bet · GJ01KU13 · 1996-05-07 00:00:00 — EnligtHolmberg-Stjernquist, Grundlagarna,1980, s. 623 är jäv vid behandling avärende vid kammarsammanträde begränsattill ärende som personligen rör enledamot eller ett statsråd eller någonnärstående. I grundlagskommentarenframhålls att för att jäv skallföreligga för en riksdagsledamot vid ettärendes behandling i kammaren gäller attdrendet måste vara vad man kallarpersonindividualiserat, dvs. direkt angåledamoten eller någon honom närstående.Berörs ledamoten däremot av ärendet iegenskap av medlem av ett kollektiv(t.ex. en yrkesgrupp) eller somtjänsteman, föreligger inte jäv. Enligtkommentaren skall sålunda en statligverkschef som är riksdagsledamot deltavid behandlingen av anslagen till hansverk. Av detta följer att enriksdagsledamot som är styrelseledamoteller motsvarande i en myndighet underriksdagen inte är jävig vid behandlingeni kammaren av förslag från denmyndigheten.Närståendebegreppet skall tolkas ienlighet med 4 § i den tidigare gällandeförvaltningslagen (1971:290), dvs. detfinns mindre utrymme för jäv än vad somgäller för domare enligt 4 kap. 13 § 2rättegångsbalken.Regeln i 4 kap. 13 § riksdagsordningenbeträffande utskottsverksamheten ärkonstruerad på samma sätt som den somgäller för kammarsammanträden. Enutskottsledamot är således inte jävigenbart på grund av att ett ärende rörexempelvis den myndighet i vilken haneller hon är styrelseledamot.Av det sagda följer att reglerna om jävhar ett mycket begränsattillämpningsområde när det gällerriksdagsledamöternas arbete i riksdagen.Det remitterade förslaget är inteutformat så att det har någon direktkoppling till jävsreglerna, och någonsådan koppling bör inte heller komma ifråga. Urvalet av uppgifter som skallingå i ett register bör därför ske utanhänsyn till om ett visst förhållande kanbli relevant för bedömningen av enjävssituation. Inte heller bör enregistrering ha någon inverkan påbedömningen av jävsfrågorna.I (BrB) finns bestämmelserom bestickning och mutbrott. 7 § BrB skall den som tillarbetsgivare eller annan som avses i 20kap. 2 § lämnar, utlovar eller erbjudermuta eller annan otillbörlig belöningför tjänsteutövningen dömas förbestickning till böter eller fängelse ihögst . I 20 kap. 2 § BrB stadgasatt arbetstagare som tar emot, låter åtsig utlova eller begär muta eller annanotillbörlig belöning för sintjänsteutövning skall dömas för mutbrotttill böter eller fängelse i högst tvåår. Detsamma skall gälla omarbetstagaren begått gärningen innan hanerhöll anställningen eller efter det atthan slutat anställningen. Är brottetgrovt, döms till fängelse, lägst sexmånader och högst sex år.Av beskaffenhet att kunna vara mutaeller annan otillbörlig belöning ärförmåner av olika slag. Förmånen kanockså vara av immateriell natur, varmedavses bl.a. förord och annan protektion(betänkande SOU1947:37). Den typiska mutan äremellertid en materiell förmån avekonomisk natur.Att gärningen skall bestå i att taemot, låta åt sig utlova eller begäraförmån innebär enligtMutansvarskommittén (bet. s. 142) intenågot krav på att förmånen kommer justgärningsmannen till godo. Kommitténuttalade att även förmåner som medfunktionärens goda minne lämnas t.ex.till hans hustru eller till annannärstående kan vara straffbara.Den typiska mutan, nämligen en förmånsom någon tar emot, låter åt sig utlovaeller begär för att han skall handlapliktvidrigt, är alltid otillbörlig ochryms under lagrummet utan att någonfråga om otillbörligheten behöver uppståoch föranleda tvivelsmål. Ofta är detdock ovisst om syftet med en förmån äratt mottagaren skall göra sig skyldigtill pliktstridig tjänsteutövning. Ävenom syftet inte är detta, kanförhållandena ändå vara sådana att detär otillbörligt att ta emot, låta åt sigutlova eller begära förmån.Det remitterade förslaget har utformatsutan någon direkt koppling till reglernaom bestickning och muta. Någon sådankoppling bör inte heller finnas.Förslaget har emellertid, när det gällerregistrering av gåvor, fått en olyckligutformning, som