bet · GK01KrU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Utskottet begränsar sig härtill att erinra om att sex nationellauppdrag inrättas vilka av regeringenavses fördelas till institutioner runtom i landet (se betänkandets avsnitt2.6, 6.4, 6.7, 8.6, 9.6, 11.6 och12.5.5), att verksamheten medlänskonstnärer permanentas och byggs ut(avsnitt 3.6 och 16.2) och att ökat stödberäknas för regional teater och dans(avsnitt 6.9 och 17.2).Frågan om medfinansiering avstatliga institutioner har beträffandenationalscenerna Operan och Dramatiskateatern tagits upp av regeringen ikulturpropositionen. Utskottet instämmermed vad som där anförts. Stockholmslägre kulturutgifter jämfört med andrastorstadskommuner skall enligtutskottets uppfattning inte tas tillintäkt för att staten skall vidta ensådan åtgärd som att minska det statligastödet till landets gemensammanationalscener och kräva att stadenskall delfinansiera dem. För de bådanationalscenerna ställer riksdag ochregering upp övergripande mål som harsin utgångspunkt i att scenerna skallvara hela nationens angelägenhet.Utskottet är således inte berett attföreslå en direkt kommunalmedfinansiering av nationalscenerna.Däremot anser utskottet att det, motbakgrund av vad som anförs i motionKr283 (c), är motiverat med en skyndsamutredning som omfattar samtliga områdendär staten ger stöd tillkulturinstitutioner. Utskottet anser attregeringen genom denna utredning börlåta göra en översyn av frågan om i vadmån behovet av statligt stöd till enkommun eller ett landsting påverkas avomfattningen av det kulturutbud somnationalscener eller andra helstatligtfinansierade institutioner erbjuder.Resultatet av en sådan översyn börläggas till grund för statsmakternasställningstagande till principerna förKulturrådets fördelning av stödenheter.Utskottet föreslår att medanledning av motion Kr283 (c) yrkande 3som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.4.2 Fortsatt utveckling av mål- ochresultatdialogen (prop. 3 avsnitt 18.2)Regeringen anför i kulturpropositionenatt mål- och resultatdialogen mellanregeringen och dess myndigheter och destatligt finansieradekulturverksamheterna bör utvecklasvidare. Krav på att kunna redovisaresultaten av den statligt finansieradeverksamheten är lika för alla,myndigheter, stiftelser, bolag,föreningar m.fl. Oavsett verksamhetsformmåste statsmakterna kunna se vad somuppnåtts genom de statliga insatserna.Utskottet understryker det somregeringen anför i fråga om att mål- ochresultatstyrning inom kulturområdet intehandlar om att riksdag och regeringskall styra innehållet i denkonstnärliga utövningen. Det handlar istället om att staten skall se till attstatliga medel används för de ändamåloch på det sätt som riksdag och regeringangett t.ex. i mål för verksamheten.Utskottet vill starkt betonaatt de mål som ställs upp på olikanivåer, av riksdag, regering,myndigheter m.fl., inte bör varaabstrakta och svåra att följa upp. Närmål ställs upp bör man således tänka påatt de skall vara möjliga att mäta inågon form. Om ett mål t.ex. formuleraspå det sättet att något skall öka, måstedet också uttryckas i förhållande tillvad och hur snabbt. Det bör också varamöjligt att följa hela kedjan av mål-och prestationsmätning från verksamhetenvia verksledning och regering tillriksdagen.Utskottet vill vidare nämna attutskottet i ett eget uppföljningsärendeunder bl.a. uttryckt följandesyn på uppföljning och utvärdering.Sedan anvisat medel för enverksamhet och därvid angett vissaprinciper för medelsanvändningen, iallmänhet av mera övergripande natur, ärdet regeringens uppgift att mera idetalj precisera vad som skall gälla förmedelsanvändningen. Detta gör regeringeni regleringsbrev. Regeringens krav påredovisning av resultaten av statligtstödd verksamhet kommer till uttryckdels i generella föreskrifter, dels iregleringsbreven. Redovisning sker iförsta hand i årsredovisningar, som