bet · GJ01NU19 · 1996-03-26 00:00:00 — Forskning inom skogs- och livsmedelsindustrierna 1995/96NU19ÄrendetI detta betänkande behandlas - helteller delvis - elva motioner från denallmänna motionstiden om forskninginom skogs- och livsmedelsindustrierna. Utskottet avstyrker yrkanden i åttamotioner rörande insatser för forskningoch utveckling (FoU) inomskogsindustrin, med hänvisning bl.a.till den forskningspolitiska propositionsom är aviserad . Detframhålls dock redan nu från utskottetssida att frågan om FoU-insatser inomskogsindustrin är av stor betydelse ochatt det är viktigt att de svenskaforskningsinsatserna inom skogsområdetligger minst i nivå med vad som gäller ijämförbara konkurrentländer.Vidare avstyrks tre motioner med kravpå ökade FoU-insatser inomlivsmedelsindustrin. Även i detta fallhänvisas till den aviseradeforskningspolitiska propositionen, ivilken det enligt utskottets mening ärangeläget att frågan om FoU-insatserinom livsmedelsindustrin lyfts fram. De motioner som behandlas här ärföljande:1994/95:Jo238 av m.fl. (m)såvitt gäller yrkandet (31) att riks-dagen som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omforskning inom skogs- ochträproduktssektorn.1994/95:N212 av och (båda m) vari yrkasatt riksdagen1. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attskapa förutsättningar för högvärdiga ochmer konkurrenskraftiga livsmedel,2. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omskapandet av ett livsmedelsteknisktforsknings- och utvecklingsprogram,3. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attutreda behovet av ettlivsmedelsforskningsråd.1994/95:N244 av och (båda s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omutveckling av livsmedelsindustrin.1994/95:N245 av m.fl. (s)vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om insatserför att öka förädlingen av skogsråvaranoch därmed dess exportvärde,2. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omforskning för ett ökat användande avträfiber i byggnader.1994/95:N261 av () variyrkas att hos regeringen begärförslag om utbyggnad av ettskogsindustriellt centrum i enlighet medvad som i motionen anförts.1994/95:N269 av m.fl. (s)såvitt gäller yrkandet (1) att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett programför att öka förädlingen av skogsråvaranoch därmed dess exportvärde.1994/95:N277 av () variyrkas att begär att regeringentillsätter en utredning om att flyttadel eller delar av () tillSundsvall.1994/95:N285 av ochLars-Erik (båda s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om FoU-satsningar inom svensk livsmedelssektor.1994/95:N290 av m.fl. (s)vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om FoU-insatser för att hitta nya,kompletterande användningsområden förskogsråvaran,2. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omgrundforskning och tillämpad forskninginom massa- och pappersindustrin,3. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om FoU-insatser inom den trämekaniska ochträbearbetande industrin,4. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovetav att inrätta ett utvecklingsprogramför sågverksindustrin.1994/95:N291 av m.fl. (s)vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om FoU-insatser för att hitta nya,kompletterande användningsområden förskogsråvaran,2. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omgrundforskning och tillämpad forskninginom massa- och pappersindustrin,3. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om FoU-insatser inom den trämekaniska ochträbearbetande industrin,4. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovetav ett utvecklingsprogram försågverksindustrin.1994/95:N299 av m.fl.