bet · GK01SkU13 · 1996-12-05 00:00:00 — Det skulle annarsvara möjligt att kringgå bestämmelsengenom att placera ett innehav avmarknadsnoterade aktier i ettunderliggande förvaltningsföretag.När ett företag marknadsnoterasföreslås en särskild övergångsregel sominnebär att delägare som innehar enaktie i företaget förnoteringen får behålla rätten tilllättnad därefter (jfrförslaget till 3 § 1 f mom. lagen omstatlig inkomstskatt). I förslaget harövergångstiden bestämts till 10 år.Utskottet instämmer i att detta är enlämplig övergångstid. Några oklarheter iden lagtekniska utformningen böremellertid undanröjas.En marknadsintroduktion av ett företaginnebär i många fall att aktieägare somtecknar aktier i samband med erbjudandettilldelas aktier någon tid innanföretagets aktier blir föremål förnotering. Denna fördröjning i denpraktiska hanteringen innebär inte attnytillkomna aktieägare skall varaberättigade till lättnad. En liknandesituation uppkommer när ettmarknadsnoterat bolag säljer aktierna iett dotterbolag genom ett erbjudandetill allmänheten. Dotterbolaget kan varaonoterat vareftermarknadsnotering normalt sker.Övergångstiden skall inte heller i dettafall vara tillämplig på aktier idotterbolaget. Utskottet anser att enändring i klargörande syfte bör göras idet framlagda förslaget till 3 § 1 fmom. lagen om statlig inkomstskatt. Detbör ske genom att det till villkoret attaktierna skall ha getts ut företidpunkten före notering skall läggastill att de även skall ha getts ut innanerbjudande lämnas till en vidare kretsom förvärv i samband medmarknadsintroduktionen.Regeringen har i propositionen uttalatatt man - i likhet med utredningen -inte ansett det nödvändigt att ha någonövergångsregel vid avnotering av bolag.Utskottet har samma inställning menanser dock att möjligheten att få del avövergångstiden bör begränsas om bolagetåter marknadsnoteras inom en kortaretid. En annan justering som bör göras äratt den tioåriga övergångstiden inteskall gälla om bolaget eftermarknadsnotering eller undertioårsperioden övergår till att utgöraett investmentföretag. Detsamma gällerbolag som under något av de somföregått tidpunkten för marknadsnoteringutgjort dotterbolag till ettmarknadsnoterat företag. Det kanexempelvis vara fråga om aktier idotterbolag som delats ut tillaktieägarna i moderbolaget. Utskottetsförslag i denna del föranleder ett nyttandra stycke i 3 § 1 f mom. lagen omstatlig inkomstskatt.Bestämmelser om löneunderlaget finns i3 § 12 d mom. lagen om statliginkomstskatt. Löneunderlaget har iförsta stycket definierats så att detutgör den del av det sammanlagdaersättningsbeloppet som överstiger 10basbelopp. Vid beräkning avgränsbeloppet får dock enligt förslagetanvändas av dettalöneunderlag. Utskottet anser attbestämmelsen får en klarare innebörd omdefinitionen ändras så att medlöneunderlag avses av det påangivet sätt bestämdaersättningsbeloppet, fördelat per aktiei bolaget. Det innebär också att dennuvarande oklarheten i tolkningen avbegränsningsregeln i tredje stycketundanröjs. Begränsningsregeln innebärsåledes att löneunderlaget definieratsom av ersättningsbeloppet utöver10 basbelopp inte får överstiga 50gånger den ersättning aktieägaren hartagit ut. Den ändrade definitionenmedför även en redaktionell ändring i 3§ 1 b mom. lagen om statliginkomstskatt.Utskottet anser att ytterligare ettförtydligande bör göras i fråga omlöneunderlaget. I andra stycket finns enbestämmelse som gäller