ärdet viktigaste kontinuerliga mätverktygsom statsmakterna har. De redovisningarav verksamheten som görs ianslagsframställningar minskar ibetydelse. Det är av vikt attregeringens krav på innehållet iårsredovisningar av statligt stöddverksamhet är så utformade attredovisningarna klart och struktureratvisar inte endast lätt kvantifierbarauppgifter om verksamhetens omfattningoch art utan även sådana kvalitativauppgifter som ställerverksamhetsresultaten i relation tilluppställda mål och villkor förstatsbidragsgivningen. Det är såledesväsentligt att regeringen ställer kravpå sådan information som gör det möjligtatt - inför kommande budgetprövning iregering och riksdag - kunna diskuterahur prioriteringar mellan olika delar avverksamheten gjorts och hur de uppsattamålen och delmålen för verksamhetenuppfyllts. Det skall t.ex. vara möjligtatt med en sådan återredovisning somgrund kunna diskutera hur en institutionprioriterar mellan väsentligakulturpolitiska aktiviteter och hur deav regeringen uppsatta målen ochdelmålen för dess verksamhet uppfylls. Iregleringsbrev skall vidare kunnauppställas krav på en fördjupadredovisning som mera ingående belyser ensärskild fråga.Det är således i första handregeringens uppgift att svara föruppföljningen av en statligt stöddverksamhet. Regeringen skall kontrolleraatt de statliga anslagsmedlen använts påett sätt som riksdag och regeringbeslutat om. Krav på struktureradåterredovisning underlättar bedömningarav måluppfyllelse och - vilket ärviktigt - rimligheten i uppställda mål irelation till tillgängliga resurser.Myndigheters och institutionersmöjligheter att få fortsatta ochundantagsvis ökade statliga anslagkommer att i hög grad bliberoende av att de kan visa hur deanvänt tidigare anvisade anslagsmedel.4.3 (prop. 3 avsnitt18.3)Regeringen erinrar om att Kulturrådethar två huvuduppgifter, nämligen atthandlägga ärenden om statliga bidrag ochandra åtgärder som rör teater, dans,musik, bild- och formkonst, museer ochutställningar, litteratur, folkbibliotekoch kulturverksamhet inom bl.a.folkbildning och folkrörelser samt attfölja utvecklingen inom kulturområdet istort och ge regeringen underlag för denstatliga kulturpolitiken och biträda vidgenomförandet av denna. Regeringen görvissa preciseringar av Kulturrådetsövergripande uppdrag och konstaterar attrådet inte har i uppdrag att utvärderaområden som rådet inte har ansvar för. Ibudgetpropositionen föreslår regeringenatt tilldelas resurser förbl.a. utveckling av metoder för mål- ochresultatstyrning inom kulturområdet.Regeringens förslag till övergripandemål och medelsberäkning för Kulturrådetsamt ett motionsyrkande om minskatansvarsområde och anslag för Kulturrådetbehandlar utskottet i det följande(avsnitt 16.1).5 Litteraturen och språket (prop. 3avsnitt 7)I propositionen anförs bl.a. att densvenska litteraturpolitiken sedan långtid har byggt på att avgiftsfritt göralitteraturen tillgänglig för helabefolkningen via biblioteken och attersätta författarna för detta via dens.k. Vidarekonstateras bl.a. att utlåningen avböcker visade en vikande kurva under1980-talet och att det lånas ut 10miljoner färre volymer än för tio årsedan, trots att antalet besökare påbiblioteken ökat. harkurvan vänt och utlåningen ökar igen mednågra oroande undantag. Utlåningen avbarnböcker har minskat kraftigtsamtidigt som försäljningen avbarnböcker minskade med en fjärdedelunder , en minskningsom fortsätter.Regeringen anför också att mångakulturtidskrifter har ekonomiska problemoch svårigheter att nå ut.Regeringen erinrar om de ekonomiskaproblemen för kommunerna och attbiblioteken tvingats spara. Inköp avböcker och kulturtidskrifter harminskat, de avgiftsfria lånen harifrågasatts och bibliotekens öppettiderhar minskat. Vidare framhålls attlitteraturpolitiken sannolikt har bidragit tillatt har en läsande befolkningmen att varje generation måste vinnasför