(c) såvitt gäller yrkandet (4) attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omprogram för ytterligare användning ochförädling av den svenska träråvaran. MotionernaMotioner rörande FoU-insatser inomskogsindustrinI åtta motioner tas upp olika frågorrörande insatser för forskning ochutveckling (FoU) inom skogsindustrin.Gemensamt för flera av dem är att detframförs krav på ökade FoU-insatser isyfte att åstadkomma en ökadförädlingsgrad inom skogsindustrin.Riksdagen bör göra ett uttalande om attdet behövs insatser för att ökaförädlingen av skogsråvaran och därmeddess exportvärde samt om behovet avforskningsinsatser med syfte att ökaanvändningen av träfiber inombyggsektorn, anförs det i motion1994/95:N245 (s). Förädlingsgraden inomsågverkssektorn tycks endast ha ökatmåttligt, sägs det i motionen. Motbakgrund av skogsnäringens stora rollför handelsbalansen och försysselsättningen, framför allt iglesbygd, är det samhällsekonomiskt välmotiverat med stöd till näringen, menarmotionärerna. Härvid borde ett mål varaatt utveckla system och metoder förvidareförädling av träråvaran och ettannat mål att ersätta andra råvaror medden förnybara råvaran trä. Motionärernaanser att ökade anslag till relevantforskning är ett exempel på en lämpligstödform. Ett annat kan vara ettsärskilt etableringsstöd och hjälp tillutbildning för småföretag. Som etttredje exempel anges initierandet av engemensam nordisk marknadsföring avträprodukter i . Vidare börforskningsprojekt startas med syfte attuppnå en ökad användning av träfiber ibyggnader, sägs det i motionen.I motion 1994/95:N269 (s) anförs attregeringen bör anmodas att lägga framett förslag om branschutvecklingsprogrami syfte att öka förädlingen avskogsråvaran. Skogen och dess produkterär den för viktigasteinkomstkällan, sägs det. En ökadförädlingsgrad anses kunna bidra tillatt minska konjunktureffekterna påskogsindustrin och till att skapastabilare marknadsförhållanden, särskilti områden med skogsråvara som bas försysselsättningen. ärendast en liten andel av de totala FoU-resurserna riktade mot trätekniskforskning, träfiberforskning eller annanforskning med mål att utvecklaanvändningen av skogsråvaran, hävdarmotionärerna. De anser att forskninginom trätekniska ämnen bör vara ettnationellt prioriterat verksamhetsmål.Också i motionerna 1994/95:N290 (s) och1994/95:N291 (s) framhållsskogsindustrins och skogsbrukets storabetydelse för den svenska ekonomin. Imotionerna som har likalydande yrkanden- förordas ökade FoU-insatser för attfinna nya, kompletterandeanvändningsområden för skogsråvaran.Vidare föreslås ökade insatser avseendegrundforskning och tillämpad forskninginom massa- och pappersindustrin samtökade FoU-insatser inom den trämekaniskaoch träbearbetande industrin. Motbakgrund av att FoU-insatserna inomsågverksindustrin ansesha legat mycket lågt, föreslås ettstatligt utvecklingsprogram försågverksindustrin. Ett sådant programskall ha till syfte att åstadkomma delsen samordning och förmedling av resultattill företagen av insatser som genomförspå olika områden, dels ett initierandeoch genomförande av studier ochpilotprojekt till stöd för branschen.Den övergripande målsättningen skallvara att långsiktigt stärkakonkurrenskraften såväl motsågverksindustrin i andra länder som motindustrin inom andra materialslag. Detfinns ett stort forskningsbehov inomolika sektorer inom skogsnäringen, ochresurser måste komma från såväl näringensom staten, anför motionärernasammanfattningsvis. De anser att demedel som tidigare fanns ilöntagarfonderna och som harplacerats i forskningsstiftelser börkunna användas i detta syfte.En målsättning för det svenskaskogsbruket måste vara att väsentligtöka förädlingsgraden, varigenom enökning av arbetstillfällen kan kommatill stånd, anförs det i motion1994/95:Jo238 (m). För att lyckas meddetta krävs en prioritering av forskningoch produktutveckling men också enpolitik som underlättar förändring ochflexibilitet inom näringslivet, menarmotionärerna.I motion 1994/95:N277 (m) begärs attregeringen skall tillsätta en utredningom att flytta en del eller vissa delarav () från Stockholmtill . Där finns de treskogsföretagen SCA, Sunds Defibrator ochNobel Industrier, konstaterar