bet · GJ01FiU10 · 1996-05-28 00:00:00 — Utskottet vill i viss mån kompensera dessa genom bo-stadstillägg, pensionstillskott och SGA på 1997, 700miljoner kronor 1998 och 1999. Utskottet avvisar dess-utom förslaget att sänka kompensationsgraden i bostadstillägget till pensio-närer (BPT) från till , liksom att låta innehav avfritidsfastighet ingå i inkomstprövningen. Utskottet kan heller inte ställasig bakom rege-ringens förslag om att folkpension för änkepensionärer skallinkomstprövas.Enligt regeringens beräkningar kommer budgetunderskottet - 1996 - attunderstiga . Trots detta berör regeringen inte vaddetta skall betyda för pensionsutbetalningarna enligt krisuppgörelsen från1992. Då skedde en överenskommelse om att omräkningen av basbeloppet skulleöka från när budgetunderskottet understiger 100 miljarderkronor. Regeringen bör därför återkomma till på denna punkt.Utskottets förslag till utgiftsram för utgiftsområde 11 blir 950 miljonerkronor mindre än regeringens , mindre 1998 och3 mindre år 1999.Utgiftsområde 12: Ekonomisk trygghet för familjer och barnUtskottet föreslår en återgång till ersättningsnivån redan från den 1januari 1997 även i föräldraförsäkringen och för vård av sjukt barn.Liksom för sjukförsäkringen godtar inte utskottet regeringens förslag tillSGI-beräkning och förordar en beräkning . Den-nabesparing berör detta område med per år.Utskottet föreslår att vårdnadsbidraget återinförs. Nettokostnaden blir 2,6miljarder kronor . Detta finansieras genom motsvarande minskning avstatsbidraget till kommunerna, som avlastas en del av de ökade kostnadernasom barnomsorgslagen medför. Utskottet anser att familjer med låga in-komster bör kompenseras för den tidigare beslutade barnbidragssänkningen.Därför föreslås en sänkning av barnbidraget med . Frigjordamedel överförs till barndelen i bostadsbidraget och stärker därmed de famil-jer som har det svårast ekonomiskt. Vidare bör flerbarnstilläggetåterinföras.Utskottets förslag under utgiftsområde 12 innebär att regeringens prelimi-nära förslag till utgiftsram bör ökas med 1997 ochmed 1998 och 1999.Utgiftsområde 13: Ekonomisk trygghet vid arbetslöshetRegeringens politik vad gäller villkoren i arbetslöshetsförsäkringen harpräglats av stor ryckighet och oklarhet. Samtliga som blir arbetslösa måstetillförsäkras ett rimligt försäkringsskydd.Lägstabeloppet i nuvarande försäkring (a-kassan) skall enligt utskottetsuppfattning återställas till av inkomsten, och lägstanivån idet kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS) skall återställas till vad somgällde innan sänkte beloppet. Detta innebär att ramen förutgiftsområdet bör höjas.Regeringen har deklarerat att man skall höja ersättningen till80 %. Regeringen har dock ännu inte redovisat en trovärdig finansiering.Utskottet utgår emellertid från att regeringen kommer att presentera ett så-dant förslag och avvaktar med att ta ställning till den närmareutformningen tills förslag föreligger. Utskottet har i sitt förslagfinansierat höjningen av ersättningsnivån.Sammantaget föreslår utskottet att utgiftsramen för utgiftsområde 13 börutökas i jämförelse med regeringens preliminära förslag med 2 000 miljonerkronor 1997.Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetslivUtskottet redovisar fyra punkter som direkt kommer att innebära ett minskattryck på de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och därmed lägre kostnaderinom detta utgiftsområde.1) En offensiv satsning på tjänstesektorn i storleksordningen 6 miljarderkronor kommer att innebära att trycket minskar på arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Människor går från AMS-åtgärder till arbeten i privattjänstesektor.2) En reformering av som innebär att verket ersättsmed en smidig ledningsfunktion där fältverksamheten prioriteras.3) Lokal samverkan mot arbetslösheten där kommuner, försäkringskassa ocharbetsförmedling samverkar innebär rationalitets- och effektivitetsvinster.4) Inom en bred försöksverksamhets ram skall a-kassemedel kunna