kan innebära felaktigasignaler om möjligheterna att ta emotgåvor med anledning avledamotsuppdraget. Denna fråga behandlasnärmare i avsnittet om registretsinnehåll.Det får enligt utskottet inte rådanågon tvekan om att en riksdagsledamotär underkastad mutbrottsbestämmelserna.Som Institutet mot mutor har framhålliti sitt remissyttrande är det ställt utomvarje tvivel att en riksdagsledamottillhör kategorin integritetskänsligasubjekt. Detta innebär enligt vadinstitutet framhåller att enriksdagsledamot enligt gällande rättmåste iaktta stor försiktighet när detgäller att ta emot och låta åt sigutlova - liksom naturligtvis begära -förmån som på ett eller annat sätt kankopplas till ledamotskapet, och somdärigenom kan bli betraktad som mutaeller annan otillbörlig belöning för(ledamotens) tjänsteutövning .Institutet anför vidare att den enskilderiksdagsledamoten otvivelaktigt har ettstarkt personligt intresse av att inteutsätta sig för risken att bli misstänktför att ha tagit emot förmåner som kanifrågasättas innefatta korruptionsbrott.I enlighet med det anförda bör enligtutskottets mening registerändamåletutformas utan någon direkt ellerindirekt koppling till jävsreglernaeller reglerna om bestickning ochmutbrott. I enlighet med vad somtidigare anförts i anslutning tillavsnittet om behovet av ett offentligtregister, bör ändamålsbestämmelsen istället klart avspegla en medvetensträvan mot en ökad öppenhet kringledamotskapet. Avgränsningen avuppgifter som skall ingå i ett registerbör göras under hänsynstagande till attinte något otillbörligt intrång i denenskilde ledamotens personligaintegritet uppkommer. Ett rimligthänsynstagande till ledamöternaspersonliga integritet bör kunna görasgenom att uppgifter om ledamöterna fårregistreras endast i den omfattning detär försvarligt utifrån ett befogatallmänt intresse. Detta bör framgå avlagens ändamålsbestämmelse.FrivillighetEnligt utskottets mening bör - ienlighet med arbetsgruppens förslag -ett system med registrering bygga påfrivillighet. Den enskilde ledamotenskall alltså själv få avgöra om haneller hon vill förekomma i registret.Som en konsekvens av frivilligheten bördet i lagen föras in en bestämmelse avinnebörd att en ledamot när som helstkan återkalla en anmälan omregistrering.Av uppenbara skäl bör en ledamot somväljer att anmäla sig för registreringvara skyldig att anmäla allaregistreringspliktiga uppgifter somförekommer vid anmälningstillfället. Densom inte är beredd till detta skall inteha rätt att ingå i registret.Som en följd av kravet på fullständigredovisning bör det i lagen intas enföreskrift om skyldighet att anmälatillkommande registreringspliktigauppgifter samt ändringar i registreradeuppgifter. Också när det gällertillkommande uppgifter och ändringar avgamla uppgifter måste kravet på enfullständig redovisning innebära att detenda alternativet till att iförekommande fall göra en kompletterandeanmälan är att utnyttja möjligheten attåterkalla anmälan om registrering, medpåföljd att samtliga uppgifterbeträffande den återkallande ledamotenutgår ur registret.PersonkretsenRegistreringen bör omfatta, förutom deordinarie ledamöterna, ledamöter somtjänstgör som ersättare för statsråd ochtalman. Arbetsgruppen har föreslagit attregistreringen skall omfatta även övrigaersättare som skall tjänstgöra underminst i en följd. Med hänsyntill att det finns anledning att räknamed att det kan gå ennytillträdd ersättare hinner göra enanmälan om registrering och då självaregistreringsförfarandet tar en viss tidi anspråk, är det knappast meningsfulltatt i registret ta in ledamöter som kanförväntas tjänstgöra under endast enkortare tid. För att en ersättare förannan ledamot skall ingå i registret bördet därför enligt utskottets meningkunna beräknas att ledamoten kommer atttjänstgöra iföljd.Uppgifter som skall registrerasIntressen i företagOm en ledamot har aktier i ettaktiebolag, andel i ett handelsbolag, iett kommanditbolag eller i en ekonomiskförening, skall registrering ske omvärdet av