motionärenoch hänvisar till att alla dessa företagbedriver omfattande forskning ochutveckling och har ett nära samarbete, ivilket även deltar. Det ärunikt att tre sådana företag och enteknisk högskola finns på samma ort,anser motionären.Regeringen bör ges i uppdrag attutarbeta ett program för ytterligareanvändning och förädling av den svenskaträråvaran, anförs det i motion1994/95:N299 (c). storaskogstillgångar innebär möjligheter tillfler användningsområden inom såvälbyggnads- som energisektorn, ansermotionärerna. Härigenom kan nyaarbetstillfällen skapas, somur miljösynpunkt sämre alternativ kanelimineras från marknaden. Ökadesatsningar på forskning inom sektorernapapper, massa, trä och energi bör därförsnarast komma till stånd, anförs det.I motion 1994/95:N261 (c) begärsförslag från regeringen om utbyggnad avett skogsindustriellt centrum iKarlstad. I motionen hänvisas till attHögskolan i har förtdiskussioner med företag och andraintressenter om bildandet av ettskogsindustriellt centrum. En utförligredovisning av hur verksamheten vid ettsådant centrum skulle kunna utformaslämnas i motionen.Motioner rörande FoU-insatser inomlivsmedelsindustrinDet behövs ökade FoU-insatser inomlivsmedelsindustrin, anförs det i de tremotionerna 1994/95:N244 (s),1994/95:N285 (s) och 1994/95:N212 (m). Imotionerna hänvisas till de förändrademarknads- och konkurrensförhållanden somden svenska livsmedelsindustrin ställtsinför i och med EU-medlemskapet. För attkunna hävda sig på den europeiskamarknaden måste svensklivsmedelsindustri öka förädlingsgradeni sina produkter, anser motionärerna.Jämförelser görs med förhållandena iDanmark och , vilka länder sägsgöra större FoU-insatser än Sverige.En förutsättning för att ökade FoU-insatser skall bli effektiva är att detfinns en bred samverkan mellansamhället, företagen och de anställda,sägs det i den förstnämnda motionen. Somett första steg behövs därför ettbranschråd för livsmedelsindustrin, dären samlad strategi för näringen kanutformas, anser motionärerna.I motion 1994/95:N285 (s) föreslås attstaten - i samverkan medlivsmedelsindustrin - skall utarbetanationella mål och ramprogram, där bådaparter bidrar med såväl ekonomiska sompersonella resurser. Även regionalaprogram bör utarbetas, sägs det. Ettsärskilt regionalt livsmedelsprogramborde sålunda utarbetas för de sexsydligaste länen.Riksdagen bör göra uttalanden om attdet bör skapas förutsättningar förutveckling av högvärdiga och merkonkurrenskraftiga livsmedel, om att detbör skapas ett livsmedelsteknisktforsknings- och utvecklingsprogram samtom att frågan om att inrätta ettlivsmedelsforskningsråd bör utredas,anförs det i den tredje här aktuellamotionen, 1994/95:N212 (m). Praktisksamverkan bör ske inom ramen för ettlivsmedelstekniskt forskningscentrum iSkåne, föreslår motionärerna och menaratt både branschen och berördainstitutioner bör kunna bidra medekonomiska och personella resurser.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet behandlade senast våren 1994flera motioner med krav på ökade FoU-insatser inom skogs- ochlivsmedelsindustrierna. I detnäringspolitiska betänkandet1993/94:NU15 (s. 66 resp. s. 74)redovisade utskottet de insatser somgjordes på olika områden.Beträffande skogsindustrin anfördeutskottet att det är mycket viktigt attkunskapsnivån inom såväl massa- ochpappersindustrin som träindustrinupprätthålls på en hög nivå. Dettaansågs angeläget om den svenskaskogsindustrins konkurrenskraft skullekunna bibehållas och utvecklas.Utskottet hänvisade till insatser påolika områden, bl.a. till följd avförslag i den forskningspolitiskapropositionen , och ansåg attdet var för tidigt att göra enutvärdering av resultaten av dessainsatser. Utskottet framhöll detangelägna i att den svenskaskogsråvaran, bl.a. genom ökadeforskningsinsatser, kunde få ökadanvändning. De aktuella motionernaavstyrktes därmed.I en reservation (s) föreslogs attriksdagen skulle besluta