bet · GJ01TU7 · 1996-11-23 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkandeproposition 1995/96:44 Riktlinjer förupphandling av Gotlandstrafiken m.m.jämte 13 motioner.Regeringen föreslår att staten ävenfortsättningsvis skall garantera entillfredsställande person- ochgodstrafikförsörjning mellan fastlandetoch . Den framtida färjetrafikenskall inte kosta mer för staten ändagens trafiksystem och kännetecknas avatt den är passagerarvänlig,näringslivsanpassad, säker ochmiljöanpassad. Utgångspunkten skallvara en av staten garanterad bastrafikpå två fastlandshamnar. Det nuvarandetra-fikavtalet med sägs upp per den 31 december 1997.Efter upphandling föreslås att ett nyttavtal tecknas på högst . Ipropositionen föreslås även enavveckling av högstprisregleringen ochGotlandstillägget.Utskottet anser att staten ävenfortsättningsvis bör ha ansvar för attdet finns en tillfredsställandetrafikförsörjning med färja till ochfrån . Utskottet bedömer att deav regeringen föreslagna riktlinjernaär väl ägnade att främja entillfredsställande utveckling avGotlandstrafiken. Utskottet förutsätteratt regeringen för kommer attredovisa resultatet avtrafikupphandlingen. Utskottettillstyrker regeringens förslag ochavstyrker samtliga motionsyrkanden.Syftet med flera av dem torde dockkomma att tillgodoses.Vid betänkandet har fogats 13reservationer. De frågor somreservationerna avser samt departigrupper eller enskildapartimedlemmar som har avgettreservationerna framgår översiktligt iavsnittet Hemställan i utskottetsyttrande (s. 21-22). Regeringen() föreslåri proposition 1995/96:44 att riksdagen1. antar regeringens förslag till lagom begränsning av rätten att bedrivalinjesjöfart på ,2. antar regeringens förslag till lagom upphävande av lagen (1979:1035) medbemyndigande om utjämning av taxor förvissa lastbilstransporter vid utgångenav ,3. godkänner de riktlinjer somregeringen förordar för den framtidafärjetrafiken till och från Gotland.Lagförslagen har fogats som bilaga 1till betänkandet. 1995/95:T10 av Per m.fl. (m)vari yrkas1. att avslår de delar avförslaget som berör stiftandet av enlag om begränsning av rätten attbedriva linjesjöfart på ienlighet med vad som anförts imotionen,2. att beslutar upphävalagen om linjesjöfart på Gotlandfr.o.m. utgången av nuvarandetrafikperiod, , ienlighet med vad som anförts imotionen,3. att hos regeringen begärutredning av, och eventuellt förslagom, en snabbare avveckling avhögstprisregleringen.1995/96:T11 av () variyrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om miljö och ekonomiska skälför som en av huvudhamnarnaför Gotlandstrafiken,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kompletterande frakttrafik.1995/96:T12 av ochIngibjörg Sigurdsdóttir (båda s) variyrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att den av statengaranterade bastrafiken skall ske påhamnarna ochVisby-Oskarshamn,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att färjelinjernaklassificeras som riksvägar och gesvederbörliga vägnummer,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att överväga annankompensation av merkostnaderna igodstrafiken innan avveckling sker avhögstprisreglering och Gotlandstillägg,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om målsättningen attvägprincipen skall gälla för resor tilloch från ,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att kapacitetsanpassatvägpris bör prövas inför upphandlingenav Gotlandstrafiken,6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att pröva förutsättningarnaatt lägga huvudmannaskapet för trafikenpåVägverket/Kommunikationsdepartementet.1995/96:T13 av . (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om somfastlandshamn för Gotlandstrafiken.1995/96:T14 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om två fastlandshamnar förGotlandstrafiken.1995/96:T15 av () variyrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om möjlighet till konkurrerandeoch kompletterande färjetrafik tillGotland,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att samma möjlighet skallges till konkurrerande ochkompletterande via-trafik tillÖsteuropa och Baltikum.1995/96:T16 av m.fl. (fp)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett störreregionalt inflytande överGotlandstrafiken genom införande av etttrafikråd,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en sänkning avlängdmetertaxan,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en årlig utvärdering avGotlandstilläggets ochhögstprisregleringensavvecklingseffekter.1995/96:T17 av m.fl. (s)vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ochOskarshamn bör utgöra bashamnar påfastlandet för Gotlandstrafiken.1995/96:T18 av och (båda c) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av tvåfastlandshamnar för Gotlandstrafikenomfattande såväl gods- sompassagerartrafik året om,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att också ifortsättningen bör vara en av dessa tvåhamnar med garanterad bastrafik åretom,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av flexiblalösningar för framtida Gotlands- ochÖstersjötrafik,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om sommartrafikVästervik-Gotland och Öland-Gotland.1995/96:T19 av ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad imotionen anförts om som en avfastlandshamnarna för Gotlandstrafiken.1995/96:T20 (mp) av (båda mp) variyrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om den ekonomiska ramen för denstatligt garanterade bastrafiken,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om Gotlandstillägget och lagen(1979:1035) med bemyndigande omutjämning av taxor för vissalastbilstransporter,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om fastlandshamnarna för denstatligt garanterade bastrafiken,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att klassa vägen till ochfrån som riksväg,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om reserverade platser påfärjan för bofasta gotlänningar.1995/96:T21 av m.fl.(c) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om via-trafik,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om flexibla lösningar,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om bastrafik på ochNynäshamn,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om huvudmannaskap,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om status av riksväg,6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om principer för ett nytttransportstöd,7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om transportstöd motsvarandetransportstöd för Norrlandstrafiken.1995/96:T22 av m.fl.(v) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att de ekonomiska ramarnaför den framtida Gotlandstrafikenslutligen fastställs efter det atttrafiken har upphandlats i konkurrens ienlighet med en kravspecifikation somutgår från det gotländska samhälletstransportbehov,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att införa annanfinansiering av merkostnaderna igodstrafiken mellan ochfastlandet innan beslut tas om attnuvarande högstprisreglering ochGotlandstillägg skall avvecklas,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att färjelinjerna mellanGotland och fastlandet klassificerassom riksvägar,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att skall varahuvudman för färjetrafiken,5. att beslutar attfärjetrafiken mellan ochfastlandet skall ske på hamnarnaNynäshamn och ,6. att begär att regeringenåterkommer till med förslagtill principer för prissättningen avpersontransporten i Gotlandstrafikeninnan ny upphandling startar,7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om statligt ägda fartyg,8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om regionalt inflytande överGotlandstrafiken. 