användasflexibelt i lokal samverkan för att förhindra att kommunalt anställda drivsut i öppen arbetslöshet. Också denna möjlighet skulle minska trycket pårena arbetsmarknadsåtgärder.Till dessa tillkommer rent tillväxtfrämjande åtgärder som exempelvis enmoderniserad arbetsrätt, ökade möjligheter att få fram riskvilligt kapitalm.m.Lönebidragsnivån föreslås återföras för ideella organisationer till 90 %.Finansiering kan ske genom omfördelningar från A 2-anslaget. Den föränd-ring i lönebidragsförordningen som beslutat om innebärande inte längre skall beakta risken för uppsägning vid omförhandling avlönebidragsnivån bör rivas upp och den tidigare förordningen bör gälla.Totalt bör regeringens förslag till utgiftsramen för område 14 minskas med2 och med och1999.Utgiftsområde 15: Studiestöd och Utgiftsområde 16: UniversitetsforskningRegeringen har i regeringsförklaringen och i andra sammanhang konstateratatt en satsning på utbildning och då i första hand vuxenutbildning är etthögt prioriterat område. Dåvarande finansminister deklareradeatt regeringen avsåg att presentera ett paket innehållande 100 000 nyautbild-ningsplatser. I vissa sammanhang har det t.o.m. talats om 130 000nya plat-ser.Samtidigt föreslog regeringen tidigare i proposition 1995/96:105kraftiga neddragningar av de extra studieplatser inom komvux och påfolkhögskolorna som inrättats av arbetsmarknadspolitiska skäl. Detförslaget motsatte sig en majoritet i utbildningsutskottet vilket leddetill att förslaget bordlades.Utskottet stöder därför regeringens förslag när det gäller att omvandlatill-fälliga studieplatser till permanenta.Utskottet vill däremot gå fram i något långsammare takt när det gäller till-komsten av antalet nya platser inom komvux för och inom högsko-lanför för att tillförsäkra en hög kvalitet. Resurserna förstudiemedel minskas i motsvarande grad. En viktig del av utbildningssats-ningen måste även göras inom och gymnasieskolan för att ävendär tillförsäkra en hög kvalitet.Utskottet vill också ha en annan fördelning än regeringen av de medel somanslås för vuxenutbildning. Inom den ram som utskottet föreslår finns för-slag om en utökning av antalet platser vid folkhögskolor och studieförbund.Komvux, folkhögskolor och studieförbund är tre utbildningsformer somkompletterar varandra. Alla tre bör därför få utökade resurser.Utskottet förordar också att inom ramen anvisa medel för att återställabarntillägget i svuxa. Det är en förutsättning för att många ensamståendeföräldrar skall kunna studera. Alltför många av dem har redan tvingats av-bryta sina studier sedan regeringen med kort varsel drog in barntillägget1995.Vidare anser utskottet att medel för stipendier på för dem somgenomgått basåret i komvux inte bör anvisas vid behandlingen av budgetennästa år. Likaså bör det särskilda s.k. N/T-stödet avvecklas. uppfattning bör studiemedel beviljas i relation till resultat.Sammantaget bör regeringens förslag till utgiftsram för område 15 mins-kasmed , med 1998 och med 1999. Utgiftsramen för område 16 bör lika-ledes minskamed 1997, med och med 650miljoner kronor 1999.Utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfund och fritidUtskottet föreslår en ökad satsning på utbildning framför allt på folkhög-skolor och studieförbund i jämförelse med regeringens utbildningssatsningoch ökar därmed utgiftsramen med för vart och ett avåren 1997 till 1999.Utgiftsområde 18: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggandeKostnader för bostadsbidrag har ökat kraftigt . Orsakerfinns att finna i skatteomläggningen 1991, hög ränta ochbyggkostnadsutveckling-en med höga boendekostnader som följd. Den högaarbetslösheten och vissa regeländringar har också haft stor betydelse. Deåtgärder som regeringen föreslagit, bl. a. i proposition 1995/96:186, föratt bryta kostnadsökningen, är nödvändiga, inte minst när det gäller attkomma till rätta med ett befarat omfattande fusk, enligt en undersökningutförd av Riksrevisionsverket.När det gäller besparingarna till följd av de aktuella