bet · GJ01KU13 · 1996-05-07 00:00:00 — Registrering av ledamöternas ekonomiska intressen I betänkandet behandlar utskottet delsskrivelsen 1995/96:RFK2, i vilkenriksdagens förvaltningskontor överlämnarett förslag från arbetsgruppen förutredning om registrering avledamöternas ekonomiska intressen, delstre motioner som väckts med anledning avskrivelsen. Utskottet lägger framförslag till en lag om registrering avriksdagsledamöters åtaganden ochekonomiska intressen. Registreringen,som är frivillig, är ett uttryck för ensträvan mot en större öppenhet kringuppdraget som riksdagsledamot. Vidurvalet av uppgifter som skall omfattasav registreringen har beaktats att ettotillbörligt intrång inte skall uppkommai den enskilde ledamotens personligaintegritet. Ändamålet med registretanges i förslaget vara att ge en samladinformation om ledamöternas åtagandenoch ekonomiska intressen i denomfattning som är motiverad av ettbefogat allmänt intresse.Bland uppgifter som skall ingå iregistret märks ägarintressen i olikaslags företag, förutsatt att värdet avandelen uppgår till två basbelopp enligtlagen om allmän försäkring. Ävenägarintresse i en fastighet som ärnäringsfastighet skall registreras.Vidare skall olika slag avinkomstbringande verksamhet registreras.Det gäller dels avlönad anställning,dels vid sidan av ledamotsuppdragetbedriven självständig verksamhet.Avtal av ekonomisk karaktär mellan enledamot och arbetsgivare skallregistreras. Detta gäller bl.a. löne-eller pensionsförmån som utgår under tidsom omfattas av uppdraget somriksdagsledamot, men även avtal som fåreffekt först sedan uppdraget somriksdagsledamot har upphört skallregistreras.Styrelseuppdrag och revisorsuppdrag ibolag och ekonomisk förening skallregistreras. Detsamma gäller motsvarandeuppdrag i en ideell förening som hartill uppgift att främja medlemmarnasekonomiska intressen och stiftelse sombedriver rörelse eller annan ekonomiskverksamhet. Bland de ideella föreningarsom träffas av registreringskravet kannämnas fackliga organisationer,arbetsgivarorganisationer ochnäringslivsorganisationer.Offentliga uppdrag skall registreras,såvida de inte endast är av tillfälligkaraktär. Detta gäller såväl statligasom primärkommunala, landstingskommunalaoch kyrkokommunala uppdrag.Slutligen skall också vissa materiellaförmåner, sekreterar- ellerutredningshjälp registreras.Endast förekomsten av deregistreringspliktiga omständigheternaskall registreras. Belopp eller värdenskall inte i något fall förekomma.Registreringen skall enligt förslagettillämpas med början fr.o.m. riksmötet1996/97.SkrivelsenI skrivelse 1995/96:RFK2 överlämnarriksdagens förvaltningskontor för bedömning och beslut ett förslagfrån arbetsgruppen för utredning omregistrering av ledamöternas ekonomiskaintressen. 1995/96:K8 av ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppdrag tilltalmanskonferensen med dessparlamentariska etikgrupp att gå vidaremed arbetet kring frågor om förtroendeoch etik i politiken.1995/96:K9 av m.fl. (m) variyrkas1. att avslår - bl.a. iavvaktan på att regeringen fullföljersin utredning rörande reglering av hurstatsrådens förhållanden skall redovisas- förvaltningskontorets skrivelse medförslag till registrering avledamöternas ekonomiska intressen ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att uppdrar åt riksdagensförvaltningskontor att inkomma medfördjupad utredning av förslaget ienlighet med vad som anförts i motionen,3. att beslutar attregistrering kan träda i kraft först medavseende på den riksdag som väljs 1998 ienlighet med vad som anförts i motionen.1995/96:K10 av m.fl.