litteraturen. Slutligen erinras omatt ett av de föreslagna övergripandekulturpolitiska målen syftar till atttillförsäkra barn och ungdomar rättentill språkliga och kulturella verktyg(se prop. 3 s. 28).5.1 Inriktningen på de framtidainsatserna för litteratur och språk(prop. 3 avsnitt 7.1)Enligt regeringens bedömning bör statensinsatser syfta till att- stimulera en bred utgivning avkvalitetslitteratur,- öka tillgången till och intressetför litteratur i hela landet,- medverka till att barn och ungdomhar tillgång till litteraturen,- på kulturens område stödja eninformationsteknik i allmänhetenstjänst,- värna kulturtidskriften,- värna det svenska språket.Regeringens synpunkter utvecklas närmarei propositionen. Bl.a. anför regeringenatt biblioteksverksamheten är av centralkulturpolitisk betydelse samt attsamhällets ansvar för biblioteken måstetydliggöras. Biblioteksverksamheten bördärför - menar regeringen - lagregleras.Frågan om lagreglering tas upp i ettsenare avsnitt i detta betänkande(avsnitt 5.2).Vidare anför regeringen att den avseratt tillsätta en utredning, därförhållandena på bokmarknaden skallkartläggas och de statliga insatsernaprövas. Utredningen skall även belysakulturtidskrifternas situation.I propositionen framhålls även att dentekniska utvecklingen har inneburit attde funktionshindrade på ett helt annatsätt än har tillgångtill litteratur. Som exempel nämns denprodukt- och metodutveckling som görsvid Talboks- och punktskriftsbiblioteketoch och litteratur och sominnebär att tillgången till litteraturförbättrats avsevärt och att nya läsarenås. Genom medieverksamheten vidSveriges sker enprogramproduktion av bl.a. nyheter påteckenspråk.Slutligen redovisar regeringen sinavsikt att ge iuppdrag att utarbeta förslag till etthandlingsprogram för att främja språket.Regeringen har fastställt direktivför den aviserade utredningen, som skallkartlägga situationen för boken ochkulturtidskriften (dir. 1996:85). Ensärskild utredare tillkallas i dagarna.I två motioner behandlas frågor rörandedenna utredning om boken ochkulturtidskriften.Förslaget i motion Kr4 (mp) syftar tillatt konkurrensen mellan olikaeterförsäljarkanaler skall ske på likavillkor samt att frågan om fastabokpriser skall övervägas liksom frågorrörande bokmomsen (yrkande 19).Motionärerna bakom motion Kr17 (fp)anser att bokmomsen har en starktnegativ effekt på bokkonsumtionen och påmöjligheterna att bedriva en kvalitativbokhandel och föreslår att regeringen istället skall låta utredaskattebelastningen på kultursektorn(yrkande 7).Enligt de angivna direktiven tillutredningen om boken ochkulturtidskriften skall utredarenidentifiera och synliggöra vad sombegränsar människors möjligheter att tadel av en bred utgivning avkvalitetslitteratur. Det kan t.ex.handla om förlagsstrukturen, förlagensutgivning, distributionen,samarbetsformer och kedjebildningar ibranschen, bokhandelns situation, andraförsäljningskanaler, sortimentsbredd ihandeln och försäljningspriset påkvalitetslitteratur. Utredaren skallpröva hur ändamålsenliga de nuvarandestatliga insatserna på bokens ochkulturtidskriftens område är och lämnaförslag till statliga insatser.Utgångspunkten för utredarensställningstagande skall vara deninriktning som anges i den härbehandlade propositionen. Det handlar omatt statens insatser skall stimulera enbred utgivning av kvalitetslitteratursamt öka tillgången till och intressetför litteratur i hela landet. Vidareskall staten medverka till att barn ochungdom har tillgång till litteraturenoch på kulturens område stödja eninformationsteknik i allmänhetenstjänst. och detsvenska språket skall värnas.Utskottet anser att det är värdefulltatt det görs en utredning av de frågorsom anges i direktiven till utredningenom boken och kulturtidskriften. Detingår inte i uppdraget för utredningenatt pröva frågor om mervärdesskatt.Utskottet anser att sådana frågor måstebedömas