aktierna eller andelenöverstiger två basbelopp enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring.Detsamma bör gälla andelar i motsvarandeutländska juridiska personer. Förtydlighetens skull bör i lagen anges attandel i en bostadsrättsförening inteomfattas av registreringsplikten. Om enandel vid anmälningstillfälletöverstiger den angivna värdegränsenskall bolagets eller föreningens namnregistreras. När det gäller aktiebolagkan ett ekonomiskt intresse manifesterasäven på annat sätt än genomaktieinnehav. Det kan gälla innehav avkonvertibla skuldebrev, vinstandelsbeviseller andra finansiella instrument somkan omvandlas till aktier. Det kan ocksåvara fråga om köpoptioner, optionsbevis,delbevis eller annat finansielltinstrument som berättigar till förvärvav aktier. Detta slag av finansiellainstrument bör - när de representerarett värde - jämställas med aktier närdet gäller skyldigheten att registreraett innehav. När det gällerbeloppsgränsen för registreringspliktenbör innehav av aktier och finansiellainstrument i samma bolag läggas samman.Något värde skall inte uppges.FastighetsinnehavInnehav av en fastighet som ärnäringsfastighet eller del av sådanfastighet skall registreras genom attfastighetens beteckning anges. Andraslag av fastigheter, dvs. sådana somendast används för eget boende eller förfritidsändmål, skall inte registreras.Inkomstbringande verksamhetOlika slag av inkomstbringandeverksamhet skall registreras. Det gällerdels den som har en avlönad anställningvid sidan av ledamotsuppdraget, dels densom bedriver självständiginkomstbringande verksamhet vid sidan avledamotsuppdraget, såsom lantbrukare,läkare, advokat, journalist etc.Arbetsgivarens namn respektive arten avden egna verksamheten registreras.Vissa avtalAvtal av ekonomisk karaktär mellan enledamot och en arbetsgivare skallregistreras. Detta gäller dels löne-eller pensionsförmån eller annan förmånsom utgår under tid som omfattas avuppdraget som riksdagsledamot, delsavtal som får effekt först sedanuppdraget som riksdagsledamot harupphört. Avtalets art och arbetsgivarensnamn registreras.UppdragStyrelseuppdrag och uppdrag som revisori aktiebolag, handelsbolag,kommanditbolag, ekonomisk förening ellermotsvarande utländsk juridisk personskall registreras genom att uppdragetsart samt bolagets eller föreningens namnregistreras.Styrelseuppdrag och uppdrag som revisorskall registreras även i fråga om ensådan ideell förening som har tilluppgift att främja medlemmarnasekonomiska intressen. I denna grupp avideella föreningar återfinns bl.a. defackliga organisationerna,arbetsgivarorganisationer,näringslivsorganisationer och andraintresseorganisationer. och Landstingsförbundethör till denna grupp. Uppdragets art ochföreningens namn skall registreras.En typ av ideella föreningar som inteomfattas av registreringen är de som hartill ändamål att främja medlemmarnasideella intressen genom ideellverksamhet, de s.k. rent ideellaföreningarna. Till den kategorin brukarhänföras t.ex. föreningar för politiskverksamhet, vetenskaplig forskning,välgörenhet, sällskapsliv, idrotts- ochdjurskyddsföreningar. En annan grupp avideella föreningar som också fallerutanför registreringsplikten är de somhar till ändamål att främja medlemmarnasideella intressen genom ekonomiskverksamhet. Som exempel på sådanaföreningar kan nämnasstudieorganisationer och föreningar förolika kulturella aktiviteter.Stiftelser kan, om de bedriver rörelseeller annan ekonomisk verksamhet, ha enbetydande makt och representera starkaintressen. Sådana stiftelser bör därföromfattas av registreringsplikten.Uppdragets art och stiftelsens namnregistreras.Offentliga uppdragStatliga, primärkommunala,landstingskommunala och kyrkokommunalauppdrag som inte är av endast tillfälligkaraktär skall registreras. Uppdragetsart och uppdragsgivarens namn skallregistreras. Som exempel på uppdrag sominte skall registreras kan nämnasutredningsuppdrag och liknande.FörmånerI den mån en ledamot har tillgång inte blott tillfällig materiellförmån eller sekreterar- ellerutredningshjälp som inte betalas avstatliga medel, av ledamotens partieller av ledamoten själv och som haranknytning till uppdraget somriksdagsledamot, skall arten av förmånsamt den som har bekostat förmånenregistreras.