(m) vari yrkas att avslår deti förvaltningskontorets skrivelseframlagda förslaget om registrering avledamöternas ekonomiska intressen ienlighet med vad som anförts i motionen. behandlade undervåren 1994 motioner med yrkanden om attriksdagen skulle uppdra åttalmanskonferensen att utreda frågan omen registrering av riksdagsledamöternasekonomiska intressen (bet. 1993/94:KU18). Utskottet konstaterade därvid attdet fanns en bred uppslutning bakomtanken att uppgifter omriksdagsledamöternas ekonomiskaförhållanden liksom ledamotskap i olikaslags styrelser borde finnasregistrerade och tillgängliga förallmänheten. Exempel på ekonomiskaförhållanden som borde registreras varenligt utskottet uppgifter om inkomstsamt innehav av fastigheter och aktier.Styrelseuppdrag som enligt utskottetborde komma i fråga för registreringrörde t.ex. uppdrag i bolagsstyrelser,ekonomiska föreningar, företags- ochbranschorganisationer, fackligaorganisationer och organisationer medanknytning till boendet. mening borde syftet med enregistrering vara att öppet redovisa deolika bindningar och intressen som kantänkas påverka det politiska uppdraget.Riksdagen ställde sig bakom utskottetsförslag att ge förvaltningskontoret iuppdrag att utreda frågan och tillriksdagen redovisa sina överväganden ochförslag.Den 30 november 1994 redovisadeförvaltningskontoret en promemoria tilltalmannen, vice talmännen ochgruppledarna. Promemorian innehöll enredovisning av olika länders regler påområdet, av insiderlagen samt vissaprincipiella frågeställningar. Detbeslutades att en särskildparlamentarisk utredning skulle inrättasmed uppdrag att i ett vidare perspektivöverväga frågor om bl.a. etiskariktlinjer för riksdagsledamöternasuppdrag vid sidan av ledamotsuppdraget.I detta sammanhang skulle också deprincipiella grunderna för den beslutaderegistreringen av ekonomiska intressendiskuteras. Talmannen utsåg efter samråden arbetsgrupp med uppgift att i förstahand med utgångspunkt i det redovisadematerialet arbeta vidare med att utformaett registreringssystem och därvidanalysera och bedöma konsekvenser avolika slag. Arbetsgruppen skulle varaoförhindrad att också ta upp andrafrågor av etiskt slag med anknytningtill ledamöternas uppdrag.Arbetsgruppen redovisade den 2 juni1995 resultatet av sitt uppdrag.Riksdagens förvaltningskontor har i enskrivelse överlämnatarbetsgruppens rapport för riksdagensställningstagande (1995/96:RFK2).Med anledning av skrivelsen har tremotioner väckts.Förvaltningskontorets skrivelse jämteen inom upprättadpromemoria med förslag till lagtext,daterad , har remissbehandlats. Den remitterade lagtexten harfogats till betänkandet som bilaga 2 ochen förteckning över remissinstansernasom bilaga 3. En sammanställning avremissyttrandena finns tillgänglig iärendet. beslötutskottet att för Lagrådets granskningremittera ett inom utskottet omarbetatlagförslag, intaget i en promemoriadaterad den 3 april 1996.Lagrådsremissens lagförslag har fogatstill betänkandet som bilaga 4 ochLagrådets yttrande som bilaga 5.Utskottet lägger i betänkandet framförslag till en lag om registrering avledamöters åtaganden och ekonomiskaintressen. Utskottets lagförslag harfogats till betänkandet som bilaga 1.Arbetsgruppens förslagArbetsgruppen har föreslagit att detinom skall finnas ett systemför registrering av riksdagsledamöternasekonomiska intressen enligt vissanärmare angivna riktlinjer.Registreringen skall vara frivillig ochomfatta ledamot, ersättare för statsrådoch talman samt ersättare som förväntastjänstgöra minst i en följd.Har en ledamot valt att registrera sinaekonomiska intressen måste ledamotenfölja reglerna för registret, vilketbl.a. innebär att uppgifter om allaregistreringspliktiga omständigheter iförekommande fall skall anmälas förregistrering. Belopp eller värden skallinte registreras.Registreringen skall omfatta andelar iaktiebolag, handelsbolag ochkommanditbolag samt ekonomiskaföreningar, om värdet överstiger tvåbasbelopp. Innehav av näringsfastighetskall registreras men inte innehav avprivat bostadsfastighet. Vid avlönadanställning, inklusive konsultuppdrag,skall arbetsgivaren elleruppdragsgivaren registreras varvidundantag dock görs för uppdrag avtillfällig karaktär. Självständiginkomstbringande verksamhet skall angesgenom att typen av verksamhet anges.Förekomsten av eventuellt fortfarandegällande ekonomiska avtal med tidigarearbetsgivare