länssammanslagning-arna i och är, inte minst de berörda länsstyrelsernasjälva, ytterst tveksamma till realismen i föreslagna sparnivåer. Utskottetgodtar dock i detta läge de beräkningar regeringen presenterar. Utskottethar föror-dat en sänkning av fastighetsskatten till och att dennasänkning finan-sieras med sänkta räntebidrag. Detta innebär att regeringensförslag till ut-giftsram för utgiftsområde 18 bör minska med 1 500 miljonerkronor för vart och ett av åren 1997, 1998 och 1999.Utgiftsområde 20: Allmän miljö- och naturvårdUtskottet anser det inte rimligt att tala om det ekologiskt uthålligasamhället och genomföra omfattande besparingar på miljöområdet.Utskottet anslår därför utöver regeringens förslag 300 miljoner kronorvilket är ram-höjande för utgiftsområdet. Fortsatta kalkningsinsatser ochfortsatt satsning på miljöförbättrande åtgärder bör prioriteras.I detta budgetförslag föreslås också på annan plats införandet av en av-fallsskatt fr.o. 1997.Utgiftsområde 21: EnergiUtskottet har förhoppningar om att kommande partiledaröverläggningar skallleda till stabila spelregler för aktörerna på energimarknaden till gagn försåväl miljön som tillväxten.Utgiftsområde 23: Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringarDet måste ur sysselsättnings- och resurssynpunkt vara en riktig princip attanvända sig av EU:s jordbruksmiljöstöd fullt ut vilket nu inte sker.Utskottet anslår i detta syfte. Besparingen påjordbrukets avbytar-tjänst avvisas varför ramhöjningen på utgiftsområdetblir totalt för vart och ett av de tre budgetåren 1997-1999.Utgiftsområde 24: NäringslivFörsäljningen av tjänster kommer få ett allt större utrymme irelation till varuproduktion och -försäljning. Utskottet anser att stimulanser för att påskyndautvecklingen av antalet tjänsteföretag skulle få påtagliga effekter påantalet nya jobb. Också ur re-surshushållningssynpunkt är ett ökat utrymmeför tjänstesektorn, t.ex. när det gäller reparationer och underhåll,angeläget.Tjänsteproduktion är diskriminerat i skattehänseende. Denna diskrimineringmåste brytas för att sysselsättningen i branschen skall öka. Att generelltminska tjänsteföretagens kostnader genom till exempel sänkt moms ellersänkt arbetsgivaravgift skulle, för att ge någon betydande effekt, idagsläget vara en alltför dyr åtgärd. Sänkningen skulle behöva vara storför att någon märkbar förändring skulle märkas vad gäller exempelvissysselsättningen. Utskottet ställer sig därför positivt till regeringensförslag till selektiv lös-ning, nämligen det ROT-avdrag man aviserar.Utskottet menar dock att denna möjlighet till skattereduktion bör vidgastill att omfatta fler tjänster riktade till hushållen. Det procentuellaavdraget för arbetskostnader bör höjas. Hushållssektorn har en storpotential för köp av olika tjänster. Ut-skottet räknar dock med minskadeskatteintäkter till följd av detta med , med och med 5 000 miljoner kronor.För att möjliggöra en sänkning av arbetskostnaderna i tjänstesektornföreslår utskottet att utgiftsramen för utgiftsområde 24 utökas med enberäknad sti-gande årlig kostnad för hemservice enligt dansk modell. Dettainnebär i jämförelse med regeringens förslag en ökning för utgiftsområdetmed , med 1998 och med 1999.Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgetenUtskottet avvisar de i propositionen aviserade besparingarna i ATP i formav sänkt barnpension. Barnpension utgår till barn som är (ivissa fall ) från folkpension och ATP om en eller bådaföräldrarna avlidit. Förutsättningen för att barnpension från ATP skallutbetalas är att den avlidna föräldern eller de avlidna föräldrarna hadeATP eller skulle haft rätt till ATP. Regeringens aviserade besparing blirtill sin natur retroaktiv, vilket utskottet inte kan acceptera.Utskottet föreslår besparingar inom området socialförsäkringar utanförstatsbudgeten. Det gäller bl.a. en successivt avvecklad delpension och enhöjd reell pensionsålder. Genom aktiv rehabilitering och ett minskat antalförtidspensionärer bör den genomsnittliga pensionsåldern