bet · GK01KrU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Samma förhållanden beträffandeanvändningen av länsmusikanslaget ochbidraget till den regionalakammarmusikorkestern i bör enligtmotion Kr266 (s, m, c, fp, v, kd) ledatill att Länsmusiken i undantasfrån besparingen.De särskilda förhållanden som råder förlänsmusiken på bör enligt motionKr11 (s) beaktas vid beredningen avfrågan om det framtida bidraget tilllänsmusiken. Den av regeringen aviseradeomfördelningen från länsmusikanslagettill dans- och musikteaterområdena kansammantaget för del snararemedföra negativa verkningar förkulturlivet än de av regeringen avseddapositiva effekterna.Utskottet vill inledningsvis påminna omatt när beslöt omomorganisation av regionmusiken ochRikskonserter och om överföring avregionmusikens och en del avRikskonserters uppgifter tilllandstingen förutsattes det att denregionala musikplaneringen skulle utgåfrån musiklivets totala situation inomrespektive region och därför habetydligt vidare syften än att endastfortsätta regionmusikens ochRikskonserters verksamhet. Planeringeninom regionerna borde bl.a. klargörasituationen om behovet av insatser förfrilansande musiker och förarrangörsverksamhet (prop. 1984/85:1,bet. 1984/85:KrU7, rskr. 1984/85:53).Det framhölls vid det följanderiksmötet, när överenskommelsen mellanstaten och Landstingsförbundetgodkändes, att reformen gav huvudmännenett självständigt och sammanhålletansvar för musiklivet inom sitt områdeoch möjligheter till samverkan ochutbyte på egna villkor (prop.1985/86:185, bet. 1985/86:KrU22, rskr.1985/86:330).Utskottet förutsätter att de skildavillkor och de olika modeller eftervilka det regionala musiklivet harorganiserats kommer att ytterligarebelysas i kartläggning -utöver vad som redan gjorts i rådetsutvärderingsrapport för miljoner(1994:2) - så att regeringen i sittberedningsarbete kan ta hänsyn t.ex.till hur de ursprungliga intentionernamed reformen fullföljts och hur delokala och regionala förhållandena ochbehoven präglat den organisation somfinns i de olika regionerna.Utskottet utgår från att kartläggningenockså påvisar hur vissalänsmusikorganisationers verksamhetpåverkats av senare års minskade bidrag,då försvaret valt att tillgodose sinabehov av musik på annat sätt än genomlänsmusiken. För att kunna bedömahuruvida särskild hänsyn skall tas tillsådana förhållanden som påtalas imotionerna behövs information även omövriga regioners förhållanden. Dessutombör samspelet mellan länsmusiken ochövriga statsunderstöddamusikinstitutioner belysas. Riksdagenbör emellertid inte föregripa denkartläggning som skall göraefter det att regeringen avslutat sinaöverläggningar med Landstingsförbundet.Utskottet anser vidare att riksdageninte nu bör ta ställning till frågan omen framtida besparing. Utskottetföreslår att avslår motionernaKr4 (mp) yrkande 25, Kr11 (s), Kr17 (fp)yrkande 18, Kr222 (s), Kr227 (fp), Kr257(mp) yrkandena 2 och 4, båda yrkandena idenna del, Kr266 (s, m, c, fp, v, kd)och A428 (kd) yrkande 10.8.4 Svenska rikskonserter (prop. 3avsnitt 10.3)Regeringens förslag om inriktning avSvenska rikskonserters verksamhetinnebär i sammanfattning följande.Den roll Svenska rikskonsertertilldelades i samband medlänsmusikreformen byggde på ett nära ochomfattande samarbete med de 20länsmusikorganisationerna. harlänsmusiken på de flesta håll hittatverksamhetsformer och en musikaliskinriktning som svarar mot regionensbehov och särart. Svenska rikskonsertersuppgift som samarbetspartner har intevarit problemfri. haft svårt att tydliggöra sinsamordnande och kompletterande roll.Dess utbud av musikproduktioner har påmånga håll i stället uppfattats somkonkurrerande. Samarbetet har dockförbättrats under senare tid.Rikskonserter och länsmusiken måsteenligt regeringens mening finna formerför en systematisk samplanering av sinårsproduktion. Ett fortlöpande samrådmellan Rikskonserter och länsmusikenhåller på att etableras, bl.a. inomramen