när aktieägaren ibetydande omfattning har varit verksam iföretaget. Även bestämmelserna i 3 § 12a mom. lagen om statlig inkomstskattknyter an till verksamhet men där harangetts att det gäller verksamhet underbeskattningsåret eller under något av defem närmast föregående beskattningsåren.Motsvarande precisering bör göras ifråga om löneunderlaget men här är detdock enligt utskottets meningtillräckligt att knyta an tillverksamhet under föregående år, dvs.samma tid som kravet på uttag av lönavser.De ändringar i lagtexten som föranledsav vad utskottet ovan anfört framgårnärmare av utskottets hemställan.Beträffande ovan redovisade motioner ivilka förordas ytterligare förändringari beskattningen av aktiva delägare ifåmansföretag vill utskottet instämmamed regeringen när den i propositionenslår fast att det är nödvändigt att hasådana regler som de särskilda reglernaför aktiva delägare i skattesystemet.Med hänsyn till de olika skattesatsersom gäller för förvärvsinkomster ochkapitalinkomster är detta ofrånkomligt.De ändringar som föreslås ipropositionen innebär emellertidförbättringar även för aktiva delägare ifåmansbolag.Motionsyrkanden om ytterligarelättnader i beskattningen av fåmansbolaghar avslagits av vidbehandlingen av utgiftsramar ochberäkningen av statsinkomsterna (bet.1996/97:FiU1). Utskottet anser att dettaställningstagande inte bör ändras ochavstyrker motionerna Fi419 yrkandena 6och 17, Sk308, Sk351, Sk355 yrkandena 1och 2, N212 yrkandena 5 och 7, N255yrkande 5 och N256 yrkande 9 i den månde kräver längre gående lättnader ibeskattningen av aktiva delägare ifåmansföretag än vad propositioneninnebär.I detta sammanhang tar utskottet uppytterligare tre motioner från denallmänna motionstiden i vilka föreslåsskattelättnader i investeringsfrämjandesyfte.Ett yrkande som tar sikte på stimulansertill investeringar i främst deninteraktiva nöjesbranschen finns imotion Sk306 av och (). Enligt motionen börriksdagen uttala sig för att sådanainvesteringar skall främjas genom t.ex.särskilda avdrags-, avskrivnings- ellerreserveringsmöjligheter.Enligt utskottets mening bör de nyareglerna om lättnader iägarbeskattningen av onoterade företagkunna ge en positiv effekt förtillkomsten av sådana framtidsinriktadeinvesteringar som avses i motionen.Utskottet anser det däremot inte varamotiverat med särskilda skatteregler ienlighet med förslaget i motionen.Motion Sk306 avstyrks följaktligen.I den tidigare nämnda motionen Fi419 avLars m.fl. (fp) finns iyrkande 17 ett förslag om att nystartadeföretag skall medges uppskov medbolagsskatt så länge utdelning intesker. Detta förslag har tidigarebehandlats i och har dåavslagits. Utskottet får med hänvisningtill de förbättringar som sker ibeskattningen av utdelning frånonoterade företag ånyo avstyrka dettaförslag.I motion Sk370 av m.fl.(v) redovisas ett förslag frånVänsterpartiet som gäller bl.a. nivån påskatteuttaget i företagssektorn ochvissa insatser för små företag.Motionärerna anser att den effektivabolagsskatten över tiden bör höjas tillvad som är normalt inom EU (yrkande 17)och att inom EU bör verka för enminimiskattesats för bolagsskatten omminst (yrkande 18). I motionenföreslås även införandet av ettinvesteringsbidrag i form avskattereduktion på avanskaffningskostnaden för inventariersom anskaffas av företag med mindre än50 anställda (yrkande 13), attegenavgifter inte skall tas ut på deförsta av inkomsten i enskildafirmor och handels- och