidauppgifter bör enligt motionärerna bliföremål för en särskild utredning.I motion U303 (m), yrkande 1, anförmotionärerna att internationaliseringenställer ökade krav påutrikesförvaltningen, både kvalitativtoch kvantitativt. Den bekymmersammasituationen för demokrati och mänskligarättigheter i gör detangeläget med en omedelbar diplomatisknärvaro i . Vidare var det ettmisstag att stänga ambassaden iWellington. är ett dynamisktindustriland med en för särskiltintressant samhällsutveckling.I yrkande 2, argumenteras till förmånför en parlamentarisk utredning rörandeprinciperna för Sverigesutrikesrepresentation. Motionärernamenar att regeringens förslag tillbesparingar inom utrikesförvaltningenm.m. bygger på föreställningen att denrådande strukturen i princip skallbehållas, fast på en lägre utgiftsnivå.Detta kan inte vara ett rimligttillvägagångssätt, heter det i motionen.En utredning beträffande organisationenbör arbeta snabbt, så att dess förslagkan ligga till grund för nästa årsbudgetproposition. I en sådan utredningbör rimliga långsiktiga ramar läggastill grund. Delar av kostnaderna förutrikesförvaltningen bör rimligenbelasta andra delar av förvaltning ochsamhällsliv. Fördelningen mellanUtrikesdepartementets verksamhetutomlands och i bör också bliföremål för en analys.I samma motion, yrkande 3, villmotionärerna att anvisarytterligare tillanslaget A 1. m.m.,i anledning av de ökade kvalitativa ochkvantitativa krav som ställs påutrikesförvaltningen.I motion U305 (v), yrkande 1,förespråkas att ambassaden i återvppnas. En välfungerande ambassad medhög aktivitet kan både politiskt ochekonomiskt vara av stor betydelse förSverige. Ambassaderna fungerar ofta sombiståndskontor, och kan i deninternationella samverkan få en avsevärdbetydelse som bas i fredsförhandlingar,försoningsarbete ellerkonfliktförebyggande insatser.Ambassaden i , har enligtmotionärerna haft stor betydelse, somSveriges enda ambassad i detfransktalande . I landet finnssvenska hjälparbetare och missionärer,vilket ytterligare motiverar närvaron aven svensk ambassad. Samarbetet iBarentsregionen är ett annat område därSverige har ett starkt engagemang, ochmotionärerna förespråkar i yrkande 2inrättandet av ett generalkonsulat iMurmansk, vilket man menar skulle kunnaunderlätta svenska affärskontakter iregionen. I yrkande 3 anges att dessanyetableringar skulle kunna finansierasgenom att utvidga systemet medStockholmsbaserade ambassadörer samtgenom en ökad samordning med de nordiskaländerna och EU:s medlemsstater. Enannan möjlighet att frigöra resurserskulle vara att minska personalstyrkanvid de större ambassaderna i ochlägga ned beskickningen vid den HeligaStolen, eller åtminstone underordnadenna ambassaden i Rom.I motion U511 (m), yrkande 1,förespråkas inrättandet av ett konsulati . I motionen poängteras attSverige via kan spela enviktig roll i nordvästra , inteminst genom forskningssamarbete och iuppbyggnad av infrastruktur och övrigtsamhällsbygge. Ett ökat engagemang ochhandelsutbyte från svensk sida skullegynna utvecklingen i helaBarentsregionen. Motionären understrykeratt och redan har öppnathandelskontor och konsulat i ,och att det är viktigt att svenskaföretag får en likvärdig och snabbbehandling av visum och övrigahandlingar som behövs för en utökadgränshandel.Utskottets övervägandenFyra motionsyrkanden innefattar önskemålom upprättande eller återöppnande avbeskickningar och konsulat utomlands.Utskottet gör i anledning av dessayrkanden följande bedömning.En utgångspunkt för alla förändringar iUtrikesdepartementets verksamhet måstevara det faktum att utrikesförvaltningentill följd av det ansträngdastatsfinansiella läget - liksom mångaandra delar av statsförvaltningen - harålagts att genomföra ett omfattandesparprogram. De begränsade finansiellaresurserna, och oförändrat högautrikespolitiska ambitioner, lederofrånkomligen till svåraavvägningsfrågor. Detta blir särskilttydligt vad gäller Sverigesrepresentation i utlandet.För innevarande mandatperiod har UD:sförvaltningsanslag ålagts ett sparbetingpå totalt ca . Föratt uppfylla detta, har fleraförändringar skett beträffandeutlandsmyndigheterna. Sju myndigheterhar lagts ned, drygt 30 utsända tjänstervid kvarvarande myndigheter har dragitsin, och många lokalanställda har sagtsupp, främst vid de nedlagdamyndigheterna. Vidare har departementetrationaliserat på fastighetsområdet,sänkt vissa kostnadsersättningar tillden utsända personalen och generelltskurit ned driftskostnaderna med 5 %.Besparingsarbetet har bedrivits på ettsådant sätt att det även skall skapautrymme