ÖvrigtEn ledamot som inte har någonregistreringspliktig uppgift skall harätt att efter en anmälan få enanteckning om detta i registret.GåvorEnligt arbetsgruppens förslag skallgåvor registreras om en ledamot från engivare i mottar en gåva som ärvärd mer än och gåvan haranknytning till ledamotsuppdraget.Givarens namn och gåvans art skallenligt förslaget registreras. Sammauppgifter skall registreras om givarenär en offentlig myndighet, organisationeller enskild person i annat land ochdet avser mottagande av gåva eller annatekonomiskt bidrag eller förmån som ärvärd mer än . Arbetsgruppen hari sammanhanget framhållit att det inteautomatiskt innebär att mottagande avgåvor med ett värde understigande 1 500kr skulle anses vara tillåtet. Frågan omsådana gåvors tillbörlighet får i varjeenskilt fall bedömas av mottagaren.Som redan antytts i det föregåendefinns det enligt utskottets mening skälatt sätta i fråga inte bara om gåvorskall redovisas i registret på det sättsom föreslagits utan om de över huvudtaget skall registreras. Registerinnehållet bör enligtvad som sagts anges utan någondirekt koppling till reglerna ombestickning och muta. En regel med denaktuella utformningen riskerar enligtutskottet att ge felaktiga signaler ommöjligheterna att ta emot gåvor. Det kaninte bortses från att den föreslagnaregeln kan komma att inbjuda tilltolkningen att det skulle vara tillåtetatt ta emot en gåva, vars värdeunderstiger och att detsammaskulle gälla en gåva av större värde, omden anmäls för registrering. Detförhåller sig i själva verket på detsättet att en gåva som har en anknytningtill ledamotsuppdraget i de flesta fallkan komma att betraktas som mut- ochbestickningsbrott redan om värdetkraftigt understiger . Isammanhanget kan nämnas att det i degällande rekommendationerna för statsrådsom tumregel anges en värdegräns förtillåtliga gåvor på några hundra kronor.Det anförda leder till bedömningen attgåvor inte bör tas med i registret.ResorEnligt arbetsgruppens förslag skallresor som inte i sin helhet harbekostats av statliga medel, avledamotens parti eller av ledamotensjälv, och som har anknytning tillledamotsuppdraget, registreras. Detursprungliga förslaget ger ingen klardefinition av vilken typ av resor somavses. Det kan också konstateras att detär svårt att skilja ut en tydligtavgränsad kategori av resor som detfinns anledning att registrera. Resorsom är viktiga med anledning avledamotskapet och som företas i rentstudiesyfte - om nu sådana i praktikenbetalas av annan - kan det knappast varaanledning att registrera. Resor somframstår som förmånliga på grund avalltför generösa inslag av förströelseoch rekreation är en fråga ianslutning till reglerna om muta ochbestickning. Det kan vidare inteuteslutas att det är ett allmäntintresse att en del resor med anknytningtill ledamotskapet över huvud taget interöjs, exempelvis sådana som innefattarkontakter med oppositionella rörelser itotalitära stater. Sammanfattningsvisanser utskottet att svårigheterna attklart definiera den typ av resor som börregistreras talar för att regeln omresor - till undvikande av tillämpnings-och tolkningsproblem - bör utgå. Därtillkommer att resor, på samma sätt somgåvor, skiljer sig från de övrigaomständigheter som skall registrerasgenom att de inte på det sätt som övrigauppgifter ger uttryck för långsiktigaintressen eller relationer.Anmälan för registreringFör att förenkla handhavandet avregistret bör lagen innehålla enordningsföreskrift som anger inom vilkentid en anmälan om registrering börgöras. Som huvudregel bör gälla attanmälningar bör göras inom fyra veckorfrån det att sammanträttförsta gången efter ett val. Sammatidsram bör gälla för en ledamot sompåbörjar sitt uppdrag vid en senaretidpunkt. Som en konsekvens