kommanditbolag(yrkande 16). Vidare begärs i motionenenklare regler för enskilda firmor ochhandelsbolag (yrkande 11).Riksdagen har tidigare avslagit dettaförslag från . Senast vidriksdagens behandling i slutet avnovember av utgiftsramar ochberäkningen av statsinkomsterna avslogsyrkanden om bl.a. höjd bolagsskatt ochinvesteringsbidrag för inventarier (bet.1996/97:FiU1).Utskottet avstyrker yrkandena men villmed anledning av vad motionärerna haranfört om regelförenklingar nämna, attregeringen har tillkallat ensärskild utredare för att utvärdera ochse över regelsystemet för enskildanäringsidkare och delägare ihandelsbolag. Utredaren skall övervägainförandet av ett förenklat deklarations-och redovisningsförfarande för de allraminsta företagen i fråga ominkomsttaxering och redovisning avmervärdesskatt. Utredaren skall vidareutreda möjligheterna till förenklingar idet befintliga skattesystemet, dock utanatt ge avkall på principen omneutralitet i beskattningen av olikaföretagsformer. Särskilt reglerna omskatteberäkning för ackumulerad inkomstsamt räntefördelning och expansionsmedelbör därvid ses över. Uppdraget skallvara avslutat före utgången av år 1998.En utredning i syfte att förenklaregelsystemet för enskildnäringsverksamhet har alltså redanpåbörjats. Yrkande 11 i motion Sk370 fårdärför anses vara delvis tillgodosettmed hänsyn till det pågående arbetet.Tidigareläggning av riskkapitalavdragetsslopandeEnligt gällande regler medgesskattereduktion förriskkapitalinvesteringar vid 1997 och1998 års taxeringar. Skattereduktionenuppgår till av ett underlagbestående av betalningar förnyemitterade aktier på sammanlagt för de två åren. Ansökan skallgöras senast den 4 maj 1998.I propositionen föreslås attskattereduktionen förriskkapitalinvesteringar slopas förinvesteringar . Den som hargjort aktieförvärv skallfortfarande kunna tillgodogöra sigskattereduktionen vid taxering.Nuvarande nivå på underlaget förreduktionen, högst , skallkvarstå.Förslaget beräknas medföra en varaktigförstärkning för den offentliga sektornom . kan enligt propositionenantas att förslaget medför enbudgetförsvagning om 210 miljonerberoende på tidigareläggning av avdragnär avdragsmöjligheten för investeringarunder 1998 tas bort. beräknasdock en inkomstförstärkning om 40miljoner.I motion Sk30 av m.fl. (m)yrkas att riskkapitalavdraget skall varakvar pååtminstone och utvidgas fr.o.m.den 1 januari 1997, bl.a. genom höjningav maximalt underlag till (yrkande 2). Motionärerna vill också attinvesteringar via fonder och bolag skallberättiga till avdrag och attmöjligheten att inrätta ett permanentriskkapitalkonto skall studeras (yrkande3).Också i motion Sk31 yrkande 2 av IsaHalvarsson och () och imotion Sk33 yrkande 3 av . (kd) yrkas om avslag påregeringens förslag om att slopariskkapitalavdraget. Enligt motion Sk33yrkande 4 skall avdraget beräknas på ettunderlag upp till 300 000 kr.Riskkapitalavdraget har tagits upp äveni två motioner från den allmännamotionstiden . I motion Sk356 avSten m.fl. (m, fp, kd) yrkasatt riskkapitalavdraget förlängs(yrkande 1) och att ett utbyggt systemför privata investeringar i onoteradeföretag utreds (yrkande 2). I motionSk371 yrkande 3 av m.fl.