för de ambitionshöjningar somförändringar i omvärlden kräver,nämligen i , ochShanghai. Dessutom kommer den svenskaambassaden i att åter öppnas, ochbemannas med utsänd personal. Arbetetmed den nordiska ambassadanläggningen iBerlin fortsätter planenligt, ochanläggningen beräknas stå klar 1999.Nedläggningen av myndigheter föregicksav en mycket noggrann prövning inomUtrikesdepartementet med deltagande avsamtliga berörda avdelningar,representerande bl. a. politik, biståndoch handel. I detta sammanhang vägdesolika intressen och prioriteringar motvarandra.I fallet konstaterades att enfullgod svensk representation kundeåstadkommas genom att låta ambassadöreni vara sidoackrediterad iWellington. Utskottet noterar att ettantal riksdagsutskott har besöktWellington efter det att ambassadendrogs in, och att en tjänsteman frånCanberra vid flertalet av dessa besökhar mött upp i och biståttutskotten på ett tillfredsställandesätt. Med beaktande av de sparkrav somåvilar , finnerutskottet detta arrangemang rimligt.Därmed avstyrks motion U301 (m) ochmotion U303 (m) yrkande 1 (delvis).Beträffande öppnande av en myndighet iMinsk, konstaterar utskottet attbevakningen av utvecklingen iVitryssland har skett genomsidoackreditering från , vilketansetts tillräckligt. Den fortsattautvecklingen i landet, såväl politisktsom ekonomiskt, följs noga avUtrikesdepartementet. Skulleutvecklingen motivera det, utgårutskottet ifrån att en mera aktiv svenskbevakning i inte är utesluten.Enligt vad utskottet erfarit, avses etthonorärkonsulat upprättas i början av1997. har ocksåfört underhandsdiskussioner med denordiska länderna, framför allt Finlandoch , om förutsättningarna förett nordiskt samarbete i . Förnärvarande pågår ett arbete med attkartlägga de nordiska ländernasintressen i , och i vilkenmån dessa skulle kunna tillgodoses genomen utbyggd diplomatisk närvaro.Utskottet avstyrker med det anfördamotion U303 (m) yrkande 1 (delvis).I fallet , har utskottet erfaritatt det i sig svåra beslutet omnedläggning underlättades genom ett närasamarbete med , som äraktivt i landet. En av samfundetsmissionärer har utnämnts tillhonorärkonsul, och fullgör nu viktigauppgifter. lämnarbidrag till dennes verksamhet.Utrikesdepartementets politiskabevakning av utvecklingen i utförsav en ambassadör stationerad iStockholm, vid kansliet för deStockholmsbaserade ambassadörerna, KSA.Att åter öppna ambassaden är inteaktuellt.Motion U305 (v) yrkande 1 och 3avstyrks.När det gäller , är den norskeutsände generalkonsuln tillika svenskhonorärkonsul. Inledningsvis hade detnorska konsulatet begränsad bemanningoch öppethållande, men under våren 1996flyttade konsulatet in i nya lokaler icentrala , och fick betydligtutökade resurser. Enligt vad utskotteterfarit, handläggs nu viseringsärendenav tre tjänstemän, och konsulatet äröppet , omdagen. Ansvariga enheter påutrikesdepartementet har konstaterat attviseringshanteringen utförs på ettutmärkt sätt. Det svenskageneralkonsulatet i också visst stöd till myndigheteni . Utskottet har erfarit attUtrikesdepartementet har förtdiskussioner med bl.a. Exportrådetangående formerna för Sverigesnäringslivsbevakning i regionen. Ännuhar dock inga beslut fattats rörandeutformningen av den handelsfrämjandeverksamheten.Utskottet finner det inte påkallat attbifalla motionärernas yrkanden om att nuinrätta ett svenskt konsulat i Murmansk.Därmed avstyrks motion U511 (m) yrkande1. Utskottet anser motion U305 (v)yrkande 2 med det anförda besvarad.I två yrkanden framför motionärernaönskemål om att Utrikesdepartementetsverksamhet bör utredas, i anledning avde nya krav som omvärldsförändringarnaställer på utrikesförvaltningen.Utskottet gör följande bedömning.Som regeringen anför i propositionen,har en genomgripande omorganisationnyligen genomförts inomUtrikesdepartementet. Den nyaorganisationen är verksam sedan den 1juli , och tillkom i syfte att skapabättre förutsättningar för att kunnabedriva en sammanhållen svenskutrikespolitik.Det uttryckliga målet medomorganisationen har varit att anpassadepartementet till de nya uppgifter förutrikespolitiken som en tilltagandeinternationalisering, det ömsesidigaberoendet mellan Utrikesdepartementetstraditionella verksamhetsområden samtinte minst EU-medlemskapet medfört.Utskottet har inhämtat attUtrikesdepartementet fortsatt lägger nedett stort arbete på att effektiviseradepartementets arbete. Ett viktigtmoment i dessa ansträngningar är den nyautformningen av utlandsmyndigheternasoch departementets verksamhetsplanering,vilken innebär att i princip varjesakenhet på