bet · GK01UbU3 · 1996-11-28 00:00:00 — Statens roll bör därvid även vara att finansiera riskfylldaprojekt som har svårt att få finansiering på annat sätt. Statens ansvar gälleräven sådana forskningsområden som är av allmänt eller kulturellt värde, men intkan räkna med stöd från näringslivet eller privata intressen. Förgrundforskningen innebär detta att statsmakterna beslutar om fördelningen avtillgängliga resurser mellan områden som teknik, naturvetenskap, medicin ochkulturvetenskaper.När det sedan gäller frågan om ?relevans? menar utskottet attdenna skall ses i ljuset av regeringens grundläggande uppfattning - vilkenutskottet delar - nämligen att samhället på alla områden blir alltmerkunskapsberoende. Vad regeringen nu framhåller är att relevansaspekten börtillmätas större betydelse inom alla forskningsområden. I propositionen heterdet att för ändamålsbestämd eller tillämpad forskning är forskningens relevansför avnämare i samhället ofta direkt och tydligt definierbar. Däremot ärgrundforskningens relevans för det omgivande samhället i regel inte likauppenbar och lätt att definiera. Detta utesluter inte att mer samhällsrelateradnyttighetsaspekter kan komma in även inom olika grundforskningsområden, vilketförutsätter ett nära samspel mellan forskarna och samhället. Vid en sådanbedömning, anför regeringen, är det emellertid mycket viktigt att ta hänsyn tildet långa tidsperspektiv i vilket grundforskningens resultat och nytta bör ses(prop. s. 49). Det sista vill utskottet stryka under.Utskottet vill i det här sammanhanget, med anledning av vad som anförs i ettpar motioner, beröra frågan om humaniora och därvid peka på att regeringen, närden anger övergripande mål för forskningen, börjar med att slå an en närmastexistentiell ton genom att ange att den skall bidra med nya fakta om bl.a.samhället och kulturen och ge perspektiv på människans belägenhet i universum,jordens ekosystem och i historien. Beträffande kulturvetenskaperna -samhällsvetenskap, rättsvetenskap, humaniora och religionsvetenskap - som ett ade prioriterade områdena anger regeringen att till de mest angelägnasatsningarna inom området hör att vidareutveckla medel för att nå höginternationell kvalitet i forskningen, bl.a. genom internationella utvärderingaoch internationell publicering, samt vidareutveckla former för information omden kulturvetenskapliga forskningens resultat, synsätt och samhällsrelevans.Särskilda insatser måste enligt regeringen göras för att effektivisera forskarutbildningen och förbättrarekryteringen av forskare inom området.Beträffande frågan om kvalitet i forskningen kan inte utskottet se någonmotsättning mellan vad som anförs i några av motionerna och regeringens förslagtill riktlinjer. Kravet på hög vetenskaplig kvalitet i den forskning somfinansieras med statliga medel ingår uttryckligen bland riktlinjerna. Regeringeanser att kvalitetsgranskningen bör ges stor uppmärksamhet och inslaget avinternationell granskning inom alla områden måste öka, även inom områden där deidag inte är så vanligt. Självklart bör detta avse forskning vid varje lärosäteAlla universitet och högskolor skall enligt riktlinjerna förfoga över egnaforskningsresurser. Utskottet behandlar i sitt anslagsbetänkande (UbU1) närmareregeringens förslag i budgetpropositionen såvitt avser medel för forskning vidmindre och medelstora högskolor.Mot bakgrund av vad som anförs i motion 1996/97:Ub10 om insatser förmiljöforskning vill utskottet i korthet peka på vad regeringen anför omforskning till stöd för miljöarbetet. Enligt regeringens bedömning börprioriteringarna under innevarande forskningsperiod som avser områdena fysiskpåverkan, biologisk mångfald, kretslopp och varuflöden samt samhälls- ochtvärvetenskaplig forskning i stort kvarstå under nästkommande period. Ensärskild fråga som bör prioriteras under den kommande forskningsperioden gällereventuella risker för miljö och hälsa av miljögifter med hormonella effekter.Regeringen ställer sig bakom de prioriteringar