bet · GK01FiU2 · 1996-12-05 00:00:00 — Dock gör utskottet denändringen i förhållande tillmotionsförslaget att 1,7 miljoner kronortilldelas KI utöver vad som föreslagitsi såväl motionen som propositionen.Utskottet kan inte heller förorda enomfördelning av det slag som föreslås imotion Fi505 (fp) mellan Statskontoretsanslagssparande och en ökning avRiksrevisionsverkets resurser förbudgetåret 1997.Vad utskottet ovan anfört innebärsammanfattningsvis att utskottettillstyrker förslagen i motionerna Fi212(v) yrkandena 18 och 19 och Fi510 (v)med det tillägg som utskottet gör förKI. Utskottet föreslår även attriksdagen med anledning av motion Fi509(v) yrkande 9 ger regeringen till kännavad utskottet anfört om könsuppdeladstatistik. Vidare tillstyrker utskottetpropositionen yrkandena 3-5. Utskottethar ovan avstyrkt motionerna Fi412 (m),Fi502 (fp), Fi505 (fp) samt Fi509 (mp)yrkandena 1 och 10.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande anslagen underutgiftsområde 1997att med bifall tillmotionerna 1996/97:Fi212 yrkandena 18och 19 och 1996/97:Fi510 samt medanledning av propositionen och motion1996/97:Fi509 yrkande 9 och medavslag på motionerna 1996/97:Fi412,1996/97:Fi502, 1996/97:Fi505 samt1996/97:Fi509 yrkandena 1 och 10dels godkänner att det övergripandemålet för verksamheten inomInsättningsgarantinämndensansvarsområde skall vara i enlighetmed vad regeringen förordat underanslag A 7,dels godkänner regeringens förslagatt särskild prioritet skall ges åtskärpt riskkontroll inom helaRiksgäldskontorets verksamhetsområdesamt åt en intensifieradupplåningsverksamhet påhushållsmarknaden i enlighet med vadregeringen förordar under anslag A 9,dels medger att den utgåendereservationen på reservationsanslagetD 5 Utvecklingsarbete under sjundehuvudtiteln förs till ramanslagetA 18 Utvecklingsarbete,dels för anvisaranslagen under utgiftsområde 2Samhällsekonomi och finansförvaltningenligt det som Reservation 1betecknade förslaget i bilaga tilldetta betänkande samt som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Anslagen under utgiftsområde 2 år1997 (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 23 börjar med Utskottet haringen och på s. 25 slutar med till 30miljoner kronor bort ha följandelydelse:Utskottet förordar att ändringar görsvad gäller anslagen till Statistiskacentralbyrån (SCB), Folk- ochbostadsräkningen ochKonjunkturinstitutet (KI).Motiveringen till dessa ändringar ärföljande.Den könsuppdelade statistiken måstebyggas ut. Sedan regeringen tillträddehar ett antal ekonomisk-politiskapropositioner presenterats. Genomgåendeför dessa är att de saknat könsuppdeladstatistik. Budgetpropositionen för år1997 är inget undantag.I finns hos de flesta företagoch myndigheter en medvetenhet om denkönsbaserade statistikens betydelse förjämställdheten mellan kvinnor och män.Könsbaserad statistik synliggörförhållandena mellan könen ochmissförhållanden som kan visa påkönsdiskriminering. Utan könsbaseradstatistik kan inte heller någrakonsekvensanalyser göras.Om regeringen menar allvar med sittjämställdhetsarbete är en av grundernaför detta arbete statistik uppdelad påkön. Att som regeringen gör i sinfördelningspolitiska redogörelse inästan alla tabeller och uppgifterenbart presentera förändringar uppdeladepå hushållen, men inte alls på kön,visar på en tillbakagång förjämställdheten.Utskottet anser att regeringen i sinapropositioner i fortsättningen också börpresentera tabeller, diagram ochstatistiska uppgifter baserade på kön.Där sådan statistik inte finns atttillgå bör regeringen genom lämpligaåtgärder genomföra att det imyndigheters uppgifter ingår att förasådan statistik.Med hänvisning till det anfördatillstyrker utskottet motion Fi509 (mp)yrkande 9 och motion Fi212 (v) yrkande18. Motion Fi212 yrkande 19 avstyrks.Utskottet vill med anledning avförslaget i motion Fi509 (mp) ommiljöräkenskaper anföra följande.Miljöräkenskapsprojektet påbörjadesredan våren 1992. De regeringsuppdragsom gavs till SCB och KI innebar attarbetet med att utveckla ett svensktmiljöräkenskapssystem fick följandeinriktning.