departementet fårhuvudmannaansvar för en eller fleramyndigheter utomlands, och strävar efteratt samordna utlandsmyndigheternas ochenheternas arbete inom respektiveämnesområde.Vidare har beslut fattats om att införa en nyorganisationsmodell för helaregeringskansliet. Syftet med dennaförändring är att öka flexibiliteten ochmångsidigheten inom och mellan de olikadepartementen. Utskottet har erfarit attUtrikesdepartementets ledning strävarefter att för departementet specifikafunktioner och lösningar behålls, där devisat sig ändamålsenliga. Två sådanaexempel utgörs av den antagningsnämndsom handlägger departementets antagningav nya handläggare och denförflyttningsplikt som gäller förUtrikesdepartementets generalister.Utrikesdepartementets internaförändringar fortsätter även beträffandedepartementets eget budgetarbete. Meddet stora antalet utlandsmyndigheter,har departementet betydandeverksfunktioner. Denna utveckling kommeratt renodlas, genom att departementetsegen budget delas upp i 137 delbudgetar.Alla myndighetschefer, och enhetscheferpå departementet, kommer att få egetbudgetansvar. Reformen skall varagenomförd , och fåfull effekt . Ett sådant systemtorde möjliggöra ytterligare besparingaroch effektivitetsvinster.Utskottet instämmer i motionärernasbedömning att moderna kommunikationer istor utsträckning har förändratförutsättningarna för Sverigesomvärldsbevakning. Denna utvecklinginnebär dock inte att ambassadernas rollkommer att bli mindre viktig. Denfortgående internationaliseringenställer nya, och på många områden högre,krav. Utlandsmyndigheternas politiskarapportering kommer sannolikt på siktatt få en delvis annan inrikting. Detvkande informationsflödet på allapolitikområden innebär t.ex. att störrekapacitet för analys- och strategiarbetekommer att krävas.Att främja svensk export och att iövrigt stimulera till ökad handel mellanländer utgör en viktig arbetsuppgift förhela utrikesförvaltningen. Dettaframhålls också i den gällandeinstruktionen förutrikesrepresentationen (SFS 1992:247,6§). samarbetar idessa sammanhang nära med bl.a.Exportrådet. Inom ramen för den s.k. funktionella direktivrätten , leder ochplanerar den operativaexportfrämjande verksamheten inomutrikesrepresentationen.I arbetet med att främja utländskainvesteringar i med Invest in SwedenAgency. Både i och finnsockså en viss lokalgemenskap.Företrädare för utrikesförvaltningenfungerar ofta som dörröppnare i sinaroller som främjare av handel ochexport.Inom det svenska biståndet nyttjasregelmässigt den svenska resursbasen(leverantörer och konsulter) förutsattatt de svenska företagen ärkonkurrenskraftiga. Internationelltfinansierade projekt, där viabidrag till multilaterala organisationerär delfinansiär, bevakas särskilt, medmålet att öka upphandlingen av varor ochtjänster i projekten hos svenskaföretag. Sådan projektbevakning skerbl.a. i (FN-systemet),(, IDB), (Asiatiska ) ochBryssel (EU). Denna verksamhet harutökats . Exportrådetsenhet för projekt- och affärsbevakninghar ett nära samarbete med svenskaexportföretag, och arbetar medaffärsförmedling till de svenskaföretagen, utbildningsinsatser samtinformationsinsatser utomlands.Exportrådet arrangerar också aktiviteterägnade att profilera den svenskaresursbasen gentemot de multilateralaorganisationerna. Enligt vad utskottethar inhämtat genomförs normalt 2-3sådana aktiviteter . Enåterkommande aktivitet görs i anslutningtill i . Nästastörre arrangemang blir FN:s inköps-chefers årskonferens som i maj 1997kommer att äga rum i Göteborg.De s.k. projektbevakarna vid vissaambassader, t.ex. den i ,rapporterar direkt till Exportrådetsenhet för projektbevakning. Det gör ävenhandelsansvariga vid en rad andrautlandsmyndigheter vad gäller projekt-och upphandlingsinformation. VissaExportrådskontor, t.ex. i ochTokyo, ingår också i detta nätverk.Utskottet har erfarit att idenna verksamhet löpande samråder medUD:s inomUtrikesdepartementet strävar också efteratt förbättra möjligheterna för svenskaexportföretag att få tillträde tilldenna multilateralt finansierademarknad. ärverksamt gentemot de nordiska ländernaoch EU, samt bevakar upphandlingsfrågorinom FN-systemet, och deregionala bankerna. En viktig uppgiftför sekretariatet är att förbättrainformationen om de svenska företagenhos internationella finansiärer ochupphandlande instanser, hos låntagareoch biståndsmottagare. Sekretariatetsträvar också efter att öka de svenskaföretagens kunskaper om definansieringsmöjligheter sominternationellt bistånd och andrainternationella projekt erbjuder.UD:s verksamhet har utrettsgrundligt.