(kd) yrkas att ett riskkapitalavdragskall införas utan tidsbegränsning.I Moderata samlingspartiets motion omden ekonomiska politiken 1996/97:Fi204har kostnaden för partiets förslagrörande ett utvidgat riskkapitalavdragberäknats till 300 miljoner kronor.Kristdemokraterna har i motion1996/97:Fi214 beräknat kostnaden försitt motsvarande förslag till 900miljoner kronor.Utskottet vill erinra om attriskkapitalavdraget har tillkommit somen provisorisk åtgärd i avvaktan påpermanenta åtgärder för att stimulera desmå och medelstora företagensförsörjning med riskkapital. Avdragethar begränsats till att gälla aktieköpunder . När regeringeni somras aviserade en permanent lättnadi beskattningen av inkomster i mindreoch medelstora företag fr.o.m. den 1januari 1997 framhölls också attriskkapitalavdraget borde slopas fr.o.m.samma dag (prop. 1995/96:222).Utskottet delar regeringens uppfattningatt riskkapitalavdraget bör slopas somen följd av att permanenta skattereglersom syftar till att underlätta de mindreoch medelstora företagenskapitalförsörjning nu införs. Det finnsheller inte ett statsfinansiellt utrymmeför att ha dessa två system parallellt.Riksdagen har avslagitmotsvarande motionsyrkanden i sambandmed behandlingen av utgiftsramar ochberäkningen av statsinkomsterna (bet.1996/97:FiU1). Detta beslut skall enligtutskottets mening ligga fast.Följaktligen tillstyrker utskottetpropositionen i denna del och avstyrkermotionerna Sk30 yrkandena 2 och 3, Sk31yrkande 2, Sk33 yrkandena 3 och 4, Sk356yrkandena 1 och 2 och Sk371 yrkande 3.NuvärdesavskrivningFrågan om införande av någon form avnuvärdesavskrivning aktualiserades iutredningsarbetet kring 1990 årsskattereform och har därefter behandlatsi flera omgångar i samband med utredningav företagsskattefrågor. Ett system mednuvärdesavskrivning skulle innebära attföretagen i stället för ordinarieavskrivningar fick möjlighet att göraengångsavdrag med ett belopp sommotsvarar nuvärdet av de skattemässigaavskrivningarna på en tillgång.Nuvärdesavskrivning har även behandlatsi vid flera tillfällen.Regeringen fick riksdagensuppdrag (bet. 1993/94:SkU15, s. 155) attbereda frågan ytterligare.Efter fortsatt beredning av ärendetkonstaterar regeringen i den förevarandepropositionen att den inte kunnat finnanågra nya argument eller omständighetersom talar för att nuvärdesavskrivningbör införas. Tvärtom talar enligtpropositionen vårt deltagande i EU motatt vi inför nya särlösningar sommarkant avviker från omvärlden.Nuvärdesavskrivning är ett instrumentsom motverkar inflationens urholkandeeffekt på värdet av avskrivningarna. Vidlåg inflation finns inga skäl för ensådan värdesäkring.Fördelen med nuvärdesavskrivning kanenligt propositionen sägas vara att deni någon mån kan inverka positivt påföretagens likviditet. Denna inverkan ärdock enligt propositionen mycketbegränsad. Därtill kommer bl.a. attnuvärdesavskrivning skulle utgöra ettkomplicerande inslag i skattesystemetför såväl företag som skattemyndigheter.Avskrivningsmöjligheten skulle ocksåkunna utnyttjas för skatteplanering ochskatteundandragande. Enligt regeringensbedömning står det klart att fördelarnamed nuvärdesavskrivning inte på långtnär uppväger de nackdelar som ärförknippade med ett sådant system.Regeringen har därför kommit tillslutsatsen att ett system mednuvärdesavskrivning inte bör införas ochatt det inte finns någon anledning tillytterligare beredning av denna fråga.I motion Sk30 yrkande 5 av Bo Lundgrenm.fl. (m) hemställs attnuvärdesavskrivning skall införasfr.o.m. förinvesteringar i maskiner och inventariermed av avskrivningsunderlaget.Utskottet anser att regeringen haranfört starkt vägande skäl mot ettsystem med