- Syftet skall vara att visa på sambandmellan miljö och ekonomi - formen förredovisning är ett satellitsystem tillnationalräkenskaperna. Detta innebär attmiljöstatistiken kopplas ihop med denekonomiska statistiken.- De fysiska miljöräkenskaperna skalltill att börja med inriktas på flöden avmiljöföroreningar.- Uppbyggnaden av de fysiskaräkenskaperna vid SCB skall ske i närasamarbete med utvecklingen av monetäraräkenskaper vid KI.Under de fyra år som gått har SCB och KIpublicerat delrapporter inom ramen förmiljöräkenskapsprojektet. uppfattning bör KI:s ochSCB:s arbete med att upprättamiljöjusterade nationalräkenskaper (s.k.grön BNP) m.m. både påskyndas ochutvecklas ytterligare. Räkenskaperna böringå som en naturlig del i kommandeekonomiska vårpropositioner ochbudgetpropositioner, och där utgöra ettviktigt underlag för bedömning av såvälekonomisk utveckling som beräkning avutgiftstak m.m. Ytterligare 4 miljonerkronor utöver propositionens förslagtill anslag bör därför anslås till KI.Vidare måste SCB utveckla statistikenvad gäller miljöområdet för att få ettfungerande underlag till att upprättamiljöjusterade nationalräkenskaper,beräkningar av miljöskuld m.m.Ytterligare anslåstill SCB för detta ändamål.Med det anförda tillstyrker utskottetatt med bifall till motionFi509 (mp) yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört om satsning påmiljöräkenskaperna.Beträffande anslaget Folk- ochbostadsräkning vill utskottet anföraföljande.Enligt utskottet börförberedelsearbetet för den folk- ochbostadsräkning som skall äga rum upphöra. I likhet med vadsom framhålls i motion Fi509 (mp) bör enregisterbaserad folk- och bostadsräkningenligt den nu planerade uppläggningeninte genomföras. Även folk- ochbostadsräkningar med traditionellinriktning och omfattning bör upphöra.Om det föreligger behov avaktualisering av viss statistik för attframdeles utveckla t.ex. det kommunalautjämningssystemet skall det finnasmöjligheter att med begränsade insatserframställa sådan statistik. Sådanauppgifter som hämtats fråntraditionell folk- och bostadsräkningkan således skrivas fram med uppgifterfrån tillgängliga register ochkompletteras med uppgifter som hämtas insärskilt genom mer eller mindrebegränsade enkätundersökningar. Denstatistik som erhålls på detta sätt börkunna tillgodose väsentliga behov avdata för planeringsändamål på nationelloch regional nivå.Kommuner och landsting, som är defrämsta användarna av hushållsstati-stiken, kan med denna uppläggning styraenkätundersökningarna efter sinaspeciella behov.Utskottet föreslår att 30 miljonerkronor anslås för förframtagande av sådan statistik. Iförberedelsearbetet bör ingå en noggrannanalys av möjligheterna att minskaantalet uppgifter som skall ingå iundersökningarna. I statistikinhämtandetbör endast sådana uppgifter ingå som harväsentlig betydelse för den verksamhetsom kommuner, landsting och statbedriver.Med det anförda tillstyrker utskottetmotion Fi509 (mp) yrkande 1 i här berörddel. Däremot avstyrks motion Fi412 (m).dels att den del av utskottets yttrandesom på s. 27 börjar med Vad avserövriga och slutar med samt Fi510 (v) bort ha följande lydelse:Vad avser övriga förslag till anslaginom utgiftsområde 2 ibudgetpropositionen har utskottet ingetatt erinra mot dessa. Sammantaget anserutskottet således att medbifall till motion Fi509 (mp) i dennadel och med anledning av propositionenyrkande 9 bör anvisa medel i enlighetmed motionens uppställning. Motion Fi510yrkande 2 (v) avstyrks. Utskottet kaninte heller förorda en omfördelning avdet slag som föreslås i motion Fi505(fp) mellan Statskontoretsanslagssparande och en ökning avRiksrevisionsverkets resurser förbudgetåret 1997.Vad utskottet ovan anfört innebärsammanfattningsvis att utskottettillstyrker förslagen i motion Fi509(mp) yrkandena 1, 9 och 10. Utskottettillstyrker även motion Fi212 (v)yrkande 18 vad gäller förslaget