avfrivilligheten bör det därutöveruttryckligen framgå av lagen att enledamot som valt att inte göra anmälantill registret inom den angivna tidenkan göra en anmälan vid ett senaretillfälle.När det gäller tillkommanderegistreringspliktiga omständigheter,liksom ändrade förhållanden beträffanderegistrerade uppgifter bör gälla ettabsolut krav på att anmälningar om dettaskall göras efter detatt de uppkommit.UnderrättelserEnligt vad som ovan redovisas kommerregistret att innehålla uppgifter ävenom andra än riksdagsledamöter. Det kangälla arbetsgivare, bolag, föreningar,stiftelser och i vissa fall den sombekostar en förmån för en ledamot. Detär enligt utskottets mening angelägetatt de som på detta sätt berörs av enregistrering ges möjlighet attkontrollera uppgifter som har lämnats omdem, innan registrering sker. Lagen bördärför innehålla en obligatoriskföreskrift om att dessa skall beredastillfälle att yttra sig över en lämnaduppgift som berör dem. Om ett sådantyttrande innebär en invändning motuppgiften, bör ledamoten beredastillfälle att på nytt övervägauppgiften.SökbegreppVarje slag av sammanställning som denregisteransvarige kan ta fram i läsbartskick är att anse som en potentiellallmän handling (jfr 2 kap. 3 §tryckfrihetsförordningen) som var och enhar rätt att få del av, såvida inte denregisteransvarige enligt en särskildbestämmelse saknar befogenhet att görasammanställningen. Eftersom det inte ärförenligt med registrets ändamål attgenerella sökningar på utomstående personer, företag eller organisationerskall kunna göras, förordar utskottetatt lagen skall innehålla en särskildregel som förhindrar sökningar på annatän en ledamots namn.IkraftträdandeI motion K9 av m.fl. (m)begärs att de nya reglerna skall träda ikraft först med avseende på den riksdagsom väljs . Motionärerna anseratt även ledamöter som motsätter sig enregistrering av deras ekonomiskaintressen kommer att känna sig mer ellermindre tvingade att acceptera enregistrering. Reglerna får enligtmotionärerna en retroaktiv effekteftersom de redan valdariksdagsledamöterna inte har kunnatbeakta registreringen som en effekt avbeslutet att ställa upp som kandidat iriksdagsvalet. En eventuell registreringbör därför inte träda i kraft förränefter val.Enligt utskottets mening bör de nyareglerna träda i kraft så snart det ärmöjligt. Det förslag till registreringsom utskottet lägger fram - vilket förövrigt är mindre omfattande änarbetsgruppens förslag när det gälleromfattningen av registreringspliktigauppgifter - kan enligt utskottets meninginte generellt sett anses vara av såingripande betydelse för den enskilderiksdagsmannen att reglerna inte skullekunna träda i kraft redan under den nulöpande valperioden. Med det anfördaavstyrker utskottet bifall till motionK9 yrkande 3.De rent praktiska förberedelserna vadgäller programvara, utformningen avblanketter och övriga rutiner är intemer omfattande än att registrering skallkunna ske fr.o.m. /97.Ikraftträdandetidpunkten bör därförbestämmas till . Medhänsyn till att anmälningar enligt denföreslagna huvudregeln skall ske från det att riksdagensammanträtt första gången efter ett valbör ikraftträdandebestämmelsenkompletteras med en särskild regel förden löpande valperioden. De förstaanmälningarna bör göras inom fyra veckorfrån det att sammanträttförsta gången under /97.UtvärderingArbetsgruppen har ansett att enutvärdering bör göras av det nyasystemet inför utgången av deninnevarande valperioden. Resultatet aven sådan utvärdering får sedan utgöraunderlag för bedömningen huruvida någraförändringar bör göras. Utskottet kanför egen del ställa sig bakomarbetsgruppens förslag. Det är angelägetatt de första årens erfarenheter tastill vara och att nödvändiga justeringaroch förbättringar görs så snart det ärmöjligt. Utskottet förutsätter att denföreslagna utvärderingen kommer tillstånd i lämpligt sammanhang.