för en referensgrupp. Regeringenkommer att noga följa hursamarbetsformerna utvecklas ochfortlöpande meddela Rikskonserter sinsyn på detta.Rikskonserters uppgifter måstepreciseras så att det framtidasamarbetet med framför allt länsmusikengrundas på en tydlig ansvarsfördelning.Det ankommer på regeringen att i stadgaroch verksamhetsmål noga markera attRikskonserters roll är samordnande ochkompletterande.Rikskonserter skall svara förproduktioner som är angelägna och sominte naturligt kan anses falla inomlänsmusikens uppdrag som regionalmusikproducent. Detta kan gällaorkesterturnéer som omfattar flera län,gästspel i utlandet, produktioner avexperimentell karaktär och lansering avoetablerade musiker eller tonsättare.Det kan också gälla satsningar inommusikgenrer som av olika anledningar harsvårt att beredas utrymme i länensmusikplanering.Rikskonserter bör liksom gestöd och service till rikstäckandeintresseorganisationer inom olika genreroch engagera sig i en samordnadmarknadsföring av svenskamusikfestivaler.Rikskonserter bör själv få bedöma ivilken mån insatser skall göras utifrånolika genrers behov. En viktig uppgiftför Rikskonserter är dock att stödjatillkomsten av ny svensk musik genomkompositionsbeställningar,konsertproduktioner ochinformationsinsatser. I det sammanhangetkan det finnas anledning förRikskonserter att göra särskildainsatser för kammarmusiken.Svenska rikskonsertersfonogramutgivning på märket Caprice harfyllt en viktig funktion som komplementtill annan fonogramutgivning främst vadgäller ny musik, jazz, folkmusik ochmusik för barn. Rikskonserters anslagtill Caprice är på drygt 4 miljonerkronor. Statens kulturråds stöd tillfonogramutgivning, 7,5miljoner kronor, ger möjlighet tillfortsatt närvaro på marknaden förmindre, svenska fonogrambolag medkonstnärligt värdefull produktion. Tillutgivningsstödet är kopplat ett särskiltdistributionsstöd, som huvudsakligenlämnas till distributionsföretagetCompact ().Regeringen delar Kulturutredningensuppfattning om betydelsen av att ettstörre antal fonogramproducenter gesmöjlighet att verka på marknaden. Dettaskulle tala för att de statliga medelsom ges till Rikskonserter för Ca- priceborde fördelas på flera mottagare. Detär dock enligt regeringens mening interealistiskt att räkna med att Capriceskulle kunna drivas vidare underväsentligt ändrade ekonomiskaförutsättningar. Ett antalremissinstanser har dessutom framhållitatt det för de små bolagen så viktigadistributionsbolaget , där Caprice ären stor kund, skulle drabbas hårt omCaprice lades ner.Regeringen finner att Rikskonserterdven i fortsättningen bör förfoga översärskilda medel för fonogramverksamhet.Rikskonserter bör dock sträva efter attpå ett ännu tydligare sätt än förutanpassa fonogramutgivningen tillinriktningen på sin övriga verksamhet.När Stiftelsen blev dåvarande Stockholmsblåsarmusik en enhet inom stiftelsen.Beslutet byggde bl.a. på förutsättningenatt orkestern skulle utnyttjas avförsvaret och för andrastatsceremoniella behov samt attFörsvarsmakten skulle ta del iverksamhetens finansiering. Vidareförutsattes att orkestern skulleutnyttjas för musiklivet i Stockholmslän och att den även skulle turnera ihela landet med symfonisk blåsmusik.Försvarsmakten tillgodoser sitt behovav tjänstemusik på annat sätt /95. Behovet av musik iövriga statsceremoniella sammanhang ärenligt regeringens bedömning alltföroregelbundet för att motivera en fastorkester enbart för detta ändamål.Orkestern har utvecklaten symfonisk repertoar under namnetStockholms blåsarsymfoniker. Detallmänna musiklivets efterfrågan påsymfonisk blåsmusik har visat sigbegränsad, särskilt ute i landet därlänens eget musikutbud numera äromfattande och varierat. Regeringenfinner således inte några vägande skälför att behålla en av staten heltfinansierad civil blåsorkester.Regeringen föreslår att Rikskonserterbefrias från uppdraget att svara förceremoniell och civil blåsmusik genom enegen