nuvärdesavskrivning. Ettmotsvarande motionsyrkande har nyligenavslagits av i samband medbehandlingen av utgiftsramar ochberäkningen av statsinkomsterna (bet.1996/97:FiU1). Utskottet avstyrkermotion Sk30 yrkande 5.Propositionen i övrigtI propositionen föreslås att förlust påonoterade aktier årstaxering skall få kvittas mot vinst påaktier av samma slag. att den undantagsregel itaxeringslagen som anger attskattetillägg inte skall tas ut omrättelse av en oriktig uppgift i frågaom inkomst av tjänst eller kapital hargjorts eller kunnat göras med ledning avkontrolluppgift inte skall gälla i frågaom kontrolluppgift avseende avyttring avfinansiellt instrument enligt 3 kap. 32c § lagen om självdeklaration ochkontrolluppgifter. Utskottet tillstyrkerdessa förslag och propositionen i dedelar den inte berörts i det föregående.Beträffande de i propositionenframlagda lagförslagen har utskottetovan förordat vissa ändringar somnärmare framgår av utskottetshemställan. Därutöver bör en rättelsegöras i 7 § 4 mom. lagen om statliginkomstskatt. Den nämnda paragrafenändrades (prop. 1995/96:104,bet. 1995/96:SkU19, SFS 1995:1614) isamband med tillkomsten av nyaårsredovisningslagar. Vid en därefterbeslutad ändring i paragrafen (prop.1995/96:169, bet. 1995/96:FiU14, SFS1996:587) beaktades dock inte denändring som ägt rum hösten 1995.Bestämmelsen har genom SFS 1996:587kommit att få ett innehåll som inte harvarit avsett. Utskottet föreslår att detnu föreliggande förslaget till ändring ilagen om statlig inkomstskattkompletteras med den ändring i 7 § 4mom. som beslutade hösten1995. Rättelsen framgår av utskottetshemställan.Med de justeringar och tillägg somutskottet föreslagit ovan tillstyrkerutskottet de vid propositionen fogadelagförslagen.Royalty på patenterade uppfinningar,m.m.I motion N256 yrkande 13 och Sk371yrkande 5 av m.fl. (kd)hemställs att skattefrihet skall medgesunder för royalty på patenteradeuppfinningar och att sådan royalty efterutgången av tvåårsperioden skallbeskattas som kapitalinkomst. Enligt deberäkningar som gjorti sin motion 1996/97:Fi214 om denekonomiska politiken skulle denförslagna skattelättnaden belastastatsbudgeten med ca 50 miljoner kronor.Uppfinnarverksamhet har tagits uppockså i motion N205 av (). I motionen yrkasatt ett särskilt konto, liknandeskogskontot, införs för uppfinnare(yrkande 2) och att royaltyinkomster börlikställas med kapitalinkomster (yrkande3).Ett förslag om skattefrihet underbegränsad tid för royaltyinkomster hartidigare föreslagits avInnovationsutredningen (SOU 1993:84).Detta och andra skatteförslag frånutredningen redovisades av dåvaranderegeringen i 1993/94 årsbudgetproposition (prop. 1993/94:100bilaga 13) och ansågs inte aktuella attgenomföra. Motionsförslag omskattelättnader för royalty ochpatenterade uppfinningar fr.o.m. den 1januari 1997 har avslagits avriksdagen i samband med behandlingen avutgiftsramar och beräkningen avstatsinkomsterna (bet. 1996/97:FiU1).Utskottet finner inte anledning till attompröva detta ställningstagande.Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionerna N205yrkandena 2 och 3, N256 yrkande 13 ochSk371 yrkande 5.Skatteavdrag för förlust av pengar vidstöld eller rånKjell och ()hemställer i motion A419 yrkande 1 attskatteavdrag skall medges i samband medförlust vid stöld eller rån.Utskottet har vid tidigare behandlingav liknande yrkanden inte varitfrämmande för att reglerna om avdrag förförluster av pengar i samband medbutiksrån och liknande kan behöva ändrasoch har förutsatt att regeringenuppmärksammar detta.Kapitalförlustutredningen har lämnatett förslag om nya lagregler ibetänkandet SOU 1995:137Kapitalförluster ochorganisationskostnader vidbeskattningen. Utredningen harföreslagit en viss utvidgning iavdragsrätten i förhållande till hur denuvarande reglerna tillämpas.Utredningsbetänkandet bereds f.n. iFinansdepartementet.Utskottet anser att det pågåendeberedningsarbetet bör avvaktas ochavstyrker därför motionen.FartygsinvesteringarI motion T622 yrkande 7 av m.fl. (mp) hemställs om en översynav skattereglerna för att underlättainvesteringar för små rederier.Motionen avser uppskov i någon form medbeskattningen av intäkter frånförsäljning av fartyg. En viktig principi skattereform är sänktskattesats i förening med beskurnareserveringsmöjligheter. reserveringsformer avskaffades vidgenomförandet av skattereformen och enallmän reserveringsmöjlighet som fr.o.m.1995 års taxering har ersatts medperiodiseringsfond infördes i stället.Enligt utskottets mening bör enreserveringsmöjlighet föråteranskaffning av fartyg inteåterinföras. Utskottet avstyrkerföljaktligen motionsförslaget om enöversyn av skattereglerna i detta syfte.YrkesfiskareI de under den allmänna motionstidenväckta motionerna Fi210 yrkande 11 avOlof m.fl. (c), Fi214 yrkande32 och Sk371 yrkande 32 av . (kd), Sk318 av ochIngvar (), Sk332 av StigGrauers m.fl. (m), Sk333 av . (fp), Sk339 yrkande 1 av SivertCarlsson och (), Jo408yrkande 3 av m.fl. (m) ochSk372 yrkandena 1 och 2 av IngridNäslund m.fl. (kd) behandlas de svenskayrkesfiskarnas ekonomiska villkor iförhållande till fiskare ikonkurrentländerna. Med hänvisningfrämst till danska skatteregler tas imotionerna upp frågan om att införa ettsärskilt yrkesfiskaravdrag.Ett yrkesfiskaravdrag skulle enligtKristdemokraternas motion Fi214 medföraen årlig kostnad om 75 miljoner kronor.Folkpartiet har i sin motion om denekonomiska politiken, 1996/97:Fi211,beräknat att kostnaden för ettyrkesfiskaravdrag skulle stanna vid 10miljoner kronor.Nuvarande skatteregler innebär attyrkesfiskare som personligen bedrivit fiskemedges avdrag för den ökning ilevnadskostnaden som uppkommer på grundav vistelse utom hemorten. Rätt tillavdrag föreligger endast om resan varitförenad med övernattning utom hemorten.Avdragsbeloppet fastställs av RSV och ärf.n. Om en större ökningi levnadskostnaderna kan styrkas kan etthögre avdrag medges.Skatteutskottet har tidigare vidbehandling av motionsyrkanden omyrkesfiskarnas skatteförhållandenuttalat att de speciella problem sområder för yrkesfiskarna skalluppmärksammas i lämpligt sammanhang. proposition om fiskeripolitiken våren1994 (prop. 1993/94:158) aviserade dendåvarande regeringen attförutsättningarna för ett särskiltyrkesfiskaravdrag skulle undersökas.Enligt budgetpropositionen /96 (prop. 1994/95:100,bilaga 10) skulle de tekniskaförutsättningarna för ettyrkesfiskaravdrag liknande det i Danmarkutredas.Ett yrkesfiskaravdrag i enlighet medvad som föreslås i motionerna skulleinte vara kopplat till direkta kostnaderi verksamheten utan bestämmas utifrånett hänsynstagande till denkonkurrensnackdel som kan finnas iförhållande till yrkesfiskare i våragrannländer. Med hänsyn till det imotionerna föreslagnayrkesfiskaravdragets syfte kan det, ilikhet med ett direkt bidrag, uppfattassom ett statsstöd som, om det skulleinföras, enligt bestämmelser iRomfördraget kräver