som föreslås iKlimatdelegationens rapport forskning (SOU 1996:39).Snedrekryteringen till högre utbildning är, menar utskottet, redan i sig ettallvarligt problem och har - i enlighet med vad som framförs i motion1996/97:Ub7 - konsekvenser när det gäller forskarsamhällets sammansättning.Utskottet anser emellertid inte att riktlinjerna för forskningspolitiken börkompletteras enligt motionärernas önskemål. Utskottet vill i sammanhanget erinrom följande. Gymnasieskolans alla nationella och specialutformade program ärnumera treåriga. Grundläggande behörighet för tillträde till grundläggandehögskoleutbildning skall den ha som har fått slutbetyg från något av dessaprogram och har lägst betyget Godkänd på kurser omfattande av antalegymnasiepoäng som krävs för ett fullständigt program. Det finns också anledningatt peka på att regeringen i årets budgetproposition föreslår att i de generellutbildningsuppdragen för universitet och högskolor bl.a. skall ingå att särskilfrämja rekryteringen från grupper med svag studietradition och i regioner därutbildningsnivån hos befolkningen är låg (prop. 1996/97:1 utg.omr. Utskottet tillstyrker i sitt anslagsbetänkande förslaget (bet. UbU1).Utskottet förutsätter att regeringen noga följer utvecklingen i nu berörtavseende.Utskottet finner sammanfattningsvis att mycket av det som har framförts i denu behandlade motionerna är tillgodosett med vad utskottet har anfört. Medhänvisning härtill och till att utskottet ej heller i övrigt anser attmotionerna bör föranleda någon särskild åtgärd från sida föreslårutskottet att skall godkänna vad regeringen har förordat om mål förforskningen och om allmänna riktlinjer för forskningspolitiken. Motionerna1996/97:Ub5 yrkandena 10, 11 och 16, 1996/97:Ub7 yrkandena 1 och 2, 1996/97:Ub8yrkande 15, 1996/97:Ub10 yrkandena 1 och 22, 1996/97:Ub411 yrkandena 4 och 5, 1996/97:Ub451 yrkandena 1 och 4 samt 1996/97:Ub514yrkande 33 bör avslås.Jämställdhet och genusforskningRegeringens bedömningI ett särskilt avsnitt i forskningspropositionen redovisar regeringen sinabedömningar när det gäller jämställdhet och genusforskning. Därvid beskrivs deförslag till satsningar på genusforskning som regeringen i budgetpropositionen(prop. 1996/97:1 utg.omr. 16) lägger fram för godkännande. Utskottetbehandlar dessa förslag och motionsyrkanden rörande dem i betänkande1996/97:UbU1.Våren 1995 lade regeringen fram en proposition om jämställdhet mellan kvinnoroch män inom utbildningsområdet (prop. 1994/95:164, bet. UbU18, rskr. 405).Flertalet av de åtgärder som där presenterades har genomförts.Under det senaste året har ett antal utredningar genomförts som berörjämställdhet inom forskningen samt genusforskning. Utredningen om insatser förkvinno- och jämställdhetsforskning (U 1995:01) har lagt fram betänkandet Viljanatt veta och viljan att förstå - Kön, makt och den kvinnovetenskapligautmaningen i högre utbildning (SOU 1995:110). Forskningsfinansieringsutredninge(U 1995:05) har i sitt slutbetänkande Forskning och pengar (SOU 1996:29) lagtfram vissa förslag som gäller jämställdhet inom forskningen. Efter initiativfrån den s.k. JÄST-gruppen har på regeringens uppdraggjort en förstudie om meritvärdering vid tillsättning av tjänster, vilkenredovisats i rapporten av kvinnors respektive mäns meriter vidtjänstetillsättning inom universitet och högskolor (Ds 1996:14). I en annanstudie, Males, redovisas en analys av poängsättning vidtjänstetillsättningar inom () under år 1995.Regeringen redogör i forskningspropositionen för utredningarnas förslag och sinställningstaganden till dessa.Regeringen anser det angeläget att genusperspektiv i ökad utsträckning införsi forskningen. I detta sammanhang markerar regeringen också betydelsen avmansforskning. Syftet med de avsevärda resursförstärkningar för genusforskningesom föreslås i budgetpropositionen är, anför regeringen iforskningspropositionen, att bygga vidare på den organisation och ?dubblastrategi? som tillämpats när det gäller genusforskning. Den