omkönsuppdelad statistik. Vidaretillstyrker utskottet delvispropositionen (yrkandena 3-5 och 9).Utskottet har ovan avstyrkt motionernaFi212 (v) yrkande 19, Fi412 (m), Fi502(fp), Fi505 (fp) samt Fi510 (v).dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande anslagen underutgiftsområde 1997att med bifall tillmotionerna 1996/97:Fi509 yrkandena 1,9 och 10, 1996/97:Fi212 (v) yrkande18 och med anledning av propositionensamt med avslag på motionerna1996/97:Fi212 yrkande 19,1996/97:Fi412, 1996/97:Fi502,1996/97:Fi505 samt 1996/97:Fi510dels godkänner att det övergripandemålet för verksamheten inomInsättningsga rantinämndensansvarsområde skall vara i enlighetmed vad regeringen förordat underanslag A 7,dels godkänner regeringens förslagatt särskild prioritet skall ges åtskärpt riskkontroll inom helaRiksgäldskontorets verksamhetsområdesamt åt en intensifieradupplåningsverksamhet påhushållsmarknaden i enlighet med vadregeringen förordar under anslag A 9,dels medger att den utgåendereservationen på reservationsanslagetD 5 Utvecklingsarbete under sjundehuvudtiteln förs till ramanslagetA 18 Utvecklingsarbete,dels för anvisaranslagen under utgiftsområde 2Samhällsekonomi och finansförvaltningenligt det som Reservation 2betecknade förslaget i bilaga tilldetta betänkande samt som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Utgiftsområde 2 åren 1998 -1999(mom. 2)Under förutsättning av bifall tillreservation 2Roy () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 27 börjar med Utskottet villmed och slutar med yrkande 2 avstyrks bort ha följande lydelse:Utskottet vill med anledning avmotionen anföra följande.Regeringen redovisar ibudgetpropositionen sin beräkning avanslagen inom utgiftsområdet för åren1998 och 1999. Med anledning av attutskottet ovan förordat förslaget imotion Fi509 (mp) beträffandefördelningen bör regeringenunder sitt fortsatta arbete beaktakonsekvenserna av dettaställningstagande. Regeringen börsåledes räkna med de beloppför anslagen som redovisas iMiljöpartiets motion.Detta bör med anledning avmotion Fi509 (mp) yrkande 2 som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse:2. beträffande utgiftsområde 2 åren1998 -1999att med anledning av motion1996/97:Fi509 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. granskning avmyndigheters regelgivning (mom. 4)(), (),(), (),Per () och () anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 29 som börjar med Utskottet vill och slutar med Fi508 (kd, m, c, fp) bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i motionFi508 (kd, m, c, fp) att näringslivet,särskilt de mindre företagen, drabbas avden ökande strömmen av lagar och regler.Inte minst gäller detta regler frånmyndigheter. Instabilitet skaparosäkerhet bland företagen och ökadekostnader. Med detta följer även minskadinvesteringsvilja. För att delvis kommatill rätta med detta problem skall enmyndighet numera i en s.k. problem- ochkonsekvensanalys utreda kostnadsmässigaoch andra konsekvenser av föreskrifteroch allmänna råd innan myndighetenbeslutar om en regel.Bland andra ()skall ges tillfälle att yttra sig överutredningen. RRV:s arbete uppvisar dockbrister. Verkets handläggning bestårtill övervägande del i att förstatistiska ändamål registrera dekonsekvensutredningar som ges in från deaktuella myndigheterna. Någon faktiskgranskning av utredningens innehåll skersällan.Utskottet vill framhålla att det föratt nå syftet med reformen krävs attRRV:s arbete sker med ökade insatser ochhögre prioritet. RRV bör ges möjlighetatt intensifiera de insatser somreformen förutsatte vad avser tillsyn,utbildning, rådgivning ochmetodutveckling.Vad utskottet anfört bör medbifall till motion Fi508 (kd, m, c, fp)som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4bort ha följande lydelse:4. beträffande Riksrevisionsverketsgranskning av myndighetersregelgivningatt med bifall till motion1996/97:Fi508 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,5. (mom. 5,motiveringen), , FredrikReinfeldt