skall registreras.Styrelseuppdrag, inklusiverevisorsuppdrag i såväl offentliga somprivata företag skall omfattas avregistreringen, likaså uppdrag i olikaorganisationer samt kommunala uppdrag.Om ledamoten mottagit gåva som haranknytning till ledamotskapet, frångivare inom eller utom ochvärdet överstiger skallgivarens namn och gåvans artregistreras. Vid resor till och besök iutlandet som har anknytning tillledamotskapet och som inte i sin helhetbetalas av statliga medel, av ledamotensparti eller av ledamoten själv skallnamnet på den som stått för kostnadensamt tidpunkten för resan anges.Slutligen skall stadigvarande sekreterar-och utredningshjälp och annat biståndregistreras, om den aktuella bindningeninte framgår av övriga registreradeuppgifter.En tjänsteman med handläggandeuppgifter bör enligt arbetsgruppen haansvar för registreringen avledamöternas ekonomiska intressen.Arbetsgruppen föreslår vidare att ensärskild grupp av riksdagsledamötertillsätts för att bistå ledamöterna ifrågor som rör registreringen.Gruppen skall också ha i uppgift attfölja hur registreringssystemet fungerarsamt att inför mandatperiodens utgångredovisa en utvärdering. I anslutninghärtill bör gruppen också redovisaöverväganden om behovet av ett särskiltetiskt råd och eventuellt lägga framförslag. En sammanställning avledamöternas uppgifter bör kunna skegenom att dessa samlas i ett särskiltADB-baserat register, som i störstamöjliga omfattning bör vara tillgängligtför allmänheten.Regeringens etikkommittéHösten 1991 tillsattes inomregeringskansliet en etikkommitté medf.d. Kommittén överlämnade inovember 1993 till dåvarande statsrådetReidunn en promemoria som ihuvudsak behandlade rätten för statsrådatt inneha bisysslor m.m., jäv vidbehandlingen av regeringsärenden,riktlinjer för statsrådsförmögenhetsförvaltning samt gåvor tillstatsråd.Kommittén föreslog efter modell frånNorge att en rad uppgifter omstatsrådens förhållanden skulleredovisas i ett register, tillgängligtför allmänheten. Det gällde uppgifter omstyrelseuppdrag och andraförtroendeuppdrag hos myndigheter,bolag, stiftelser och andraorganisationer, andra avlönade uppdrag,näringsverksamhet, vederbörandesförmögenhetssituation, eget,makas/sambos eller omyndiga barnsinnehav av fondpapper o.d. om värdetöversteg två basbelopp, innehav avaktier som inte är fondpapper i vissaangivna fall, avtal omförmögenhetsförvaltning, avtal med entidigare arbetsgivare om fortsattutbetalning av lön, pension ellerliknande förmåner m.m., avtal medframtida arbets- eller uppdragsgivare omanställning, uppdrag eller liknandeengagemang samt andra förhållanden somkunde komma att ge upphov tillintressekonflikter eller jävssituationeri ett kommande regeringsarbete.Ändring av tidigare uppgivnaförhållanden i fråga om fondpapper bordeenligt förslaget anmälas inom viss tid.Statsrådens uppgiftslämnande bordeupprepas en gång genom ettfrågeformulär.Kommittén föreslog vidare attstatsråden skulle vara skyldiga att tillregistret anmäla gåvor som haranknytning till statsrådsuppdraget,under förutsättning av att gåvansmarknadsvärde översteg 1 000 kr.Anmälningsskyldigheten omfattade integåvor som statsrådet mottagit förmyndighetens räkning. Dessa skulleöverlämnas till respektive departement.Statsrådens redovisning av värdepapperm.m.Regeringen har beslutat attStatsrådsberedningen och departementenskall föra sådana förteckningar överfondpappersinnehav som avses i 11 §insiderlagen (1990:1342).Statsrådsberedningens förteckning skallavse, förutom de fondpapper som innehasav arbetstagare m.fl. somStatsrådsberedningen bestämmer, ävenfondpapper som innehas av statsråd.Vid allmän beredning den 1 juni 1995överenskoms att statsråden i densocialdemokratiska regeringen på sammasätt som med fondpapper ocksåoffentligen skall redovisa följande.1. Näringsverksamhet i bolagsform ellerpå annat sätt, exempelvis lantbruk,innehav av andra fastigheter än egenbostadsfastighet och eget fritidshus,advokatbyrå, konsultföretag