innebär attsatsningar görs dels på de tvärvetenskapliga forum och centrum som finns vidlärosätena, dels på fortsatt inomdisciplinär uppbyggnad av genusforskningen. Desistnämnda tar sig uttryck i förslaget om att inrätta sammanlagt 18 tjänster fögenusforskning inom sex olika ämnen, däribland tre inom teknisk-naturvetenskapliga områden (informationsteknik, fysikundervisningens didaktikoch människa-maskin). Regeringen påpekar att när genusperspektivets relevans föteknisk och naturvetenskaplig forskning ifrågasätts, görs det ofta utifrån enfokusering av problemlösningsfasen i forskningsprocessen. Enligt regeringen ärdet emellertid i den inledande fasen, när problem väljs ut, och i den avslutandresultatanalysen och erfarenhetsåterföringen som genusperspektivet kan bidra octillföra den tekniska och naturvetenskapliga forskningen ny kunskap.Förslaget från Utredningen om insatser för kvinno- och jämställdhetsforskningom att ett sekretariat skall inrättas med uppgift att utreda, skapa opinion,stimulera och informera om genusforskning bejakas av regeringen, som ibudgetpropositionen föreslår att ett sådant sekretariat inrättas och placerasvid . Det är enligt regeringen lämpligt att det blir ensjälvständig inrättning. Förslaget från utredningen om att sekretariatet ocksåskulle dela ut bidrag till kvinno- och jämställdhetsforskning tas däremot inteupp av regeringen. Inte heller biträder regeringen utredningens förslag om attett särskilt kvinnoforskningsråd skall inrättas. Regeringen anser att det ärväsentligt att genusforskningen integreras i den ordinarie forskningen och attde ordinarie forskningsfinansierande organen fördelar medel även förgenusforskning. FRN:s verksamhet inom området kvinno- och jämställdhetsforskninär enligt regeringen värdefull och bör bedrivas även i fortsättningen.Instruktionerna för såväl FRN som samtliga forskningsråd har - efter riksdagensbeslut med anledning av jämställdhetspropositionen - ändrats, så attdessa organ inom sina respektive områden numera skall främja jämställdhet mellakvinnor och män.I budgetpropositionen har regeringen föreslagit resursökningar till de åttacentrum/forum som haft öronmärkta medel. Där föreslås också medetill Jämställdhetscentrum vid . Vidare föreslås ibudgetpropositionen att Kvinnohistoriska samlingarna vid skall kunna ges ställning som ansvarsbibliotek. Därmedtillmötesgår regeringen förslag från Utredningen om insatser för kvinno- ochjämställdhetsforskning.Regeringen diskuterar i forskningspropositionen också förslaget frånForskningsfinansieringsutredningen om att de statliga forskningsfinansiärernaskall ges i uppdrag att göra en genomgripande analys av orsakerna tillskillnaderna i medelstilldelning till manliga respektive kvinnliga forskare.Forskningsfinansieringsutredningen föreslog även att jämställdhetsrevisionerskall genomföras vid landets forskningsfinansierande och forskningsutförandeorgan. Regeringen anser inte några särskilda åtgärder behövliga menbetonar och de enskilda myndigheternas ansvar i dessa frågor.Samtliga forskningsråd skall som nämnts verka för jämställdhet mellankvinnor och män. Att främja jämställdhet mellan kvinnor och män är också ensärskild uppgift för enligt instruktionen för verket. Dessutomfinns i regleringsbrev för forskningsråden krav på återrapportering rörandejämställdhetsarbetet.Forskarutbildning och forskarkarriärMiljöpartiet framför i motion 1996/97:Ub10 yrkande 4 en rad förslag i syfte attförbättra möjligheterna för kvinnor att inleda och fullfölja en forskarkarriär.Motionärerna anser att kvinnor missgynnas redan vid antagningen tillforskarutbildning. De väljer i större utsträckning än män för sina småforskningsuppgifter i slutet av grundutbildningen - och senare för sinaavhandlingsarbeten - ämnen som inte ingår i etablerade forskningsprojekt vidinstitutionen. Därmed har de mindre hjälp av handledaren, som oftast är en manoch är den som leder institutionens etablerade projekt. Handledningssituationensåväl på C- och D-nivå