och Per (alla m) anseratt den del av utskottets yttrande på s.30 som börjar med Utskottet vill ochslutar med vid verket bort ha följandelydelse:Utskottet vill, i likhet med vad somanförs i motion Fi917 (m), erinra om attdet privata näringslivetsredovisningspraxis är utförligtnormerad, bl.a. genom den statligabokföringsnämnden. Motsvarandenormverksamhet förekommer inte på detstatliga området trots att statensverksamhet är mycket omfattande. Dennabrist försvårar analysen av de statligamyndigheternas redovisning samteffektivitetsjämförelser mellan olikamyndighetsområden.Vid RRV finns ett särskilt råd förredovisningsfrågor. Rådet skall gegeneraldirektören de råd som behövs föratt genom föreskrifter främjautvecklingen av god redovisningssed imyndigheternas redovisning. Rådet utsesav regeringen. Utskottet förutsätter attregeringen verkar för att en godredovisningssed för den statligaverksamheten utvecklas.6. Kontroll av statliga och kommunalaaktiebolag (mom. 6, motiveringen)(), (),(), ()och Per () anser att den del avutskottets yttrande som på s. 30 börjarmed Utskottet vill och på s. 31 slutarmed och strukturanpassning bort haföljande lydelse:Utskottet vill, i likhet med vad somanförs i motion Fi918 (m), erinra om atten rad brister i kontrollen av statligoch verksamhet haruppmärksammats under de senaste åren.Samtidigt har beslut fattats om ensärskild finanspolis för att stävjaekonomisk brottslighet inom den privatasektorn. För att åtgärder rörande denprivata sektorn skall vinna itrovärdighet krävs enligt motionären atticke korrekt handhavande av offentligamedel i statliga och kommunala bolagockså beivras.Motionären aktualiserar de problem somuppstår när staten uppträder både somägare och som utformare av de regler somgäller för näringslivets verksamhet.Principen bör vara att konkurrensutsattverksamhet inte skall bedrivas ioffentlig regi.Det åligger regeringen att verka föratt lagar och förordningar följs, attgod redovisningssed upprätthålls samtatt effektiva metoder för nödvändigkontroll utvecklas.7. Huvudman för den statligaförvaltningsrevisionen (mom. 7), , FredrikReinfeldt och Per (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 31 börjar med Utskottet vill och på s. 32 slutar med av bort ha följande lydelse:Den nuvarande utformningen av denstatliga revisionen med ett resursstarktriksrevisionsverk och ett resurssvagtRiksdagens revisorer är enligtutskottets uppfattning inte en lämpligordning. Uppläggningen strider bl.a. motvedertagna revisionsprinciper, nämligenatt den vars verksamhet skall granskasinte ens skall kunna misstänkas kunnastyra granskningen. Omförvaltningsrevisionen läggs underriksdagen blir revisionen i formellthänseende helt fristående och oberoendeav regeringen. Regeringens möjligheteratt ta till sig revisionsrapporternasinnehåll föreligger fortfarande med ensådan ordning.Utskottet delar således uppfattningen imotion Fi902 (m) attRiksrevisionsverkets avdelning föreffektivitetsrevision bör föras övertill revisorer. Som påpekas imotionen har i regeringsformentilldelats granskningsmakten. Inte minsti ett läge när det allmänt bedömsviktigt att arbete meduppföljning och utvärderingintensifieras blir det betydelsefullt omresultatet av den statligaförvaltningsrevisionens arbete direktkan komma och dess utskotttill del. Därmed läggseffektivitetsrevisionen underparlamentet på samma sätt som i deflesta andra västliga demokratier.Vad utskottet anfört bör medbifall till motion Fi902 (m) yrkande 1som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7bort ha följande lydelse:7. beträffande huvudman för denstatliga förvaltningsrevisionenatt med bifall till motion1996/97:Fi902 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,8. Den statliga revisionens rapporteringtill (mom. 8), , FredrikReinfeldt och Per (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 32 börjar med Utskottet vill och på s. 33 slutar med yrkande 2 bortha följande lydelse:I likhet med vad som anförs i motionFi902 (m) bör vissa omedelbaraförändringar i syfte att utan dröjsmålstärka roll i uppföljning,utvärdering och revision genomföras:- Alla orena revisionsberättelser medanledning av RRV:sredovisningsrevisionella granskningskall tillställas både Riksdagensrevisorer och berörda utskott.