1 Bakgrund1.1 Ärendet och dess beredningSedan 1970-talets början har statentagit på sig ett ekonomiskt ochpolitiskt ansvar för färjetrafiken påGotland. beslutade den 15december 1970 att linjesjöfart påGotland endast skall få bedrivas eftersärskilt tillstånd av regeringen, s.k.koncession. Reglerna lades fast i lagen(1970:871) om linjesjöfart på Gotland.Lagen kom till i syfte att garantera entillfredsställande transportförsörjningtill och från till lägstasamhällsekonomiska kostnad. År 1971beslutade att införa ettgodstransportstöd för transporterna påfärja från . senareutvidgades stödet till att även omfattagodstransporter på färja till Gotlandoch persontransporterna på färjorna.Stödet till Gotlandstrafiken harvarierat kraftigt i omfattning underåren. Det statliga transportstödetberäknas för perioden juli 1995-juni1996 uppgå till 175 miljoner kronor.Genom koncessionskravet och genom atttaxor och turplaner för trafikenfastställs av staten har staten ettdominerande inflytande överfärjetrafiken till och från Gotland.Sedan lagen om linjesjöfart tillkomhar staten ingått fyra avtal omfärjetrafiken till och från Gotland.Varje avtal har i praktiken inneburiten ensamrätt för trafikutövaren attbedriva regelbunden person- ochgodstrafik, s.k. linjesjöfart, mellanfastlandet och . Den nuvarandekoncessionen, som sträcker sig till den31 , innehas av . Företaget bedrivertrafiken genom sitt helägda dotterbolagGotlandslinjen AB. Om det nuvarandeavtalet med intesägs upp före utgången av år 1995förlängs avtalet med ytterligare femår.I det av godkändabetänkandet (bet. 1992/93:TU18, rskr.244) underströk trafikutskottet bl.a.vikten av att färjetrafiken till ochfrån får en långsiktig lösningoch att en sådan förbereds i god tidinnan nuvarande avtalsperiod löper ut.Utskottet ansåg därför att enparlamentarisk kommitté bordetillsättas. Regeringen bemyndigadedärefter dåvarandechefen för tillkalla en särskild kommitté meduppdrag att lämna förslag tilllångsiktiga lösningar för färjetrafikentill och från . Kommitténredovisade sitt arbete den 15 april1995 i rapporten , SOU 1995:42.Utredningen har remissbehandlats.Utskottet har i samband med ärendetsberedning företagit en studieresa tillGotland och inhämtat synpunkter frånbl.a. ,och kommunen samtöverlagt med representanter frånnäringslivet på ön. Utskottet harvidare mottagit ett flertal skrivelseri ärendet samt inhämtat informationfrån Kommunikationsdepartementet.1.2 TrafikstrukturFärjetrafik till () sker åretrunt från två fastlandshamnar -och . De senasteåren har resandet ökat. Antaletpassagerare uppgick tillca 1 054 000. Resandet varierar stortöver året. Ungefär en tredjedel av allatransporter av passagerare och bilarsker dåfärjekapaciteten är i det närmastemaximalt utnyttjad. Förutom deårstidsberoende variationerna varierarresandet också kraftigt beroende påveckodagar, och skollov.Godstrafiken utvisar till skillnad frånpersontrafiken en någorlunda jämnbeläggning över året och är ocksåtämligen jämnt fördelad mellan densödra och norra linjen. MedGotlandslinjens färjor fraktades totaltunder drygt 460 000 ton.Gotlandslinjen har tre fartyg itrafik, två större kombinationsfärjorför passagerare och gods - NordGotlandia och Graip - samt en mindredagfärja - Nord - som användssom komplement under hög- ochmellansäsong samt för frakt av farligtgods. Med hänsyn till attfartygstonnaget dimensionerats förhögtrafiktid finns det en stor del avåret ett betydande överskott påfartygskapacitet.2 Färjetrafikens lagreglering2.1 Nuvarande regleringFärjetrafiken mellan ochfastlandet regleras genom lagen(1970:871) om linjesjöfart på Gotland.Syftet med regleringen är enligtförarbetena att skapa garantier för entillfredsställande transportförsörjningför till lägsta möjligakostnader (prop. För attsäkerställa det gotländskanäringslivets och den gotländskaallmänhetens behov i fråga