som i forskarutbildningen måste ändras, ansermotionärerna. De vill också att omvandlingen av utbildningsbidrag tilldoktorandtjänster skall fullföljas och antalet doktorandtjänster ökas. Vidarevill de öppna möjligheten för forskarstuderande att självständigt söka medel hoforskningsfinansierande organ, så att de inte blir helt hänvisade tillhandledarens resurser och välvilja. Olika typer av tidsbegränsade tjänster börenligt motionärerna införas i forskarkarriären för att öka rörligheten, och devill också se en ökad rörlighet mellan universitet och näringsliv eller arbeteninom offentlig sektor, vilket enligt deras mening skulle gynna möjligheterna atpå någorlunda få en rimlig fördelning mellan män och kvinnor på lärar-och forskartjänster vid universitet och högskolor. Motsvarande förslag framförsi motionerna 1996/97:Ub514 (mp) yrkandena 26 och 29 samt 1996/97:A806 (mp)yrkande 20.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföra följande.Att handleda studenter vid deras val av ämnen för och genomförande av egnaforskningsarbeten såväl i grundutbildningen som i forskarutbildningen är en avde mest kritiska uppgifterna för lärarna vid universitet och högskolor.Omedvetenhet eller bristande skicklighet från lärares sida i utövandet avhandledning är säkert ofta en bidragande orsak till att kvinnliga studenter, meäven manliga, avstår från forskarutbildning eller avbryter sådan. Hurhandledningen skall genomföras lämpar sig dock inte för direktiv frånöverordnade myndigheter. I budgetpropositionen (avsnitt 5.3.1) har regeringenredovisat bedömningen att det är mycket angeläget att öka kunskapen omjämställdhetsaspektens betydelse hos högskolans lärare. Jämställdhet är, anförregeringen där, inte bara en rättvisefråga utan också en kvalitetsfråga.Regeringen avser att ge i uppdrag att utvärdera lärosätenasinsatser beträffande det pedagogiska utvecklingsarbetet samt lärarnasfortbildning i pedagogik och i jämställdhetsfrågor. Frågan omtjänsteorganisation och därmed forskarkarriär kommer att behandlas av regeringei en proposition . Då kommer regeringen också att återkomma tillfrågan om rekryteringsmål avseende andelen kvinnor på tjänster som lärare ochforskare inom högskolan.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslårmotionsyrkandena.I motion 1996/97:Ub409 (s) begärs uppföljning av pågående jämställdhetsprojektsyfte att ge kvinnliga studerande goda studie- och forskningsbetingelser.Motionären syftar dels på projekt som bedrivs vid vissa lärosäten med stöd avGrundutbildningsrådet, dels på verksamhet i vissa kommuner med stöd från dets.k. med syfte att stimulera elevernas intresse för naturvetenskaoch teknik. Även i denna motion sägs att formerna för handledning och stöd isamband med examensarbeten ofta missgynnar kvinnor.Utskottet erinrar om att både för skolan och för den högre utbildningen ochforskningen gäller som ett uttalat mål att verka för jämställdhet mellan kvinnooch män. Det är då enligt utskottets mening självklart att de projekt av olikaslag som genomförs för att pröva nya sätt att nå jämställdhet också följs upputan något särskilt tillkännagivande om detta från sida. Utskottetföreslår att avslår motion 1996/97:Ub409.Centerpartiet anför i motion 1996/97:Ub451 att en mer aktiv rekrytering avkvinnor till forskarutbildningen är nödvändig. I detta sammanhang måsteregeringen också redovisa effekten av den avbrutna omvandlingen avutbildningsbidrag till doktorandtjänster, heter det i motionen (yrkande 14).Samma förslag framförs i motion 1996/97:Ub448 (c) yrkande 3.Utskottet hänvisar till vad som anförs i budgetpropositionen (avsnitt 5.5.49)om att frågor rörande forskarutbildningens utformning och studiefinansieringenför doktorander kommer att behandlas i en proposition som regeringen avser attförelägga . Ett tillkännagivande i enlighet medmotionsyrkandena är enligt utskottets mening inte påkallat, varför yrkandena böavslås av riksdagen.Forskarsamhällets organObligatoriska jämställdhetsrevisioner av