kunna höjas medett halvt år fram till 1999.Sammantaget innebär utskottets förslag på detta område att utgiftsramen ijämförelse med regeringens förslag bör sänkas med 1 250 miljoner kronor1997, med och med år1999.I tabellen redovisas förslag till utgiftstak. Utskottetställer sig bakom detta förslag.UtgiftsområdenFörändrad ram i jämförelse med regeringens förslag1997 1998 19991. -100 -100 -1003. och uppbörd 200 200 1004. Rättsväsendet 350 730 306. Internationellt bistånd 2 544 2 857 4 3149. Hälsovård, sjukvård o social omsorg 1 135 1 135 1 13510. Ekon. trygghet vid sjukdom o handikapp 300 3 190 3 19011. Ekon. trygghet vid ålderdom -950 -1 835 -3 23512. Ekon. trygghet för familjer och barn 2 500 2 090 2 09013. Ekon. trygghet vid arbetslöshet 2 000 0 014. Arbetsmarknad o arbetsliv -2 500 -3 500 -3 50015. Studiestöd -2 340 -2 420 -2 46016. Utbildning och universitetsforskning -560 -740 -65017. Kultur, medier, trossamfund och fritid 180 180 18018. Samhällsplan., bost.förs. o byggande -1 500 -1 500 -1 50020. Allmän miljö- och naturvård 300 300 30022. Kommunikationer -200 -200 -20023. Jord- och skogsbruk, fiske m .m. 500 500 50024. Näringsliv 500 750 1 000Totalt 2 359 1 637 1 994Socialförsäkringsssektorn vid sidan avstatsbudgeten-1 250-3 000-5 000Totalt förändrat utgiftstak i jämförelsemed regeringen1 109 -1 363 -3 006Utgiftstaket för staten inklusive socialförsäkringssektorn bör alltsåsättas till 723 1997, 718 1998 och 731 446miljoner år 1999.Utskottet ställer sig med det anförda bakom förslag tillberäkning av samtliga utgiftsområden. Regeringens förslag avstyrks. Vidarebör som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anförtom respektive utgiftsområde.Därmed bifalls motionerna Fi82 (kds) yrkande 7 samt Fi93 (kds).Med hänvisning till vad som anförts avstyrks motionerna Fi78 (m) yrkan-dena2, 5, 13, 15 och 16, Fi79 (fp) yrkandena 2, 4, 6, 7, 9 och 12, Fi80 (v)yrkande 6, Fi81 (mp) yrkandena 4, 26-31, 33-38, 43 och 44, Fi83 (fp), Fi86(m), Fi90 (fp), Fi92 (s), Fi94 (c), Fi95 (fp), Fi97 (fp) yrkandena 1, 2, 4-8, 10 och 11, Fi98 (c), Kr2 (c) (delvis), Kr3 (fp) (delvis), Kr4 (s) (delvis) och Kr6 (v) yrkande 3.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande den preliminära fördelningen av utgifterna på utgifts-områdenatt med bifall till motionerna 1995/96:Fi82 yrkande 7 och 1995/96:Fi93 och med avslag på proposition 1995/96:150 yrkande 5 godkänner denpreliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområ-den som riktlinjerför regeringens budgetarbete och som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört i övrigt samt avslår mo-tionerna 1995/96:Fi78yrkandena 2, 5 13, 15 och 16, 1995/96:Fi79 yrkandena 2, 4, 6, 7, 9 och 12,1995/96:Fi80 yrkande 6, 1995/96:Fi81 yrkande 4, 26-31, 33-38, 43 och 44,1995/96:Fi83, 1995/96:Fi86, 1995/96:Fi90, 1995/96:Fi92, 1995/96:Fi94, 1995/96:Fi95, 1995/96: Fi97 yrkandena 1, 2, 4-8, 10 och 11, 1995/96:Fi98, 1995/96:Kr2 i denna del, 1995/96:Kr3 i denna del, 1995/96:Kr4 i denna del och1995/96:Kr6 yrkande 3,34. Skatteavvikelser (textavsnittet)(), (), (), Per ()och () anser att den del av utskottets yttrande som underrubriken börjar med "välkomnar redovis-ningen" och slutar med "inom ett utgiftsområde" bort ha följande lydelse:Finansutskottet ser redovisningen av skatteavvikelser som ett möjligt sättatt utvidga beslutsunderlag i den nya budgetprocessen. Den jämfö-relsenorm som valts innebär emellertid att man utgår ifrån att allt skallbe-skattas fullt ut och utan avdrag. Varje avvikelse från denna norm räknassom ett stöd - en skattesubvention. En sådan utgångspunkt är naturlig förden som betraktar högskattesamhället som önskvärt och som utgår från attindi-videns inkomster egentligen tillhör staten. Enligt utskottets meningblir därför denna redovisning mindre meningsfull. Utskottet vill tydligterinra om att regeringens redovisning och beslut med anledningav propo-sitionen inte innefattar något ställningstagande till dessa normer.35. Allmänna förutsättningar för kommunsektorn (mom. 12), , Per och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken förut-sättningar börjar med "delar regeringens" och slutar med "(mp) yrkande 52" bort ha följande lydelse:Finansutskottet ställer sig bakom de utgångspunkter för en omvandling avden kommunala sektorn som anges i motion Fi78 (m). Det lokala självstyretbehöver stärkas och demokratin vitaliseras genom en målmedveten ochfortlöpande avreglering. Ett första steg i denna riktning togs under denförra mandatperioden. Detta ledde till att nya och mer effektiva lösningarkunde väljas till fördel för kommuninnevånarna. måste nästa steg tas. Omkommunerna skall ha rimliga möjligheter att bidra till balans i denoffentliga ekonomin är det av grundläggande vikt att avregleringsarbetetfullföljs. De statliga regleringarna av verksamhet måste ocksåbegränsas så att medborgarna ges reell möjlighet att påverka och seresultat av sina viljeytt-ringar.Enligt utskottets mening måste avregleringarna förenas med en politik somkoncentrerar resurserna till de områden som kräver gemensamma lösningar. Dåkan skatterna sänkas och utrymme för såväl mänsklig växt som ekono-misktillväxt skapas. Kommunerna bör därför koncentrera sig på sina genui-naansvarsområden såsom fysisk planering, infrastruktur, myndighetsutöv-ningoch grundläggande social trygghet.Familjepolitiken bör läggas om som ett led i strävandena att bryta de of-fentliga servicemonopolen. Dessa monopol riskerar att passivisera männi-skor och frånta dem eget ansvar för sina liv. Stödet till barnfamiljernabör i stället ske genom skatteavdrag och inte genom kommunala subventionerav vissa barnomsorgsformer. Offentligt stöd till barnomsorg skall kommaäven dem till del som väljer att vårda och fostra barnen i hemmet, ellergenom samarbete med andra. Rätten till grundläggande utbildning och rättenatt välja skola skall garanteras genom införandet av en nationell skolpeng.Enligt utskottet är ökad konkurrens ett verksamt sätt att åstadkomma ef-fektiviseringar och höjd produktivitet. En konkurrensutsättning av all kom-munal verksamhet kan därigenom också minska behovet av statliga resurs-tillskott till kommunsektorn. Kommunalt ägda och subventionerade företaghämmar konkurrensen och leder till en försämrad samhällsekonomi. Många avdessa företag ägnar sig inte åt gemensamma kommunala uppgifter sommotiverar ett kommunalt ägande.Därför bör kommunerna upprätta avvecklingsplaner för sin affärsverk-samhet.I ett första steg bör tillkommande affärsverksamhet avvi-sas. Iett andra steg bör kommuner och landsting sälja icke primära tjänster tillsåväl privatpersoner som föreningar och andra offentliga instanser. I dettredje steget bör offentlig affärsverksamhet avvecklas eller försäljas. Omkommunerna visar oförmåga att avveckla sin affärsverksamhet anser utskot-tet att lagstiftning bör övervägas.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi78 (m) yrkandena 8 och 9.Motionerna Fi80 (v) yrkande 8 och Fi81 (mp) yrkande 52 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande allmänna förutsättningar för kommunsektornatt med bifall till motion 1995/96:Fi78 yrkandena 8 och 9 och medavslag på motionerna 1995/96:Fi80 yrkande 8 och 1995/96: Fi81 yrkande 52som sin mening ger regeringen till känna vad ut-skottet anfört,36. Allmänna förutsättningar för kommunsektorn (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken förut-sättningar börjar med "delar regeringens" och slutar med "(mp) yrkande 52" bort ha följande lydelse:Enligt regeringens egna bedömningar kommer mellan 30 000 och 35 000 jobbatt försvinna inom kommunsektorn fram . vet viatt att behoven av kommunala tjänster kommer att öka, bl.a. till följd avett ökat antal äldre. I likhet med motionärerna bakom parti-motion Fi80 finner utskottet denna utveckling oacceptabel. Det är därförhelt nödvändigt att kommunsektorn får ett resurstillskott för att kunnamöta de ökande behoven. Om så inte sker kommer resultatet obevekligen attbli nedskärningar i verksamheten och därmed sämre välfärd. Ett