om attytterligare skulleavsättas för insatser för denträråvarubaserade industrin. Regeringenborde anmodas att lämna förslag till ettskogsindustriellt program som skulleomfatta förslag till åtgärderbeträffande skogsbruket, massa- ochpappersindustrin, sågverksindustrin samtbyggnads-, snickeri- ochträhusindustrierna, sades det. I enmeningsyttring (v) krävdes att riksdagenskulle fastlägga att staten bör föra enlångsiktig, systematisk och övergripandebranschpolitik, varvid det ansågssärskilt viktigt att åstadkomma en ökadvidareförädling av skogsråvaran. Vidareförordades att skulle beslutaom att inrätta ett nytt branschprogramför träindustrin och anvisa 15 miljonerkronor till detta. följdeutskottet.Utskottet avstyrkte också de dåaktuella motionerna om FoU-insatser inomlivsmedelsindustrin. Det bedömdes attsvensk livsmedelsindustri har godaförutsättningar att kunna hävda sig påen öppen Europamarknad, och att det fördetta krävs en ökad satsning påforskning och utveckling. Utskottetkonstaterade att den svenskalivsmedelsindustrin har en låg FoU-andeli jämförelse med andra industrigrenar,men att detta enligt företrädare förbranschen bedömdes komma att förändras itakt med att den svenska livsmedels-industrin får tillgång till en mer öppenEuropamarknad. I dennaförändringsprocess borde enligtutskottets mening staten och industrinsamarbeta.I en reservation (s), med instämmande ien meningsyttring (v), förordades attregeringen skulle anmodas att utarbetaett program för livsmedelsindustrin medsyfte att uppnå ökad kvalitet i såvälproduktionsmetoder som produkter. Förett sådant program föreslogs att 25miljoner kronor skulle avsättas, underförutsättning att livsmedelsindustrinsjälv bidrog med minst lika mycket.Riksdagen anslöt sig till utskottetsförslag.Forskningspolitisk propositionInom pågårberedningsarbete inför denforskningspolitiska proposition somregeringen har aviserat till hösten1996. I denna proposition kommerstatliga FoU-insatser för skogs- ochlivsmedelsindustrierna att ingå.Underlag för propositionen är bl.a.fördjupade anslagsframställningar frånde berörda myndigheterna och instituten.Vidare har olika utredningar tillsattspå FoU-området. Betänkanden från dessautredningar jämte remissutfall kommerockså att utgöra underlag förpropositionen.Förutom inom Näringsdepartementetsområde är FoU-insatser inom skogs- ochlivsmedelsindustrierna aktuella inomUtbildnings- och Jordbruksdepartementensområden.Insatser inom NäringsdepartementetsområdeNuvarande FoU-insatserNäringsdepartementets FoU-insatser påskogs- och livsmedelsområdena sker genomNärings- och teknikutvecklingsverket() och indelas i branschvisa resp.s.k. De branschvisainsatserna kanaliseras viaindustriforskningsinstitut, särskildaprogram och kompetenscentrum.Inom industriforskningsinstituten görsFoU-insatser rörande skogsområdet vidföljande fyra institut (inom parentesanges det nuvarande statliga bidragetper år via ): - STFI (40miljoner kronor), Institutet förträteknisk forskning - Trätek (22miljoner kronor), Institutet förmedieteknik - IMT ()och - YKI (6miljoner kronor). Inom livsmedelsområdetgörs FoU-insatser vid tvåindustriforskningsinstitut, nämligenSvenska livsmedelsinstitutet - (12miljoner kronor) och Institutet förförpackning och distribution - PACKFORSK().Allmänt gäller att bidrag tillindustriforskningsinstituten utgör av de totala kostnaderna. Utöver deredovisade s.k. ramanslagen stöder NUTEKprojekt vid de angivna instituten medytterligare ca perår. Totalt uppgår FoU-insatseravseende skogs- och livsmedelsområdenagenom industriforskningsinstitut såledestill per år.NUTEK stöder också FoU-insatser inomskogs- och livsmedelsindustrierna genoms.k. Beträffandeskogsområdet görs FoU-insatser inomföljande fem program: Optiträ - somavser utnyttjande av träråvara (8miljoner kronor), Trä och miljö - somavser sågade produkter (5 miljonerkronor), Papper, färg och tryck (5miljoner kronor) samt de två samnordiskaprogrammen