med beaktande avstatsfinansiella synpunkter av i förstahand skatteutskottet, som harberedningsansvaret för bl.a.mervärdesskattelagstiftningen (se bl.a.bet. 1996/97:SkU6).I den mån förslaget i motion Kr17 (fp)gäller en utredning avskattebelastningen på författare ochkonstnärer erinrar utskottet om attregeringen utfärdat direktiv fören utredning rörande generellt stöd tillkonstnärliga och litteräraegenföretagare (dir. 1996:80).Utredarens förslag skall grundas på enrealistisk bild av konstnärernas ochförfattarnas ekonomiska förhållanden.Bl.a. skall utredaren belysa hur dessagrupper påverkas av olika regelverkutanför kulturområdet, t.ex. när detgäller skatter och avgifter.Vad angår den i motion Kr4 (mp)aktualiserade frågan om fasta bokpriservill utskottet - utöver vad som anförtsovan - hänvisa till att iutredningsdirektiven frågan tas upp omen kartläggning av det friaprissystemets effekter med hänsyn tillde olika synsätt på dagens situation somfinns hos exempelvis och SvenskaFörläggareföreningen.Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionsyrkandena.Frågor rörande kulturtidskrifterbehandlas i två motioner.Statens kulturråd administrerar detstatliga stödet till kulturtidskrifter.Enligt stödförordningen är stödetssyfte att främja kulturellt värdefullmångfald i utbudet av kulturtidskrifter(SFS 1993:567). Produktionsstöd fårlämnas som bidrag tillproduktionskostnaderna vid utgivning iSverige av kulturtidskrifter ochbarntidskrifter på invandrarspråk, omägaren av tidskriften har verksamhet iSverige.Motionären bakom motion Kr216 (s) anseratt invandrarnas egen utgivning avkulturtidskrifter skall stödjas (yrkande2 delvis).I motion Kr263 (fp) anförs det att endel tidskrifter inte erhåller någottidskriftsstöd på grund av begränsadtillgång på medel och ibland på grund avsvårigheten att hävda optimal oväld ochrättvisa. I motionen krävs att stödettill kulturtidskrifter skall varaallsidigt i avsikt att främja ochstimulera mångfald och kvalitet.Utskottet konstaterar att kravet imotion Kr 216 (s) är tillgodosett genomatt en icke obetydlig andel avstödbeloppet anvisas för utgivning avtidskrifter på invandrarspråk. /95 ansökte sammanlagt 27invandrar- och minoritetstidskrifter omstöd. Av dem erhöll 16 tidskrifter stödom sammanlagt drygt 500 000 kronor.Då det gäller yrkandet i motion Kr263(fp) vill utskottet hänvisa till attKulturrådets tillämpningsföreskriftertill stödförordningen anger att stödetsyftar till en bred utgivning avkvalitativt högtstående tidskrifter avbetydelse för den kulturella, socialaoch ekonomiska debatten eller medväsentlig analys och presentation inomde skilda konstarternas områden. Vidareskall stödet främja hög kvalitet ochmångsidigt utbud av åsikter ochbehandlade ämnen (Kulturrådetsförfattningssamling 1994:2). Detankommer på att göraavvägningar utifrån angivnastödkriterier och inom ramen för stödet.Självfallet är det alltid en grannlagauppgift att fördela stöd på ett rättvistsätt. har att i sinstödhantering iaktta allmännaförvaltningsrättsliga principer.Utskottet anser att vad motionärenanfört inte ger anledning till någotinitiativ från sida.Med hänvisning till anförda avstyrkerutskottet motionerna Kr216 (s) yrkande 2i denna del och Kr263 (fp).I fyra motionsyrkanden behandlas frågorsom alla syftar till att svenska språketskall främjas och värnas.I motion Kr260 (m) understryks bl.a.att skolans viktigaste uppgift är atteleverna skall tillägna sig en godspråkbehandling. Det uppdrag somregeringen avser att ge bör samordnas medlärarutbildning och läroplaner (yrkande8).Förslaget i motion Kr252 (v) syftartill att i sitthandlingsprogram skall ge förslag tillhur man skall kunna skydda de svenskabokstäverna ä och ö, bokstäver som detvå motionärerna bakom motionen har isina efternamn.Motionärerna bakom motion Kr4 (mp)framhåller vikten av att värna svenskaspråket och det gemensamma kulturarvet(yrkande 18).I