ochrevisionsbyrå.2. Avtal med tidigare arbetsgivare omfortsatt utbetalning av lön, pensioneller liknande förmån samt fortsattabetalningar från arbetsgivares sida avpensionsavgifter eller liknandeavgifter.3. Avtal med nuvarande eller framtidaarbets- eller uppdragsgivare omanställning, uppdrag eller liknandeengagemang. Detta gäller uppdrag utöverde för det egna partiet och dessorganisationer.Redovisningarna enligt punkterna 1-3förtecknas avrättschefen i Statsrådsberedningen påsamma sätt som uppgifterna om innehav avfondpapper. Uppgifterna är offentliga.Enligt en överenskommelse som träffatsav statsråden i den socialdemokratiskaregering som tillträdde i mars 1996skall statsrådens innehav av fondpapperockså offentliggöras.Inom harövervägts möjligheterna att överlämnaförvaltningen av statsrådens fondpappertill en s.k. blind trust. Man haremellertid funnit att det är mycketkomplicerat att utforma ett sådantsystem. Ett antal svårbemästradeproblem, bl.a. vad gäller skatter ochsekretess måste först lösas.Synpunkterna har redovisats tillStatsrådsberedningen, som kommer att taställning till frågan.Utskottets bedömningBehovet av ett offentligt registerNågon motsvarighet till regeringsformensbestämmelser om statsråds bisysslor m.m.finns inte för riksdagsledamöterna.Enligt arbetsgruppens uppfattning kandet emellertid även för den enskilderiksdagsledamoten bli aktuellt att göraliknande överväganden beträffandemöjligheten att en bisyssla eller enbindning av annat slag kan komma attrubba allmänhetens förtroende för honomeller henne. Det blir därför, framhållerarbetsgruppen, ledamoten själv som eftereget omdöme har att avgöra lämplighetenav bisysslan eller bindningen. Det ärockså ledamoten själv som har kunskapenom huruvida en jävssituation kan bliaktuell. Även om en jävssituation inteföreligger, kan det enligt arbetsgruppenvara så att det finns eller kan tänkasuppkomma en intressekonflikt som ärsådan att den kan anses såsomförtroenderubbande.Enligt arbetsgruppen bör den som fåttförtroendet att vara riksdagsledamotöppet kunna redovisa uppdrag och inkomst-och förmögenhetsförhållanden som kantänkas skapa lojalitetskonflikter ochpåverka det politiska uppdraget. Det äri sammanhanget viktigt, enligtarbetsgruppen, att uppmärksamma att detkan finnas även andra bindningar änsådana som har samband medförmögenhetsinnehav och som kan tänkaspåverka det politiska uppdraget. Ensamlad och öppen registrering av ävenandra förhållanden än de som är avekonomisk natur är därför enligtarbetsgruppen betydelsefull.I motion K9 av m.fl. (m)anförs att om ett öppet dataregister,med uppgift om t.ex. de olika uppdragsom enskilda riksdagsledamöter kan ha,bidrar till att öka medborgarnasförtroende för hela det politiskasystemet är detta ett steg i rättriktning. Ett sådant register måsteenligt motionärerna bygga på en analysav vilka insynskrav som ställs påstatsråd - som har en exekutivmaktutövning - och på riksdagsledamöter- som är ledamöter av den lagstiftandeförsamlingen. Någon sådan analys hardock inte gjorts. Motionärernaframhåller också att inte hellerkonsekvenserna från integritetssynpunktav arbetsgruppens förslag har närmareanalyserats.Det kan vidare enligt motionernaifrågasättas om en registrering kommeratt upplevas som frivillig, eftersom densom avstår från att registrera sinaintressen riskerar negativ kritik bl.a.från massmedierna.I motionen framhålls vidare att detfinns anledning att samordna resultatetav regeringens ställningstaganden påetikområdet med vad som börgälla för ledamöter.Riksdagens beslut att införa ettregister bör därför skjutas upp iavvaktan på att en sådan samordning kankomma till stånd.Det hade enligt motionärernas meningvarit värdefullt om arbetsgruppen söktklarlägga om och hur en registrering avledamöternas ekonomiska intressen iförlängningen kan komma att påverkaolika yrkesgruppers representation iriksdagen. Förslagets nuvarandeutformning riskerar att få konsekvenserfrämst för ledamöter med anknytning