ensemble.Enligt motion Kr260 (m) yrkande 1 idenna del bör det lokala ansvaret förmusiken öka, varför Rikskonsertersverksamhet bör minska ytterligare.Rikskonserters fonogramutgivning bör skepå samma villkor som gäller för övrigaproducenter. Specialutgivning avfonogram i anslutning till projekt börske efter upphandling.Utskottet anser i likhet med regeringenatt det är värdefullt att Rikskonserteroch länsmusiken nu är i färd med attfinna en väl fungerandeansvarsfördelning och att de ytterligareutvecklar sin samplanering. Utskottetansluter sig till regeringens bedömningatt det till Rikskonserters uppgifteräven i fortsättningen bör höra atttillgodose behovet av sådanaproduktioner som vanligtvis inte fallerinom länsmusikens ansvar. Utskottet harredan i tidigare sammanhang uttryckt sinsyn på värdet av Rikskonserters stödtill organisationer m.fl. inommusiklivet, vars verksamhet har stortvärde för musiklivet i hela landet.Utskottet har inte heller något atterinra mot vad som anförts ikulturpropositionen om Rikskonsertersuppdrag att stödja olika genrer, nymusik, fonogramproduktion anpassad tillden egna verksamhetens inriktning, m.m.Utskottet har inte något att erinra motatt Rikskonserter - på de grunder somanförs i kulturpropositionen - befriasfrån uppdraget att ansvara förceremoniell och civil blåsmusik genom enegen ensemble. Utskottet noterar attregeringen därigenom också uppnår sittsyfte att minska Rikskonsertersengagemang i sådan fast verksamhet somegna ensembler utgör. Utskottet villemellertid i sammanhanget framhålla attdet inte bör föreligga något absoluthinder för Rikskonserter att ävenfortsättningsvis stödja svensk musikgenom att inom sin organisation ha sådanfast verksamhet.Utskottet anser sammanfattningsvis attriksdagen med avslag på motion Kr260 (m)yrkande 1 bör godkänna det somregeringen förordar ikulturpropositionen om inriktningen påSvenska rikskonserters verksamhet. Isenare delar av betänkandet behandlarutskottet regeringens förslag till måloch medelsberäkning för Rikskonserter(avsnitt 17.1) och frågan om statligtstöd till blåsmusik inom stödet tilldet regionala musiklivet (avsnitt 17.2).8.5 Ett förstärkt lokalt arrangörsled(prop. 3 avsnitt 10.4)De arrangerande musikföreningarna spelaren viktig roll för att ett varieratmusikutbud av god kvalitet skall kunnaerbjudas på mindre orter. Det är främsttack vare dessa föreningar som musikenss.k. smala genrer kan göra sig gällandeäven där. I stället för att inrättagenreinriktade stödformer bör statenenligt regeringens uppfattning läggaökad vikt vid insatser ägnade attförstärka musiklivets arrangörsled.Regeringen har för avsikt att ibudgetpropositionerna för och år1999 föreslå att ytterligare 4,8miljoner kronor anvisas för vartderabudgetåret för ökat stöd tillarrangerande musikföreningar ochförstärkta insatser i övrigt för detfria musiklivet. Det nuvarandearrangörsstödet blir därmed nästanfördubblat. Vid bidragsfördelningen tillmusiklivets arrangörs- ochintresseorganisationer har Kulturrådetsärskild anledning att pröva behoveninom skilda genrer. Regeringen utgårfrån att den kommunala insatsen på dessaområden även i fortsättningen äromfattande.Enligt regeringens mening finns goda möjligheter att med befintligstatlig bidragsgivning tillgodose olikagenrers behov.Inom ramen för det samlade stödet tillregional musikverksamhet bör t.ex. ettlän eller flera län i samverkan kunnautveckla en genreprofil utifrån lokalamusiktraditioner och andra särskildaförutsättningar.En viktig del av Rikskonserters uppdragär att göra kompletterande insatser förgenrer som inte ges tillräckligt utrymmeinom länsmusikens utbud. Regeringenanser att det dessutom är en naturliguppgift för attuppmärksamma skilda genrefrågor t.ex.beträffande jazzmusiken, kammarmusiken,folkmusiken och körlivet i samband medfördelningen av bidrag på musikområdet.Regeringen föreslår att etttidsbegränsat nationellt uppdraginrättas på musikområdet, som kananvändas t.ex. för