forskningsråden är enligtCenterpartiets motion 1996/97:Ub451 yrkande 15 nödvändiga för att motarbetadiskriminering i anslagsförfarandet hos forskningsfinansierande organ. Sammaförslag framförs i motion 1996/97:Ub448 (c) yrkande 5.Utskottet delar regeringens uppfattning, som redovisats i det föregående, attredan vidtagna åtgärder säkerställer att statsmakterna kommer att få analyser aforskningsrådens medelstilldelning ur jämställdhetssynpunkt. Ett särskilttillkännagivande om jämställdhetsrevisioner är därför inte behövligt, varförriksdagen bör avslå yrkandena.Andelen kvinnor i forskarsamhällets organ tas upp i motionerna 1996/97:Ub448 (cyrkande 4 och 1996/97:Ub483 (fp) yrkande 4. I den förstnämnda motionen sägs attstyrelser och nämnder bör uppvisa en jämn könsfördelning och att detta ärspeciellt viktigt när det gäller tjänsteförslagsnämnderna. Skullehögskolevärlden misslyckas med att uppnå en jämn könsfördelning itjänsteförslagsnämnderna bör enligt motionärerna kvotering övervägas. I densistnämnda motionen anges det som mål att det skall finnas av underrepresenterat kön i alla interna beslutsorgan inom högskolan. Ävenprivata och stiftelseägda högskolor bör nå detta mål, anser motionärerna.Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande.När det gäller tjänsteförslagsnämnder föreskrivs numera i högskoleförordningen(1993:100, ändrad på denna punkt 1995:944) att båda könen skall vararepresenterade bland de ledamöter som utses för hel mandatperiod avfakultetsnämnd, av utvecklingsarbete eller av styrelsenför högskolan. Även när det gäller de sakkunniga som utses för varje ärende börenligt förordningen båda könen vara representerade, om det inte finns synnerligskäl. Utskottet har inhämtat att JÄST-gruppen till regeringen ingivit förslag otillägg till högskolelagen, innebärande att en jämn könsfördelning skalleftersträvas i fakultetsnämnderna och i de särskilda organen förgrundutbildningen. JÄST-gruppen har också föreslagit en bestämmelse ihögskoleförordningen om att en jämn fördelning mellan kvinnor och män ihögskolestyrelserna bör eftersträvas. Samma sak har föreslagits beträffandevalförsamlingar som föreslår rektor och prorektor. Dessa ändringsförslag beredsför närvarande inom . Utskottet anser att regeringens beredninav dessa frågor bör avvaktas och föreslår därför att avslår motionern1996/97:Ub448 yrkande 4 och 1996/97:Ub483 yrkande 4.Kristdemokraterna påtalar i motion 1996/97:Ub512 yrkande 20 den ojämnakönsfördelningen i högskolans forskar- och lärarkår. De anser att behovet nu avatt rekrytera många nya lärare (till följd av den i budgetpropositionenföreslagna expansionen av högskolan) bör utnyttjas för att åstadkomma en jämnarkönsfördelning.Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna om detta. Som framgått idet föregående avser regeringen att återkomma till frågan om rekryteringsmål föandelen kvinnor på olika lärar- och forskartjänster i en proposition under år1997. Med hänvisning till detta föreslår utskottet att avslårmotionsyrkandet.Forskning om kvinnor och mänKvinnors hälsoproblem och fysiologi har enligt motion 1996/97:A821 (kd) yrkande22 varit föremål för forskning i mycket mindre utsträckning än männens. För attfrämja kunskapen om kvinnors och mäns hälsa måste båda gälla som norm och bliföremål för lika omfattande forskning, anser motionärerna. Samma sak påtalas imotion 1996/97:Ub407 (fp). Motionären begär ett tillkännagivande om att allaforskningsprojekt som tilldelas statliga anslag måste ha kvinnor iden population som studeras (yrkande 1). Dessutom vill motionären att en gruppskall tillsättas med uppdrag att se över om de forskningsanslag som gestillvaratar könsperspektivet (yrkande 3). Vidare anförs (yrkande 4) att ettkvinnoforskningscentrum för vården med fördel skulle kunna förläggas tillGöteborgsområdet. Det bör ges i uppdrag till att ansvara förinsamlande av material om hur kvinnor bemöts och behandlas inom vården (yrkande5).Utskottet noterar att de frågor motionärerna aktualiserar