EU-kommissionensmedverkan.Liknande motionsyrkanden som de härförevarande behandlades i riksdagenvåren (bet. 1995/96:SkU2). I ettyttrande som jordbruksutskottet dålämnade till skatteutskottet framhöllsatt konkurrenssituationen för detsvenska yrkesfisket hadeförsämrats gentemot de främstakonkurrentländerna och Norge.Lönsamheten hade också påverkatsnegativt av att prisregleringssystemetför fisk avskaffades . Med hänsyntill att yrkesfiskets karaktär av eninternationell näring med landningar ochförsäljningar i ett flertal länder hadeskattevillkoren enligtjordbruksutskottet stor betydelse förkonkurrenskraften. Jordbruksutskottetframhöll också att såväl somDanmark hade särskilda skatteavdrag föryrkesfiskare. Jordbruksutskottetförutsatte att regeringen skullefortsätta sin beredning av frågan om ettsärskilt skatteavdrag och återkomma meden proposition till riksdagen.Skatteutskottet avstyrkte motionerna medhänvisning till det pågåendeberedningsarbetet.Utskottet förutsätter att regeringen såsnart som möjligt slutför beredningen avfrågan om yrkesfiskarnaskonkurrenssituation i förhållande tillgrannländerna och därefter återkommertill med förslag somtillgodoser motionärernas krav påkonkurrensneutralitet. Utskottetförordar att med anledning avsamtliga de motioner som behandlas idetta avsnitt beslutar att ge regeringentill känna vad utskottet här anfört.Avskrivning av byggnaderI motion Sk307 av och () yrkas att kortareavskrivningstider skall kunna medges förbyggnader bl.a. med hänsyn till alltsnabbare strukturomvandlingar och ökadandel av teknikinnehåll.Enligt punkt 6 sjunde stycket avanvisningarna till 23 §kommunalskattelagen skallvärdeminskningsavdraget för en byggnadbestämmas med hänsyn till den tidbyggnaden anses kunna utnyttjas. Enligtlagtextens ordalydelse skall därvidbeaktas även sådana omständigheter somatt framtida rationaliseringar,teknikens utveckling, omläggning avverksamhet och liknande förhållanden kanpåverka byggnadens användningstid. Dettagäller även för tillbehör som avserbyggnadens allmänna användning. Däremotfår delar av byggnaden som har ettfunktionellt samband med verksamhet somdrivs i byggnaden skrivas av enligtinventariereglerna.Utskottet anser att det inte tordefinnas ett behov av ändring i gällandelagstiftning för att sådana förhållandensom motionärerna avser skall kunnabeaktas vid avskrivning av byggnader.Utskottet avstyrker följaktligenmotionen.SponsringI motion Sk357 av ()yrkas att regeringen skall analyserafrågan om avdragsrätt för sponsring ochåterkomma till med förslag påändringar som bidrar till att denosäkerhet som kan råda påsponsormarknaden undanröjs. Enligtmotionen får en ibland förekommande snävtolkning av gällande bestämmelser integöras till huvudregel.Utskottet vill erinra om att utgifterför sponsring i vissa fall kan varaavdragsgilla som driftskostnader medhänsyn till det reklamvärde ochgoodwillvärde som sponsorverksamhetenkan innebära för ett företag. Engrundläggande förutsättning är då attsponsorn får en motprestation som står irimlig proportion till insatsen. Utanmotprestation torde bidraget blibetraktat som gåva för vilkenavdragsrätt inte föreligger.Utskottet anser att avdragsrätt försponsorverksamhet bör följa degrundläggande principerna föravdragsrätt för driftskostnader inäringsverksamhet och att en särskildregel om avdragsrätt försponsorverksamhet inte bör införas.Utskottet avstyrker motion Sk357.Arbetslokal i egen bostadI motion Sk354 yrkar .