- Regeringen bör åläggas att årligenredovisa vilka åtgärder som vidtagitsmed anledning av deredovisningsrevisionella granskningarna.- revisorer bör utvidga singranskning till att också omfattastatens årsbokslut och därmed dedispositioner som görs av regeringen.- Samtliga förvaltningsrevisioner som utförs av RRV bör delges Riksdagensrevisorer och berörda utskott.- Samtliga revisionsrapporter, såvälRiksdagens revisorers som RRV:s, skallpå begäran av en tredjedel av Riksdagensrevisorer kunna bli föremål för aktuelldebatt i riksdagen.Dessa åtgärder skulle enligt utskottetsuppfattning verksamt bidra till att ökariksdagens möjligheter att fullgöra sitti regeringsformen förutsatta revisions-uppdrag.Vad utskottet anfört bör medanledning av motion Fi902 (m) yrkande 2som sin mening ge regeringen respektivetalmanskonferensen till känna.dels att utskottets hemställan under 8bort ha följande lydelse:8. beträffande den statligarevisionens rapportering tillriksdagenatt med anledning av motion1996/97:Fi902 yrkande 2dels som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört omden statliga revisionens rapporteringtill ,dels som sin mening gertalmanskonferensen till känna vadutskottet anfört om aktuell debatt iriksdagen,9. En ny låg- och höginkomstutredning(mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrandepå s. 36 som börjar med Utskottet villmed och slutar med motion Fi503 (v) bort ha följande lydelse:Utskottet vill med anledning av motionFi503 (v) anföra följande.Inkomstklyftorna ökade markant under1980- och . Detta gäller bådemellan olika löntagargrupper, mellankvinnor och män samt mellan löntagareoch kapitalägare. innebar attockså invandrarna fick en sämreställning på arbetsmarknaden. Alltstörre belopp betalas ut i socialbidrag.Den skattereform som genomfördes /91genom ett samarbete mellanSocialdemokraterna och harfått stor kritik för att ha ökat desociala klyftorna.Enligt uppgifter från Statistiskacentralbyrån har de som tillhör denfattigaste tiondelen av hushållen tappat27 % av sin reala disponibla inkomst1989-1994 medan de som tillhör denrikaste tiondelen har vunnit 17 %.Regeringens egna beräkningar ibudgetpropositionen visar också attbudgetsaneringen har bidragit till attytterligare öka skillnaden mellan demest lågavlönade och de med de högstainkomsterna. Statistiken visar också attdet är stora skillnader mellan kvinnoroch män, något som utskottet ser sommycket olyckligt.En ny låg- och höginkomstutredningmåste med tanke på vad som händer iekonomin enligt utskottets meningomedelbart tillsättas.Till skillnad från den gamlalåginkomstutredningen bör den nyauppmärksamma även höga inkomster ochförmögenheter. Vilka grupper har fåttdet bättre under och efter ?Vilka vann och vilka förlorade på denavreglerade penning- och kreditmarknadensamt på börsuppgången? Som utskottet serdet bör även utredningen redovisa dekönsmässiga skillnaderna.Det är av vikt att få fram vilkakomponenter som ligger bakomlåginkomsttagares minskade ochhöginkomsttagares ökade disponiblainkomster. För låginkomsttagare kantänkbara komponenter varaarbetslösheten, bidragsnivåerna, lönernaoch höjda skatter medan ökade inkomsterför höginkomsttagare kan bero påaktiekurser, löner och sänkta skatter.Dessa samband är av stor vikt attredovisa i en ny hög- ochlåginkomstutredning.