omlinjedragning, turtäthet m.m. fann manatt en fortlöpande samhällelig insyn iverksamheten var motiverad. Behovet avinsyn förstärktes enligt propositionenytterligare genom att staten förklaratsig beredd att göra ekonomiska insatserför att reducera fraktkostnaderna. Ilagen föreskrivs krav på tillstånd avregeringen för att få bedrivalinjesjöfart på . Enligt lagenhar tillståndshavare inte någonensamrätt till trafiken. Sedan lagenstillkomst har dock den aktuellatrafikutövaren genom avtal med staten ipraktiken tillerkänts ensamrätt.I och med medlemskap iEuropeiska unionen ärcabotageförordningen, Rådets förordning(EEG) 3577/92 av ,gällande rätt och har företräde framförsvensk lag. Cabotageförordningeninnebär en etappvis liberalisering framtill av kustsjöfarten mellanländerna i EU. Den svenska kusten ärdärmed öppen för alla inrikessjötransporter med fartyg som ärregistrerade i en annan EU-medlemsstat. Enligtcabotageförordningen får dock enmedlemsstat, som villkor för rätten atttillhandahålla cabotagetjänster till,fram och mellan öar, ingå avtal medrederier om allmän trafik eller angeförpliktelser vid allmän trafik. Sådanaförpliktelser får avse vilka hamnar somskall anlöpas, regelbundenhet,kontinuitet, turtäthet, kapacitet attutföra tjänsten, fraktsatser ochbemanning av fartyget. Avcabotageförordningen gäller vidare attexisterande avtal om allmän trafik fårfortsätta att gälla fram till det datumdå de löper ut.2.2 Regeringens förslagAv propositionen framgår att nuvarandelagreglering med tillståndsplikt förden som vill utöva trafik på Gotlandsaknar stöd i cabotageförordningen. Isammanhanget anges att utvecklingen iÖstersjöregionen kan innebära en ökadefterfrågan av internationellfärjetrafik via . Den tekniskautveckling som sker på fartygssidan gervidare nya möjligheter till flexiblalösningar med snabba persontransportermed höghastighetsfärjor. Regeringenanser att dessa nya omständighetertillsammans med cabotageförordningenkan göra det möjligt att tillåta andratrafikutövare som inte ingått avtal omallmän trafik att, under vissa villkor,utöva trafik till och från Gotland.Regeringen anger mot denna bakgrundatt möjligheterna till konkurrerandetrafik kommer att övervägas i denkommande upphandlingen. Det äremellertid viktigt att denkonkurrerande trafiken inte ger sådanaekonomiska konsekvenser att statenskostnad för Gotlandstrafiken överstigerangivna ekonomiska ramar. Regeringenanser att upphandlingen, och detrafiklösningar som därvid föreslås avanbudsgivarna, får visa om och i såfall vilka föreskrifter som skallmeddelas för de rederier som vill utövatrafik på men som inte ingåttavtal om allmän trafik. Lagen(1970:871) om linjesjöfart på Gotlandföreslås mot denna bakgrund upphävasden och ersättas av enlag om begränsning av rätten attbedriva linjesjöfart på . Dennya lagen innebär att regeringenbemyndigas att meddela föreskrifter ombegränsning av rätten att utföraregelbundna sjötransporter mellanGotland och fastlandet.2.3 MotionsförslagI motion T10 (m) framhålls att detnuvarande trafikmonopolet har medförtomotiverat höga kostnader, dåligbehovsanpassning och missnöjda kunder.Monopolet har också förhindratalternativa trafikformer och har därmedskadat turistnäringen på ön. Enligtmotionen bör trafikeringsmöjligheternainte begränsas. Regeringens lagförslagär därför obehövligt och kan i värstafall leda till liknande problem som denhittillsvarande lagstiftningen orsakat.Motionärerna framhåller att EU:scabotageförordning medger att statenträffar avtal med rederier om allmäntrafik . Rederiets förpliktelser vidallmän trafik innebär att man utföråligganden som man annars inte skulleutföra om man endast tog hänsyn tillegna kommersiella intressen. anses helt tillräckligt föratt skapa garantier för en välfungerande, säker och miljövänligtrafik. Utöver den av statengaranterade bastrafiken bör person-,turist- och godstrafiken