tillnäringslivet. Motionärerna framhålleratt det är av central betydelse attSveriges riksdag har en så bred ochallsidig sammansättning som möjligt.Detta är ytterst en fråga om dendemokratiska representativiteten iriksdagen. Arbetsgruppen har intetillräckligt beaktat de konsekvenserförslaget kan få för rekryteringen tillriksdagen.Motionärerna tar vidare upp frågan omjäv för riksdagsledamöter. De önskar enanalys även i denna fråga. De motiv sompåverkar ställningstaganden avföreträdare för offentlig sektor börnärmare belysas. Motionärernaifrågasätter exempelvis om det ärlämpligt att en person som ärtjänstledig från ett statligt verk skallkunna delta i utskottsberedningen av ettförslag om rationaliseringar ochorganisationsförändringar i detta verk.När det gäller frågan om vilkauppgifter som skall registreras vändersig motionärerna mot att förslaget kankomma i konflikt med anhörigasaffärsintressen. Motionärerna anser attresor inte bör registreras i de fall dådet innebär en allvarligintegritetskränkning att t.ex. kontaktermed andra partier utomlands görsoffentliga. I enlighet med det anfördayrkar motionärerna dels avslag påförslaget om registrering avledamöternas ekonomiska intressen(yrkande 1), dels att skallbesluta att ge förvaltningskontoret iuppdrag att göra en fördjupad utredning(yrkande 2).Även i motion K10 av . (m) yrkas avslag på förslaget omregistrering av ledamöternas ekonomiskaintressen. Motionärerna anser attförslaget innebär en allvarlig kränkningav den enskilde riksdagsledamotenspersonliga integritet och attkränkningen också drabbar familjemedlemmar, affärspartner, uppdragsgivareoch klienter. Rekryteringen avriksdagsledamöter från näringslivetkommer enligt motionärerna attytterligare försvåras.I motionen framhålls att registreringenär onödig, eftersom många av uppgifternaredan finns tillgängliga i olika slagsregister. De uppgifter som skall lämnassynes enligt motionärerna vara utvaldautan någon närmare analys. Exempelvishar det inte föreslagits att skulderskall omfattas av registreringen. Detfinns enligt motionärerna en risk föratt registret får en direkt motsatteffekt genom att det kan uppfattas såatt alla ekonomiska förehavanden ochbindningar som inte behöver registrerasär tillåtna.Enligt utskottets mening kan förslagetom en öppen och lätt tillgängligredovisning av riksdagsledamöternasintressen i bl.a. ekonomiskt hänseendeses som en vidareutveckling av den ivårt land grundläggandeprincipen om största möjliga öppenhet idet offentliga livet. En ordning med ihuvudsak den inriktning somarbetsgruppen har föreslagit bör enligtutskottet således införas.Arbetsgruppens förslag bör dockförändras och preciseras på en radpunkter, vilket utskottet återkommertill i det följande.All slags personregistreringaktualiserar starka och legitima krav påatt omsorgen om den personligaintegriteten skall väga tungt. Deintegritetsaspekter som ligger bakomvissa av invändningarna mot förslagetmåste därför tas på allvar. Även omskyddet för den personliga integritetenockså för riksdagsledamöter självfalletbör ligga på en hög nivå, måste det dockenligt utskottets mening i ett öppetsamhälle accepteras att enriksdagsledamot i frågor som rör denne ihans eller hennes egenskap av enoffentlig person bör tåla en någotstörre insyn än vad som kan krävas avenskilda personer i övrigt. Det bördärvid särskilt framhållas att det sagdaendast tar sikte på insyn i sådanafrågor som har anknytning tillledamotsuppdraget och har ett tydligt,allmänt intresse. De närmare reglerna omregistreringen bör därför enligtutskottets mening kunna utformas så attnågot otillbörligt intrång i denenskilde ledamotens personligaintegritet inte skall uppkomma.Utskottet återkommer till frågan i detföljande i avsnittet om registretsändamål.När det gäller kravet på en samordningav arbetsgruppens förslag medhandläggningen inom avetikregler för statsråden kan utskottetkonstatera dels att det inte finns någrasäkra uppgifter om inriktningen avarbetet inom , dels attuppdraget