också berörs ibetänkandet Jämställd vård (SOU 1996:133) från Utredningen om bemötande avkvinnor och män inom hälso- och sjukvården. Regeringen meddelar i propositionen(s. 170) sin avsikt att återkomma till angående dessa frågor i sambanmed att ställningstaganden till utredningen i dess helhet redovisas. Utskottetanser med hänvisning till detta att bör avslå yrkandena.Könsuppdelad statistikI två motioner - 1996/97:Ub5 (fp) yrkande 15 och 1996/97:Ub7 (v) yrkande 4 -framförs krav på könsuppdelad statistik. All redovisning och all statistik frånhögskolor, forskningsråd, sektorsorgan och andra som finansierar forskning skalkonsekvent presenteras uppdelad på män och kvinnor, anförs det i den förstnämndmotionen. I den sistnämnda motionen framställs samma förslag, och motionärernaanför också att det är angeläget att regeringen verkar för attjämställdhetsaspekten beaktas inom de forskningsprogram inom EU som ärdelfinansiär av.Utskottet erinrar om att individbaserad officiell statistik i skallvara könsuppdelad, såvida inte särskilda skäl talar däremot (SFS 1994:1108). Vagäller EU:s forskningsprogram har utskottet inhämtat att Sverigesutbildningsminister vid rådsmöte med EU:sforskningsministrar kommer att informera om jämställdhet mellan män och kvinnorvid genomförande och administration av ramprogrammen för forskning ochutveckling. Utskottet anser med hänvisning till det anförda att böravslå motionerna 1996/97:Ub5 yrkande 15 och 1996/97:Ub7 yrkande 4.ForskningsfinansieringI propositionen (s. 108 f.) redovisar regeringen sammanfattningsvisForskningsfinansieringsutredningens betänkande Forskning och pengar (SOU1996:29) och remissvaren. Enligt regeringens bedömning fungerar det svenskasystemet för forskningsfinansiering i huvudsak väl. Utredningen föranleder ingaförslag från regeringen till , dock avser regeringen att vidta en radåtgärder, vilka regeringen informerar om. Detta har föranlett någramotionsyrkanden, vilka - jämte ett antal andra yrkanden med anknytning till dennu aktuella frågan - utskottet behandlar i detta avsnitt.Forskningsfinansieringsutredningen har föreslagit att en myndighet kalladForskningsrådsstyrelsen skall inrättas med uppgift att fördela anslagen tillforskningsrådsverksamheten och att därjämte bl.a. främja och stödjatvärvetenskaplig forskning och kvinno- och jämställdhetsforskning samt svara fökvalitet och effektivitet i rådssystemet (prop. s. 205). Regeringen anser attförslaget inte bör genomföras. I stället bör enligt regeringens bedömningsamtliga råd - inklusive de under och inrätta en samverkansgrupp för att främja tvärvetenskapligforskning och jämställdhetsfrågor. bör denna samverkansformutvärderas och forskningsrådsorganisationen prövas på nytt.I motion 1996/97:Ub411 (m) tillbakavisas tanken att inrätta en samverkansgrupp(yrk. Motionärerna ser inga fördelar med en sådan grupp och pekar på attråden arbetar med att främja och stödja tvärvetenskaplig forskning.Den utveckling mot sådan forskning som redan har skett spontant finns detenligt motionen ingen anledning att centralisera. Den samverkan mellan olikafinansiärer som finns fungerar väl, och samverkan kan mycket väl ske påinformell basis.Utskottet har inget att erinra mot att regeringen prövar en ordning med ensamverkansgrupp. Det bör påpekas att regeringens nu redovisade bedömning baserapå en modell som föreslagits av () och forskningsrådenunder i deras redovisning av ett uppdrag frånregeringen att föreslå åtgärder som främjar tvärvetenskapligforskning.Med hänvisning till det anförda bör avslå motion 1996/97:Ub411 yrkande 32.Enligt förslag i motion 1996/97:Ub514 (mp) bör FRN få ett ökat ansvar församordning av universitetsforskning och forskning inom olika sektorsorgan ochnäringslivet. En utredning och utvärdering av den samlade sektorsforskningen bögöras och förslag tas fram för en genomgripande effektivisering av forskningeninom alla olika områden (yrk. 36).Utskottet har i det föregående nämnt ochregeringens redovisning av densamma.