tillåtasutvecklas på ett marknadsmässigt sätt.Motionärerna tillstyrker därförregeringens förslag att upphäva dennuvarande lagen om linjesjöfart påGotland men avstyrker den del avförslaget som innebär stiftandet av enny lag om begränsning av rätten attbedriva trafik på Gotland.2.4 Utskottets ställningstagandeI likhet med regeringen anser utskottetatt det under vissa villkor bör varamöjligt för andra trafikutövare sominte ingått avtal om allmän trafik attutöva trafik på . Kompletterandetrafik kan exempelvis främjakonkurrensen och ge ettvärdefullt trafiktillskott på nyarutter och tillföra ön nyaturistgrupper. Utskottet anser detsamtidigt rimligt att - om det visarsig befogat - föreskrifter skall kunnameddelas som syftar till attkonkurrerande trafik inte undergräverstatens möjligheter att till en rimligkostnad trygga en tillfredsställandetrafikförsörjning på . Utskottetansluter sig därför till deöverväganden som enligt regeringentalar för att en lag om begränsning avrätten att bedriva linjesjöfart påGotland bör antas av . MotionT10 avstyrks i nu behandlad del.3 Utgångspunkter inför upphandlingen3.1 Regeringens förslagRegeringen anser att det nuvarandeavtalet med skallsägas upp per . Medutgångspunkt i redovisade riktlinjerför den framtida Gotlandstrafiken bören upphandling genomföras och ett nyttavtal tecknas för en period av längsttio år.Regeringen framhåller att det är avstörsta vikt att färjetrafiken, såvältill och från som inom landetsgränser, kännetecknas av högsta möjligasjösäkerhet. Den pågående utvecklingenav sjösäkerheten bör därför avnaturliga skäl även avspeglas ifärjetrafiken till och från Gotland.Regeringen anser vidare attmiljöaspekter bör ingå som en viktigdel vid valet av trafikutövare för denav staten garanterade bastrafiken.Miljökrav kommer därför att ställas vidden förestående upphandlingen avGotlands-trafiken.Regeringen bedömer att entillfredsställande trafikförsörjningmed färja till och från kanerhållas inom den nuvarande ekonomiskaramen på ca . Dennaram bör inte överskridas. Det nyaavtalet föreslås därför utformas ienlighet med beslut om attinföra ett tak för de offentligautgifterna. fåranslaget till Gotlands-trafiken därförinte överskridas utan riksdagensmedgivande annat än för att korrigerafluktuationer över tiden.3.2 MotionsförslagI motion T20 (mp) framhålls attregeringens förslag till kostnadsnivåmöjliggör en alltför bristfälligtrafiklösning. Den ekonomiska ramen förbastrafiken bör grundas på detgotländska transportbehovet. Anslagetbör därför i stället beräknas så attdet tillgodoser det transportbehov ochden prisnivå som behövs.Enligt motion T22 (v) måsteutgångspunkten för utformningen av detframtida trafiksystemet vara detransportbehov som det gotländskasamhället har och . Deekonomiska ramarna för trafiksystemetbör därför fastställas först efter detatt upphandlingen har skett.3.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera attfärjetrafiken har en avgörandebetydelse för Gotlandsutvecklingsmöjligheter. Detta gällersåväl näringslivet som befolkningen.Samtidigt gäller att förutsättningarnaför färjetrafiken på förändrasi ett flertal avseenden. Den politiskautvecklingen i innebäratt nya handels- och kontaktvägaröppnas, den tekniska utvecklingen påfartygssidan gör det möjligt attanvända höghastighetsfärjor och inomnäringslivet och på turistområdet skeren snabb utveckling.Det var bl.a. med denna bakgrund somutskottet framhöll vikten avatt färjetrafiken på får enlångsiktig lösning och att en sådanförbereds innan den nuvarandekoncessionsperioden upphör. Utskottetkonstaterar att det förslag somregeringen mot bakgrund av riksdagensinitiativ förelagt bygger påatt staten även fortsättningsvis skallgarantera en tillfredsställande person-och godstrafikförsörjning mellanfastlandet och . Utskottet delarregeringens uppfattning. Utformningenav sjöfarten mellan ochfastlandet