ökat ekono-miskt utrymme för satsningar på de kommunala kärnverksamheterna inom en rampå kan enligt utskottet i enlighet med Vänsterpar-tietsförslag skapas genom sänkta arbetsgivaravgifter.En annan effekt av nedskärningarna i kommuner och landsting är en ökandearbetslöshet. Den drabbar främst kvinnorna. Utskottet kan konstatera attdet främst är kvinnorna som arbetar med vård och omsorg och som därför ihög grad bär upp verksamheterna. De kommunala verksamheterna har också haftstor betydelse för kvinnors ekonomiska oberoende och deras möjligheter tillfrigörelse. En fortsatt nedskärningspolitik slår därför hårt mot storadelar av kvinnornas arbetsmarknad.Den ökande arbetslösheten och nedskärningarna i a-kassan och socialför-säkringarna resulterar i sin tur till stor del i ökad belastning påkommunernas socialbudgetar och försvårar för kommunerna att vidmakthålla engod kva-litet inom t.ex. utbildning och omsorgsverksamhet. Den kameraltinriktade budgetsaneringspolitiken går således i slutändan ut över såvälarbetet för sysselsättning som de fördelningspolitiskt viktiga kommunalakärnverksam-heterna, trots regeringens försäkringar om motsatsen.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi80 (v) yrkande 8. Motioner-na Fi78 (m) yrkandena 8 och 9 samt Fi81 (mp) yrkande 52 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande allmänna förutsättningar för kommunsektornatt med bifall till motion 1995/96:Fi80 yrkande 8 och med avslagpå motionerna 1995/96:Fi78 yrkandena 8 och 9 och 1995/96:Fi81 yrkande 52som sin meing ger regeringen till känna vad utskottet anfört,37. Allmänna förutsättningar för kommunsektorn (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken förut-sättningar börjar med "delar regeringens" och slutar med "(mp) yrkande 52" bort ha följande lydelse:Finansutskottet kan ställa sig bakom det som anförs i propositionen om attde offentliga verksamheterna i kommuner och landsting skall prioriterasframför transfereringar och statlig verksamhet. Enligt utskottets meningutgör den kommunala verksamheten i form av utbildning, sjukvård samt barn-och äldreomsorg själva kärnan i den svenska välfärdsmodellen vilken det ärytterst betydelsefullt att slå vakt om.Under de senaste åren har kostnaderna för kommunernas och landstingensordinarie konsumtion minskat som behoven har ökat som en följd avbefolkningsförändringar. Dessa ändrade förutsättningar har i regel möttsmed rationaliseringar och effektiviseringar. Denna anpassning har såsomframhålls i de grönas partimotion Fi81 varit ofrånkomlig ochnödvändig men har också i många fall resulterat i sänkta servicenivåer ochkvalitetsförsämringar.Genom de stora anpassningsåtgärder som redan vidtagits har enligt ut-skottets mening marginalerna för ytterligare kostnadsreduceringar högstväsentligt minskat. står kommunsektorn inför stora problem denärmaste åren på såväl inkomst- som utgiftssidan. Gapet mellan resurser ochbehov kan komma att växa med . På utgiftssidan kansocialbidragen t.ex. väntas öka som en följd av såväl stor arbetslöshet somindragningar i olika sociala trygghetssystem. På inkomstsidan innebär höj-ningen av de avdragsgilla egenavgifterna att det kommunala skatteunderla-get gröps ur som statsbidragens värde minskar eftersom de avsesförbli nominellt oförändrade.Mot denna bakgrund ger utskottet sitt stöd till de förslag till ekonomiskalättnader för kommunsektorn som förs fram av i form av enutebliven höjning av egenavgifterna, ett brutet tak isocialförsäkringarna och en arbetstidsförkortning . Ett genom-förande av dessa förslag innebär sammantaget att de ekonomiska förutsätt-ningarna skulle bli ca 1997, 4,7 miljarderkronor 1998 och 1999 jämfört medregeringens förslag. Ett sådant ökat ekonomiskt utrymme skulle enligtutskottet vara av stor betydelse såväl för att vidmakthålla kvaliteten iden kommunala verk-samheten som för att kunna skapa nya och behållatidigare jobb i kommuner och landsting.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi81 (mp) yrkande 52.