som riksdagsledamot ochuppdraget som statsråd är av så olikakaraktär att det inte är sannolikt attsnarlika regler bör bli aktuella. Detsaknas därför enligt utskottet skäl attunder hänvisning till etikregler förstatsråden avvakta med ettställningstagande till arbetsgruppensförslag.Sammanfattningsvis anser utskottettiden nu vara mogen för att införa ettoffentligt register av det slag somarbetsgruppen har föreslagit. Utskottetlägger i betänkandet fram förslag sådan lagstiftning och behandlar idet följande olika frågor om hurreglerna lämpligen bör utformas. Tillföljd av det sagda avstyrker utskottetbifall till motion K9 yrkandena 1 och 2samt motion K10.LagrådetSom framgår av det avgivna yttrandet,bilaga 5, har Lagrådet inte haft någonerinran i sak mot det granskadelagförslaget. Yttrandet innehåller dockflera värdefulla påpekanden avlagteknisk natur, vilka utskottet harbeaktat.Registrets ändamålEnligt det remitterade lagförslaget -och enligt arbetsgruppens förslag -anges ändamålet med registret vara atttillgodose allmänhetens behov avinformation om de olika bindningar ochekonomiska intressen som kan tänkaspåverka uppdraget som riksdagsledamot.Riksarkivet har i sitt remissvarframhållit att - i jämförelse medregisterlagar i övrigt - ändamålet medregistret är påfallande vagt beskrivet.En mer preciserad skrivning, i lag ellermotivtext, skulle enligt Riksarkivetskänka uttrycket allmänhetens behov ett mer konkret innehåll. Vidare harRiksarkivet framhållit att ändamåletinte kan beskrivas utan att ställningtas till var brytpunkten skall gå mellanallmänhetens behov och den enskildeledamotens personliga integritet.Utskottet delar Riksarkivetsuppfattning om vikten av att ändamåletmed lagstiftningen är klart och entydigtdefinierat. Ett personregister skallsjälvfallet inte få innehålla meromfattande uppgifter än vad sommotiveras av ändamålet. Det är därförendast mot bakgrund av en klartdefinierad ändamålsbestämmelse som detär möjligt att bedöma vilka uppgiftersom bör registreras och vilka som intebör komma i fråga för registrering.Utformningen av ändamålsbestämmelsen idet remitterade förslaget - bindningaroch ekonomiska intressen som kan tänkaspåverka uppdraget som riksdagsledamot -måste tolkas så att syftet är attredovisa förhållanden som kan tänkasskapa lojalitetskonflikter för enriksdagsledamot och som av just detskälet kan komma att påverka detpolitiska uppdraget. Mot den bakgrundenfinns det anledning att närmare ta uppnågra principiella frågeställningar,nämligen hur reglerna om registreringenskall förhålla sig dels tillbestämmelserna om jäv, dels tillreglerna om bestickning och muta.I sitt remissvar har hovrättuttalat sig i jävsfrågan och anförtföljande. Avgränsningen av de hävdvunnajävsbestämmelserna för folkvaldaframstår som rimlig med hänsyn tilluppdragets art och vad denrepresentativa demokratin tordeförutsätta. En ordning som innebär atten ledamot blir jävig även i vissa andrafall än när det är fråga om vad sombrukat kallas personindividualiseradeärenden skulle ge upphov till betydandegränsdragningsproblem samt kunnauppfattas som en inskränkning ivalbarheten. Den reflektionen kan dågöras att det - vid sidan av syftet atttillgodose allmänhetens behov avinformation - inte helt klarlagts hur deuppgifter som redovisas i ett registerkan komma att användas. Det hade enligthovrätten varit en fördel om förslagethade analyserats närmare i belysningäven av jävsreglerna.Bestämmelser om jäv förriksdagsledamöter i deras verksamhet iriksdagen finns i riksdagsordningen,dels i 2 kap. 11 § när det gällerdeltagande i sammanträde i kammaren,dels i 4 kap. 13 § när det gällerutskottsverksamheten. I fråga omkammarsammanträde gäller att en ledamotinte får delta vid sammanträde vidbehandlingen av ärende som personligenrör honom eller någon honom närstående.Statsråd får dock delta i överläggningeni ärende angående hans eller hennestjänsteutövning. Bestämmelsen innefattarvad som brukar benämnas sakägarjäv ellersläktskapsjäv.