har betydelse för dennationella trafikpolitiken. mening bör därför statenäven fortsättningsvis ha ett ekonomisktoch politiskt ansvar för att trygga engrundläggande basstandard ifärjetrafiken. Hög säkerhet,miljöanpassning samt krav på att vägentill och från alltid skall varaöppen bör vidare vara grundläggandeförutsättningar för framtidatrafiklösningar.Utskottet anser det lämpligt attriksdagen anger en kostnadsram införden förestående trafikupphandlingen. Avriksdagsordningen följer också attpropositioner med förslag om riktlinjerför viss statsverksamhet bör innehållaen uppskattning av framtida kostnaderför det ändamål som förslaget avser (3kap. 2 §). Enligt utskottets mening ärdet rimligt som regeringen föreslår attnuvarande kostnadsnivå på 175 miljonerkronor anges som ekonomisk ram. Isammanhanget kan nämnas att denparlamentariska utredningen omGotlandstrafiken beräknade detsammanlagda subventionsbehovet till140-160 miljoner kronor per år.Utskottet har inget att erinra motregeringens förslag att det nya avtaletbör utformas så att anslaget tillGotlandstrafiken inte fåröverskridas utan medgivandeannat än för att korrigerafluktuationer över tiden.Utskottet tillstyrker därförregeringens riktlinjer för den framtidafärjetrafiken till och från idenna del. Motionerna T20 (mp) och T22(v) avstyrks i nu behandlad del.4 Fastlandshamnar4.1 Regeringens förslagRegeringen anser att utgångspunktenäven fortsättningsvis bör vara att denav staten garanterade bastrafiken skerpå två fastlandshamnar. Vid valet avfastlandshamnar bör noga övervägasvilka hamnar som, inom angivnaekonomiska ramar, ger det ur passagerar-och näringslivssynpunkt mestfördelaktiga trafiksystemet.4.2 MotionsförslagEnligt motion T11 (fp) bör vid valet avfastlandshamn ett nationellt perspektivanläggas och en hållbar ekonomisk ochmiljömässig lösning eftersträvas. Medett sådant synsätt anges att Oxelösundutgör ett lämpligare hamnalternativ änNynäshamn och . För Oxelösundtalar bl.a. hamnens godadjupförhållanden samt att allanödvändiga investeringar i olikatrafikanläggningar redan är utförda.Motionären anger även att vid ettalternativ med flera fastlandshamnarutgör ett ur miljö- ochkostnadsperspektiv självklart val somhamn för kompletterande frakttrafik.I motion T12 (s) framhålls atthuvuddelen av färjegodset tillNynäshamn levereras till Stockholm.Nynäshamn är därför det lämpligastealternativet som nordlig hamn. Val avannan hamn innebär ökad miljöbelastningsamt väsentliga kostnadsökningar pågrund av längre transportsträckor.Enligt motionen bör uttalasig för att den av staten garanteradebastrafiken skall utgå från hamnarnaNynäshamn och Oskarshamn.I motion T13 (s) erinras om attOxelösund i flera statligasjöfartsutredningar har utpekats somdet bästa eller ett av de bästahamnalternativen utefter ostkusten.Förutom djupaste hamnerbjuder motorvägs- ochjärnvägsanslutning samt närhet tillflygplats. Enligt motionen måste det urpassagerar- och godssynpunkt vara mesteffektivt att koncentreratransportflödena, vilket ger högtrafikfrekvens och utnyttjandegrad avresurserna. Till den besparing somstaten kan göra på detta alternativ kanläggas de mycket positivaregionalpolitiska effekter som skulleuppstå i . Mot denangivna bakgrunden framhålls attOxelösund i första hand bör vara en avfastlandshamnarna. Ett annat alternativkan vara att utnyttja hamnför kompletterande gods- ochpersontrafik framför allt underhögsäsong.Enligt motion T14 (s) finns det godaskäl för att som propositionen görbestämt avvisa enhamnsalternativet.Riksdagen bör fastställa att de tvåfastlandshamnarna skall vara Oskarshamnoch Nynäshamn.I motion T17 (s) framhålls attNynäshamn erbjuder en bra hamn, snabbainseglingsvägar, bra kollektivtrafikoch, när påbörjade och planeradevägbyggen är klara, snabbavägförbindelser. Det betyder kortareoch miljövänligare transporter försåväl resenärer som gods.