Även utvecklingen avförmögenhetsfördelningen bör beaktas avutredningen.Utredningen bör kunna hämta sittmaterial till stor del från redan gjordaundersökningar som undersökningen avlevnadsförhållanden () ochundersökningen av hushållens inkomster(HINK) vid Statistiska centralbyrån.Utskottet tillstyrker med hänvisningtill det anförda motion Fi503 (v).dels att utskottets hemställan under 12bort ha följande lydelse:12. beträffande en ny låg- ochhöginkomstutredningatt med bifall till motion1996/97:Fi503 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,10. En ny låg- och höginkomstutredning(mom. 12, motiveringen)(), (),(), ()och Per () anser att den del avutskottets yttrande på s. 36 som börjarmed Utskottet vill med och slutar med motion Fi503 (v) bort ha följandelydelse:Utskottet vill med anledning av motionFi503 (v) anföra följande. Sedan våren1994 lämnar regeringen löpande ochomfattande fördelningspolitiskaredogörelser. () gör mätningar sombeskriver förändringar iinkomstfördelningen. Utskottet utgårfrån att fördelningseffekterna av bl.a.dessa förändringar kommer att följasupp.Det är emellertid viktigt att noteraatt dessa studier utgår från ettstatiskt betraktelsesätt. mening får inte statiskafördelningsanalyser tas till intäkt föratt regeringen bör avstå från att föraen politik som leder till att välståndetkan öka och att det störstafördelningsproblemet, arbetslösheten,kan minskas.Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motion Fi503 (v).11. En ny låg- och höginkomstutredning(mom. 12, motiveringen)() anser att dendel av utskottets yttrande på s. 36 sombörjar med Utskottet vill med ochslutar med motion Fi503 (v) bort haföljande lydelse:Utskottet vill med anledning av motionFi503 (v) anföra följande. Sedan våren1994 lämnar regeringen löpande ochomfattande fördelningspolitiskaredogörelser. () gör mätningar sombeskriver förändringar iinkomstfördelningen. Särskilda studierhar även genomförts av hurensamföräldrar påverkas av denekonomiska krisen ochsaneringsprogrammet. I olikaundersökningar som gjorts avutvecklingen under de senaste årenanalyseras hur inkomstfördelningenpåverkas av ändrade regler i skatte- ochbidragssystemen. Krisen i ekonomin harmedfört hög arbetslöshet, menutvecklingen i vissa av de expanderandesektorerna har gett en alltbättre reallöneutveckling.Vidare har ett antal reformergenomförts bl.a. inom det socialaområdet (bostadsbidrag, socialbidrag,underhållsstöd, pensioner). Utskottetförutsätter att fördelningseffekterna avbl.a. dessa förändringar kommer attföljas upp och även fortsättningsvislöpande redovisas i vårpropositionen ochbudgetpropositionen.Utskottet vill i detta sammanhangframhålla att det är anmärkningsvärt attregeringens propositioner praktiskttaget genomgående saknar en ordentliganalys av den förda politiken, såväl vadavser den samlade ekonomiskautvecklingen som de fördelningspolitiskaeffekterna. Även på denna punktförutsätter utskottet att denna bristkommer att rättas till i kommande vår-och budgetpropositioner.Utskottet avstyrker med det anfördamotion Fi503 (v).Särskilda yttranden1. Fördelningen av medel inomutgiftsområdet (mom. 1 och 2), , FredrikReinfeldt och Per (alla m) anför:Den 22 november 1996 beslutaderiksdagens majoritet bestående avSocialdemokraterna och attfastställa ekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena i den statliga budgetenoch en beräkning av statens inkomsteravseende . Samtidigtbeslutades en preliminär fördelning avstatens utgifter på utgiftsområden förbudgetåren 1998 och 1999.Moderata samlingspartiet har i parti-och kommittémotioner förordat en annaninriktning av den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken. Våra förslag syftartill att skapa förutsättningar för ettekonomiskt, kulturellt och socialtväxande . Genom en större enskildsektor och ett starkare civilt samhällekan både företag och människor växa.Massarbetslösheten kan steg för stegpressas tillbaka som densociala tryggheten också i andrabemärkelser kan öka genom att hushållenfår en större ekonomisk självständighet.Vi har föreslagit en långtgåendeväxling från subventioner och bidragtill kraftiga skattesänkningar för alla,främst låg- och medelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi de människor som äri störst behov av gemensamma insatseroch som har små eller inga möjligheteratt påverka sin egen situation.