motion Kr221 (s) föreslås att enparlamentarisk beredning skall ges iuppdrag att i nära samarbete mednäringslivet, utbildningsanstalter,folkrörelser och medier utveckla metoderför att stärka svenska språket.Kulturutskottet har i olika sammanhanghaft anledning att intressera sig förfrågor om vård av svenska språket (sebl.a. 1988/89:KrU4, 1989/90: KrU24och 1993/94:KrU4). Under föregåenderiksmöte behandlade utskottet utförligtmotionsyrkanden som syftade till attstärka svenska språket (bet.1995/96:KrU7). I mycket starksammanfattning kan utskottets synpunkterredovisas på följande sätt.Utskottet framhöll att det talade ochskrivna språket är den främstakulturbäraren och utgör en av deviktigaste förutsättningarna förmänniskans kulturella identitet.Utskottet underströk betydelsen av attdet svenska språket vårdas och att dessställning stärks. Utskottet ansåg attdet är språkvårdens uppgift att kunna gebesked om vad som kan anses varagällande språknormer, att ge förslagtill nya ord och uttryck som passar in idet svenska språksystemet och att minskade språkliga hindren mellansamhällsgrupper. Vidare konstateradeutskottet att det är språkvårdensuppgift att följa språkets utvecklingoch att språkvården i vårt allt merinternationaliserade svenska samhällestår inför stora utmaningar.I betänkandet framhölls att skolansroll i språkutvecklingen är central ochatt viktigaste uppgift äratt skapa goda möjligheter för elevernasspråkutveckling samt att detövergripande syftet med undervisningen isvenska på gymnasienivå är att elevernaskall öka sin förmåga att tala, läsa ochskriva svenska. Utskottet framhöll ävenatt lärarutbildningen är betydelsefullnär det gäller språkvård.Lärarhögskolorna beslutar emellertidsjälva hur utbildningen skall läggasupp. Kraven när det gäller språkvårdvarierar mellan lärarhögskolorna.Utskottet intar alltjämt sammaståndpunkt.Då det gäller yrkandet i motion Kr252(v) - att förslag tillhandlingsprogram skall ge förslag tillhur bokstäverna ä och ö skall skyddas -erinrar utskottet om att en liknandefråga behandlades av utskottet redanunder 1989/(bet.1989/90:KrU24). Det då aktuellamotionsförslaget hade ett bredare syfteän det nu aktuella. Förslaget syftadenämligen till att bevara inte barabokstäverna ä och ö utan även bokstavenå. Utskottet, som ansåg att riksdageninte borde ta något initiativ i frågan,hänvisade till ansvariga organ påområdet.Mot bakgrund av den syn på en godspråkvård som utskottet gett uttryck åti olika sammanhang anser utskottet attdet uppdrag att utarbeta förslag tillett handlingsprogram för att främjaspråket som regeringen avser att ge tillSpråknämnden, är välkommet.Utskottet utgår från att uppdragetkommer att innefatta de frågor somaktualiserats genom motionerna omskolans och lärarutbildningens roll ochom bevarande av bokstäverna å, ä och ö.Vidare utgår utskottet från att i sitt arbete kommer att hållakontakt med andra språkvårdande organ,medier, representanter för skola ochlärarutbildning m.fl.Med hänvisning till det anförda anserutskottet att motionsyrkandena intepåkallar någon åtgärd av riksdagen.Motionsyrkandena avstyrks.5.2 Biblioteksverksamheten regleras ilag (prop. 3 avsnitt 7.2)Regeringen anser att det är angelägetatt vissa bärande principer inombiblioteksområdet lagfästs och föreslårdärför att en bibliotekslag skallinföras . Lagen syftarfrämst till att garantera avgiftsfriaboklån och ett väl fungerande nationelltnätverk som binder ihop de olikabiblioteken. I lagen anges att varjekommun skall ha ett folkbibliotek.Likaså anges målen förbiblioteksverksamheten.Regeringen understryker att det även ifortsättningen skall vara en kommunalangelägenhet att lägga fast omfattningenav folkbiblioteksverksamheten. Någonstatlig detaljstyrning skall inteförekomma.Lagförslagets inledande paragrafstadgar att lagen skall innehållabestämmelser om det allmännabiblioteksväsendet (1 §). Bestämmelsenavser