att utveckla en vissmusikgenre (se följande avsnitt 8.6).I motion Kr260 (m) yrkande 6 hemställsatt när bidrag utgår till regionalamusikföreträdare bör det sombidragsvillkor uppställas attjazzmusiken och de nya yngremusikformerna får en chans att utvecklasefter sina meriter och på villkor som ärlikvärdiga med övrig musik. Dessamusikformer baseras på ett brettfolkligt stöd och ett omfattandeutövande. De överlever och utvecklastack vare eldsjälar och frivilliga.Utskottet kan - i överensstämmelse medvad utskottet anfört tidigare (avsnitt2.4) - instämma i vad som anförs imotionen om betydelsen av eldsjälars ochfrivilligas insatser för att det skallfinnas ett levande, rikt och engagerandekulturliv i hela landet. Utskottet har idet föregående kort sammanfattatregeringens redovisning ikulturpropositionen av hur olika genrer,bl.a. jazzmusiken, kan stödjas avlänsmusikorganisationerna, avKulturrådet med hjälp av olikabidragsformer som rådet disponerar ochav Rikskonserter. De regionalalänsmusikorganisationernas planering ochverksamhet skall utgå från musiklivetstotala situation inom respektive region.Det betyder att de - utifrån behoven ochförhållandena inom sina regioner - ocksåhar ansvar för t.ex. utvecklingen avjazzmusiken och de nya yngremusikformerna. Som framhålls ikulturpropositionen har kommunerna ettstort ansvar för det lokala musiklivet,vilket de också i stor utsträckning tartrots ett besvärligt ekonomiskt läge.Utskottet anser att motionens syften börkunna tillgodoses inom ramen för destatliga insatser och det regionala ochlokala ansvar som här berörts utan attriksdagen gör något särskilt uttalandeom bidragsvillkoren för de statligabidragen till regional musikverksamhet.Mot bakgrund av det anförda avstyrkerutskottet motion Kr260 (m) yrkande 6.8.6 Nationellt uppdrag inom områdetmusik, m.m. (prop. 3 avsnitt 10.5)Regeringen framhåller ikulturpropositionen att det såväl inommusikinstitutioner som inom det friamusiklivet på många håll i landet pågåren intressant och angelägenutvecklingsverksamhet. Mycket av det sompågår är av så stort kulturpolitisktvärde att erfarenheterna enligtregeringens mening bör få en bredspridning. harmöjlighet att fånga upp och stödjaangelägna initiativ. För att geytterligare stimulans till såvälkonstnärligt utvecklingsarbete somkulturspridande verksamhet i olikaformer föreslår regeringen att etttidsbegränsat uppdrag införs inomområdet musik. Regeringen betonar viktenav att i kulturlivet ta till vara ochutveckla de möjligheter som detmångkulturella samhället erbjuder.Musiken har en särskild betydelse imötet mellan olika kulturer.Regeringen avser att ge ett nationelltuppdrag att utveckla sin verksamhetunder . Stiftelsenskall särskilt inriktasig på att sprida kunskap ocherfarenheter till institutioner ochorganisationer med en bred förankring isamhället, t.ex. skolor,amatörorganisationer,länsmusikinstitutioner, studieförbundoch invandrarorganisationer. Stiftelsenbör samverka med bl.a. Svenskarikskonserter.Utskottet tillstyrker det somregeringen förordar om tidsbegränsatnationellt uppdrag inom området musik.Riksdagen bör enligt motionerna Kr2 (s)och Kr242 (fp) som sin mening geregeringen till känna vad som anförts ombehovet av ett nationellt centrum förfolkmusik i och om vikten avstöd till ett sådant. Enligt motionKr268 (c, fp) yrkande 1 bör ett sådantcentrum inrättas i Norduppland. Imotionerna redovisas planerna påinrättande av en stiftelse för ettfolkmusikinstitut i i , dären särskild inriktning skall vara musikpå nyckelharpa. I motionerna redovisasvilka intressenterna i ett sådantinstitut avses bli och vilken verksamhetsom skall bedrivas vid institutet, såsomkurser, forskning, dokumentation,museiverksamhet, underhållning,konserter, folkdans, tillverkning avnyckelharpor och internationelltkulturutbyte. I motion Kr268 (c, fp)yrkas också att som sin meningskall ge regeringen till känna vad somanförts om betydelsen av ettnationalinstrument (yrkande 2).Motionärerna anser att det finns godaskäl för att nyckelharpan skulle kunnavara nationalinstrument. Imotion Kr223 (s) framhålls attnyckelharpan är en del av vårtkulturella arv och att den bidrar tillden identitet vi behöver ha i mötet medandra kulturer. Med tanke på attnyckelharpan med stor sannolikhet harspelats i och atttraditionen fortfarande lever börnyckelharpan ges status som nationelltinstrument.Kulturutskottet behandlade för två årsedan en motion om statligt stöd tillett folkmusikinstitut i Lövstabruk iNorduppland (bet. 1994/95:KrU4).Utskottet redovisade därvid att ettfolkmusikprojekt i Lövstabruk erhållitett tidsbegränsat statligtutvecklingsstöd från Kulturrådet.Utskottet framhöll att det i första handankommer på länsmusikstiftelsen ochandra intressenter att pröva hur enfortsatt verksamhet inom dettafolkmusikprojekt skulle kunnafinansieras. Utskottet redovisade ocksåatt i den mån projektet skulle komma attingå i en regional turistsatsning bordeett sådant ledas regionalt medengagemang från kommunala och regionalaorgan och andra intressenter.Utskottet har i det föregående i dettaavsnitt redovisat att verksamhet inomolika genrer, t.ex. folkmusik, kanstödjas av länsmusikorganisationernavars verksamhet skall utgå frånmusiklivets totala situation inomrespektive region. Folkmusik kan ocksåstödjas av med hjälp avolika bidragsformer som rådet disponeraroch av Rikskonserter.Med den inriktning regeringen avser gedet nyinrättade nationella uppdragetinom musikområdet kommer ett statligtstöd att ges till utvecklingsarbete m.m.inom folkmusiken.Utskottet har under flera avsnitt idetta betänkande understrukit betydelsenav eldsjälars och frivilligas insatserför kulturlivet i hela landet. Dettagäller givetvis bl.a. också musiklivet,t.ex. i arbetet med att bevara, utvecklaoch sprida den rika musiktraditionen ilandet. Folkmusiken är en mycketbetydelsefull och variationsrik del avmusiklivet, som engagerar både amatöreroch professionella, både unga och gamla.Den har också berikats medinslag från många kulturer från andradelar av världen genom de senastedecenniernas invandring till ochgenom det ökande kulturutbytet övergränserna.Mot bakgrund av det anförda anserutskottet att inte bör tanågot initiativ i frågan om inrättandeav ett statligt stött folkmusikinstituteller i frågan om ettnationalinstrument. Utskottet avstyrkerdärför motionerna Kr2 (s), Kr223 (s),Kr242 (fp) och Kr268 (c, fp).8.7 Ytterligare nationella uppdrag inommusikområdetI motionerna Kr22 (s) yrkande 2 och Kr17(fp) yrkande 13 yrkas att ytterligarenationella uppdrag skall inrättas inommusikområdet, nämligen för densymfoniska musiken avsett för Göteborgssymfoniorkester respektive blås-musikenavsett för Göteborgsmusiken.Utskottet har tidigare i betänkandetuttryckt att det är värdefullt att ettsy-stem med nationella uppdrag inomolika områden nu kommer att införas.Utskottet har i det föregående avsnittettillstyrkt att ett sådant uppdraginrättas inom musikområdet, därregeringen avser att ge uppdragetinriktning mot folkmusik m.m. Utskottetanser att verksamheten med nationellauppdrag bör prövas innan en förändring,t.ex. i fråga om ytterligare områden ochflera uppdrag, övervägs. De aktuellamotionsyrkandena avstyrks.8.8 Förslag om nationalorkesterI fem motioner, nämligen Kr13 (kd)yrkande 8, Kr14 (s) yrkande 2, Kr204(fp), Kr213 (m) och Kr258 (kd) yrkande3, erinras om att Symfonikerhåller en mycket hög kvalitet och attorkestern fått ett internationellterkännande. Mot denna bakgrund föreslårmotionärerna att orkestern skall erhållabeteckningen nationalorkester. En sådanbeteckning skulle enligt motionerna fåstor betydelse för orkestern i t.ex.internationella sammanhang och iförhållande till dem som stödjer den.Motionerna syftar inte till attbeteckningen nationalorkester skallinnebära att staten åtar sig någrautvidgade ekonomiska förpliktelser förorkestern. Frågor om statligt stöd börbehandlas i sedvanlig