Nord-papp och Nord-wood (4miljoner kronor vardera). Tre programavser både skogs- ochlivsmedelsområdena, nämligen Nyaprodukter från förnybara råvaror (5miljoner kronor), Optimala förpackningar() ochDriftutvecklingssystem förprocessindustrin ().Det samnordiska programmet Nord-food (4miljoner kronor) gäller endastlivsmedelsområdet.Utöver dessa insatser genom program görNUTEK också särskilda projektinsatserinom skogs- och livsmedelsområdena omca resp. 3 miljonerkronor.Vidare har bidragit med medel (ca4 ) för svensktdeltagande i ett EU-program inom ramenför det tredje ramprogrammet förforskning Agriculture and Agro-Industry, including Fisheries (AIR).Detta program har sin fortsättning iprogrammet Agriculture and Fisheries(FAIR) inom det fjärde ramprogrammet.FAIR omfattar totalt 600 miljoner ecu,varav beslut har fattats om 150 miljonerecu. Av dessa medel avser 50 miljonerecu livsmedelsområdet, varav hartilldelats knappt 4 miljoner ecu(motsvarande ca ),eller . Som jämförelse kan noterasatt den svenska andelen av den totala EU-budgeten utgör ca 2,, och attpreliminär statistik pekar på attandelen för det svenska deltagandet idet fjärde ramprogrammet ligger på drygt3 % i den första ansökningsomgången.Enligt uppgift från harlivsmedelsintressenterna lyckats väl närdet gäller EU:s forskningsprogram, såvälinom som inom EU. deltarvidare i ett program inom EurekaEuroagri - där tidigare svaradeför ca ; uppgår till 300000 kr.NUTEK har medverkat vidinrättandet av ett antal s.k.kompetenscentrum vid universitet ochhögskolor. Efter ett uppbyggnadsskedeavses varje omsätta ca , varavNUTEK kommer att svara för ungefär entredjedel. Följande centrum berör skogs-och livsmedelsbranscherna: Amfifilapolymerer - ,Miljövänliga tensider - Kungligatekniska högskolan (KTH) ochStrömningsmekanik - KTH. Ettkompetenscentrum - Vedfibernsultrastruktur - med planerad start undervåren 1996 vid Sverigeslantbruksuniversitet avser endastskogsområdet.Med generiska insatser avses insatsersom är inriktade mot ett visst områdeoch inte mot en speciell bransch.Beträffande generiska insatser gällergenerellt att sådana insatser inom ettvisst område också kan ha betydelse förandra områden. När det gäller skogs-och livsmedelsbranscherna finns exempelpå detta inom informationsteknologi- ochenergiområdena. På det förstnämndaområdet kan nämnas programmenIndustrianpassade reglermetoder ochModellbaserad styrning, till vilka 10miljoner kronor resp. 5 miljoner kronorhar avsatts av . Båda dessa programkan ge resultat som kan appliceras inomskogs- och livsmedelsbranscherna.På energiområdet har den generiskakunskapssökningen gett många resultatsom har kommit till användning inomskogs- och livsmedelsbranscherna. Dethar också genomförts olikateknikprojekt. Ett exempel på ett sådantprojekt är satsning på enexperimentmaskin för pressning ochtorkning av papper, till vilkenEnergiteknikfonden bidrar med 15miljoner kronor.UtredningarInom område pågårutredningsarbete avseende frågor som harrelevans för de här aktuella motionerna.Resultaten från dessa utredningar jämteremissutfall kommer att ingå iunderlaget för den forskningspolitiskapropositionen.Kommittén (N 1994:03) föromstrukturering och förstärkning avindustriforskningsinstitutenordförande: direktör . Kommittén hari uppdrag att tillsammans med NUTEKgenom förhandlingar med institutensintressenter genomföra en förnyelse avindustriforskningsinstituten (dir.1994:62 och 1995:27). I kommitténsuppgift ingår att göra överväganden omlämpliga samverkansformer mellanexisterande industriforskningsinstitut,om nyetablering av institut samt omlämpliga associationsformer förinstitutens verksamhet. Möjligheternaatt skapa större och för näringslivetmer slagkraftigaindustriforskningsinstitut skallsärskilt prövas. Uppdraget skall varaavslutat och slutredovisat senast den 30november 1996. Enligt ett särskiltregeringsbeslut skallkommittén dock inkomma med enavrapportering av sitt arbete