således hela det offentligabiblioteksväsendet.I lagförslaget fastslåsansvarsfördelningen då det gällerbiblioteksverksamhet mellan stat,landsting och kommuner (7 §).Vidare läggs regeln om den s.k.lånekedjan eller fjärrlånesystemet fast(10 §).I fyra motionsyrkanden föreslås attförslaget om att införa en bibliotekslagskall avslås.En bibliotekslag strider mot principenom den kommunala självstyrelsen, ansermotionärerna bakom yrkande 6 i motionKr207 (m) och yrkande 12 i motion Kr283(c). Motionärerna befarar att enstatligt reglerad miniminivå kan fåeffekten att kommunerna sänkerambitionsnivån till den miniminivå somlagstiftningen anger.Motionärerna bakom yrkande 6 i motionKr17 (fp) och yrkande 4 i motion Kr13(kd) erinrar om att författarna genom enbestämmelse i upphovsrättslagen har fåttmöjlighet att förhindra att deras böckerlånas ut mot avgift. I motion Kr13 (kd)anförs även att införandet av en laginnebär ett ingrepp i kommunernasbeslutsrätt.Förslag om att införa en bibliotekslaghar diskuterats i den biblioteks- ochkulturpolitiska debatten under en långföljd av år. I har fråganbehandlats vid ett flertal tillfällen.Utskottet inskränker sig till atthänvisa till den offentliga utfrågningsom utskottet anordnade i oktober 1992med företrädare för olikabibliotekspolitiska organ, Kommun- ochLandstingsförbunden, Statens kulturrådm.fl.Biblioteken utgör de mest spridda ochdärmed också de viktigaste lokalakulturinstitutionerna i landet.Bibliotekens betydelse för samhället,för yttrandefriheten och för demokratinär central. De kraftiga besparingar somdrabbat bibliotekssystemen i mångakommuner har lett till nedskärningar imedieinköp och öppethållandetider,nedläggningar av biblioteksfilialer ochindragning av bokbussar. På någraställen har förslag väckts om att införaavgifter på boklån, vilket emellertidhittills inte förverkligats i någonkommun. Mot den redovisade bakgrundenfinner utskottet att det ärtillfredsställande att en lag nuföreslås som anger vissa grundläggandeprinciper för det svenska offentligabibliotekssystemet och som markerarbetydelsen av den verksamhet som bedrivsinom biblioteksväsendet.Utskottet anser att det är särskiltangeläget att avgiftsfriheten för boklånnu lagfästs. Den ändring avupphovsrättslagen (1960:729) som gjordesför och som åsyftas imotion Kr13 (kd) och Kr17 (fp) innebäratt upphovsmännens samtycke krävs föratt biblioteken skall få hyra ut böckertill allmänheten (2 kap. 19 §). Denåsyftade paragrafen har givetvis sittvärde, så länge som och enskilda författaremotsätter sig avgifter påbibliotekslånen. Någon garanti föravgiftsfrihet innebär den emellertidinte.Då det gäller den motionsvägenframförda åsikten att införandet av enlag på biblioteksområdet skulle innebäraett ingrepp i principen om den kommunalasjälvstyrelsen finns skäl attunderstryka vad som sägs ipropositionen, nämligen att det även ifortsättningen skall vara en kommunalangelägenhet att lägga fast omfattningenav folkbiblioteksverksamheten. Någonstatlig detaljstyrning skall inteförekomma.I enlighet med det anförda anserutskottet att de fyra motionsyrkandenaom avslag på regeringens förslag böravslås.Utskottet tar härefter med utgångspunkti regeringens förslag upp frågan ominnehållet i en bibliotekslag.I motion Kr260 (m) föreslås att orden m.m. i lagförslagets 10 § skall utgåför att skapa större klarhet i lagtexten(yrkande 7).Angiven paragraf handlar om den s.k.lånekedjan eller fjärrlånesystemet.Genom lånekedjan länkas hela detoffentliga biblioteksväsendet ihop,vilket gör det möjligt för en låntagarepå ett folkbibliotek att få tillgångtill en bok trots att den inte finns pådet egna . Utskottet delarden uppfattning som kommer till uttrycki motion Kr260 (m) och som innebär attformuleringen i den aktuella paragrafeni lagförslaget är oklar. bör orden m.m. utgå urlagtexten och ett förtydligande göras såatt det klart anges vilka bibliotek somavses.