ordning i andrasammanhang.Utskottet finner att goda skäl harframförts i motionerna för att GöteborgsSymfoniker skall ha rätt att användabeteckningen nationalorkester. Det börenligt utskottets mening ankomma påregeringen att besluta i denna fråga.Utskottet föreslår därför att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännaatt bör ha rätt attanvända beteckningen nationalorkester.9 Film (prop. 3 avsnitt 11)I kulturpropositionen anförs bl.a. att1974 års kulturpolitiska beslut ipraktiken inte kom att omfatta filmen,vilket bidragit till en oklar hållningtill filmen som konstform och tillfilmkulturen även i den regionala ochlokala kulturpolitiken. Betydelsen avdet regionala och lokala engagemangethar blivit alltmeruppenbar. Samhällets intresse av attupprätthålla och utveckla svenskfilmkultur har gjort ökade statligainsatser nödvändiga. bör -menar regeringen - stat, landsting ochkommuner i ökad utsträckning samverka påfilmområdet, liksom man gjort på övrigakonstområden (prop. s. 92).9.1 Inriktningen på de framtidainsatserna för filmen (prop. 3 avsnitt11.1)Enligt regeringens bedömning bör statensinsatser syfta till att- upprätthålla och utveckla värdefullsvensk filmproduktion i samverkan medberörda branscher,- säkerställa tillgången till ettbrett utbud av värdefull film i olikavisningsformer i hela landet,- upprätthålla och utveckla biografensroll som kulturell mötesplats i helalandet och medverka till att biopublikenlångsiktigt ökar,- ge fler, främst barn och ungdomar,möjlighet till eget skapande med filmoch andra medier för rörliga bilder,- regionalt och lokalt stärka filmensroll i kulturlivet, särskilt med tankepå barn och ungdom,- bevara filmer och material av film-och kulturhistoriskt intresse och i ökadutsträckning tillgängliggöra dem förforskning och allmänhet,- upprätthålla och utveckla detinternationella utbytet och samarbetetpå filmområdet.Kulturutskottet anser att det är detglädjande att inriktningen på deframtida insatserna för filmen innebäratt denna nu ses som en del avkulturpolitiken i övrigt. Det utgör ettklart erkännande av filmens ställning ikulturlivet. Utskottet vill isammanhanget understryka vikten av attSverige med sin förhållandevis ringafolkmängd förmår bibehålla och hävda sinfilmkulturella identitet genom enlivaktig inhemsk filmproduktion. Det ärsjälvklart av lika stor betydelse attden inhemska produktionen får godamöjligheter att nå ut till publiken ihela landet. Utskottet välkomnar därförden filmpolitiska inriktning som anges ipropositionen och som innebär en ökadsträvan mot regionalisering så atttillgången till god svensk och utländskfilm förbättras. Likaledes välkomnarutskottet den föreslagna satsningen påbarns och ungdomars intresse för egetskapande med rörliga bilder.I tre motioner framförs yrkanden somsyftar till att bevara biografer ilandet.De små landsbygds- ochkvartersbiograferna har ett stortsocialt, kulturellt och historisktvärde, anför motionärerna bakom motionKr13 (kd). Det är - menar de - hög tidatt stoppa den pågående utveckling sominnebär att kulturhistoriskt värdefullabiografer vilka även är sociala ochlokala mötesplatser håller på attförsvinna (yrkande 9). Samma synpunkterframförs i yrkande 10 i motion Kr258(kd).Angelägenheten av att upprätthålla ochutveckla biografen som kulturellmötesplats understryks också i motionKr283 (c) yrkande 19 i här aktuell del.Utskottet konstaterar att den fråga sommotionärerna tar upp har beaktats avregeringen i bedömningen av vilka deframtida filmpolitiska insatserna börvara. Utskottet delar regeringensuppfattning att det är angeläget attmänniskor i hela landet skall fåtillgång till filmutbudet. I dettaställningstagande ligger också ensträvan att upprätthålla och utvecklabiografen som kulturell mötesplats.Vidare erinrar utskottet om attFilminstitutet - i enlighet medbestämmelserna i 17 § filmavtalet -fördelar särskilda medel tillupprustning av biografer på mindre ochmedelstora orter.