senast den1 . Avrapporteringen skallomfatta följande punkter: strukturen pådet nya systemet, associationsformer,finansiering, institutens roll iförhållande till högskolan samtinstitutens roll i förhållande till småoch medelstora företag.En särskild utredare professor (N 1995:10) tillkallades inovember 1995 med uppgift att se överexisterande samverkansformer mellanuniversitet, högskolor och industrin. Idirektiven (dir. 1995:139) sammanfattasuppdraget enligt följande:Sedan tillkomsten av de förstakontaktsekretariaten vid universitet ochhögskolor har flera nya samverkansformerskapats mellan å ena sidan lärosäten ochå andra sidan näringslivet och samhälleti övrigt i syfte att vidareutveckla ochkommersialisera forskningsresultat. Enutredare skall undersöka om dessasamverkansformer är ändamålsenliga ochtillräckliga för ett ökat nyttiggörandeav forskningsresultaten vid universitetoch högskolor. Uppdraget innefattar enöversyn av lagstiftningen rörande rättentill uppfinningar som gjorts i tjänstenav personal vid läroanstalter.De samverkansformer som nämns idirektiven är kontaktsekretariat,teknikparker, teknikbrostiftelser,holdingbolag inom högskolans ram,industriforskningsinstitut ochkompetenscentrum. Utredaren skallredovisa sitt uppdrag senast den 30april 1996.F.d. överdirektör har påuppdrag av gjort enkartläggning av svensk skogsforskningoch skogsutbildning. Enligt hans rapport(dnr N95/2093) behövs det en fördjupaddiskussion på följande områden:fördelningen av forskningsinsatser inomhela produktionskedjan, den finansiellaansvarsfördelningen mellan branschen ochstaten, den praktiska utformningen avskoglig utbildning och samordningenmellan olika universitet,forskningsinstitut och forskning inomföretag.Insatser inom UtbildningsdepartementetsområdeInom områdebedrivs forskning och utbildning medrelevans för skogs- ochlivsmedelsindustrierna vid olikauniversitet och högskolor. Omfattningenav dessa insatser är emellertid svår attkvantifiera.Forskningsfinansieringsutredningensärskild utredare: riksdagsledamotenSusanne tillkallades i mars1995 med uppdrag att genomföra enöversyn av det svenska systemet förtilldelning av resurser till forskning,av balansen mellan medel från olikaforskningsfinansiärer samt avrelationerna mellanforskningsfinansiärer å den ena sidanoch universitet och högskolor å denandra. Uppdraget har nyligenslutredovisats i betänkandet Forskningoch pengar (SOU 1996:29). Där anges attföljande frågor har stått i fokus förutredningens arbete: universitetens ochhögskolornas roll som utförare avforskning, forskningsråds- ochsektorforskningsorganisationerna, EU:sinverkan på den svenska forskningen samtprivata finansiärer - särskilt de nyaforskningsstiftelserna. Utredningenföreslår bl.a. följande åtgärder i syfteatt öka basresurserna vid högskolorna:ökade bidrag från samtliga externafinansiärer till den långsiktigakompetensuppbyggnaden inom högskolan,överföring av medel frånforskningsfinansiärer tillforskningsutförare för komplettering avEU-projekt samt förändradansvarsfördelning inom teknisk forskningdär vissa medel bör föras över frånNUTEK till universitet och högskolor. Pådet sistnämnda området föreslårutredningen att medlen till stödtill teknisk forskning skall minskas med300 miljoner kronor.Utredningsbetänkandet - ochremissutfallet - kommer att utgöra ettunderlag för den forskningpolitiskapropositionen.Det kan noteras att den utredning omen översyn avforskningsrådsorganisationen som dentidigare regeringen hade tillsatt, ochsom enligt förslag i motion 1994/95:N212(m) skulle ges i uppdrag att prövafrågan om inrättandet av ettlivsmedelsforskningsråd, lades ned inovember 1994. Regeringen tillsatte istället den beskrivnaForskningsfinansieringsutredningen.Naturvetenskapliga forskningsrådet() har tillsammans med Stiftelsen förstrategisk forskning på eget initiativgenomfört en utredning avseende dennaturvetenskapliga forskningensbetydelse för skogsnäringen.