ÖvrigtBarbro () anför i motion K8att allmänhetens förtroende förpolitiker är i sjunkande . Detta behövermotverkas bl.a. genom att politikernasjälva kritiskt granskar och diskuterarsitt eget beteende. Motionären anser attden parlamentariska arbetsgrupp somtillsattes av talmannen med uppgift attlämna förslag till utformning avregistreringen av ledamöters ekonomiskaintressen bör få i uppdrag att gå vidaremed förtroende- och etikfrågorna i ettvidare perspektiv. Därvid kan man dranytta av det arbete som gjorts i t.ex.USA, , och England.Det kan noteras att arbetsgruppen förtdiskussioner om de svårigheter av skildaslag som möter den enskilde ledamotennär det gäller att ta ställning i olikaetiska frågor, såsom lämpligheten avolika uppdrag utöver ledamotskapet ochutövandet av andra bisysslor. I detsammanhanget har arbetsgruppen övervägtmöjligheten att för delinföra ett särskilt etiskt råd. Gruppenhar dock ansett att omfattningen ochinriktningen i dessa hänseenden börövervägas ytterligare och har därförinte lagt fram något förslag i dendelen.Enligt utskottets mening är det viktigtatt de etikfrågor som aktualiseras ianslutning till det politiska uppdragetblir tillräckligt uppmärksammade och attde blir föremål för en seriös ochkonstruktiv debatt. Enligt utskottet börnågot initiativ från sidainte aktualiseras . Utskottetavstyrker därför bifall till motion K8. beträffande lag omregistrering av ledamöternasekonomiska intressenatt med anledning avskrivelsen 1995/96:RFK2 och medavslag på motionerna 1995/96:K9 och1995/96:K10 antar det av utskottet ibilaga 1 framlagda förslaget till lagom registrering avriksdagsledamöternas åtaganden ochekonomiska intressen,2. beträffande fortsattutredning av etikfrågoratt avslår motion 1995/96:K8.Stockholm den 7 maj 1996På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), CatarinaRönnung (s), (), AxelAndersson (s), (), ToneTingsgård (s), (),(), KennethKvist (v), (), (), (), (), () och NilsFredrik ().Av utskottet framlagt lagförslagFörslag tillLag om registrering avriksdagsledamöters åtaganden ochekonomiska intressenHärigenom föreskrivs följande.Inledande bestämmelser1 § fårmed hjälp av automatisk databehandlinginrätta och föra ett register för detändamål som anges i 5 §.2 § Vad som sägs i lagen om ledamotgäller även beträffande ersättare förtalman eller för statsråd samt annanersättare som utövar uppdrag som ledamotoch som beräknas tjänstgöra i följd.3 § Registrering sker efter anmälan avriksdagsledamot.4 § Anmälan är frivillig, men den skallinnehålla alla vid anmälningstillfälletrelevanta uppgifter om sådanaförhållanden som anges i 10 §.Ändamål5 § Registret skall ge en samladinformation om riksdagsledamöters åta-ganden och ekonomiska intressen i denomfattning som är motiverad av ettbefogat allmänt intresse.Anmälan6 § En anmälan om registrering skallgöras skriftligen till riksdagenskammarkansli. Anmälan bör göras från det att riksdagensammanträtt första gången efter ett valeller från den senare tidpunkt dåuppdraget som riksdagsledamotpåbörjades.7 § En riksdagsledamot som har valt attinte göra en anmälan enligt 6 § kan göraanmälan till registret vid en senaretidpunkt.8 § Nya registreringspliktiga uppgiftereller ändringar av registrerade upp-gifter skall anmälas skriftligen efter det att de uppkommit.9 § En ledamot kan när som helst genomen skriftlig anmälan till kammar-kansliet återkalla en anmälan omregistrering.Registerinnehåll10 § Registret skall innehålla uppgifterom namn, partibeteckning och valkretsbeträffande ledamöter som har gjortanmälan om registrering.För varje ledamot skall följandeuppgifter registreras:Art av åtagande Uppgifter som skalleller ekonomiskt registrerasintresse1. Innehav av Bolagets,aktier i ett föreningens elleraktiebolag, andel i den utländskaett handelsbolag juridiska personenseller en ekonomisk namn.förening utombostadsrättsförening samt andel i enmotsvarandeutländsk juridiskperson, om värdetav aktierna ellerandelen beträffandevarje bolag ellerförening överstiger tvåbasbelopp enligtlagen (1962:381) omallmän försäkring.Med aktierjämställs sådanafinansiellainstrument somberättigar tillförvärv av aktier.2.