bet · GK01NU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Detta skulle vara en stornationell förlust, och skulleinte kunna bedriva en effektivmiljökontroll av sitt havsområde, sägsdet.I motion 1996/97:N265 (m) föreslås enökning av anslaget med 6,7 miljonerkronor, så att den maringeologiskaundersökningsverksamheten kan bevaras.Att regeringen nu återkommer tillriksdagen med förslag som leder tillnedläggning av denna verksamhet ärmärkligt, anser motionärerna ochhänvisar till att så sent somi samband med den förrabudgetpropositionen beslöt attverksamheten långsiktigt skall bevaras.Riksdagen bör göra ett tillkännagivandeom att den maringeologiska verksamhetenskall bibehållas, anförs det i motion1996/97:N225 (m). Påståendet ibudgetpropositionen om att någonsamfinansiering för inte varitmöjlig att uppnå underbyggs inte mednågra fakta, påpekas det. Det är mycketuppseendeväckande att regeringen pådetta sätt sätter sig över enbeställning av , särskilt somdet under en följd av år gettsuttryckligt besked om att riksdagenanser att detta är en högt prioriteradverksamhet, menar motionären. Även hanhänvisar till att undersökning avsedimenten i den miljön harutvecklats till ett av de viktigasteverktygen för miljökontroll. Enmaringeologisk karta utgör också ettväsentligt underlag för biologiskainventeringar, vattenbruk,fiskerinäring, försvaret,kabelförläggning m.m., sägs det.Motionären ställer frågan hur regeringenkan utlova en miljardsatsning påÖstersjöområdet som den inteanser sig ha råd med en maringeologiskverksamhet till en jämförelsevisförsumbar kostnad.Folkpartiet liberalerna menar att enminskning av anslaget till denmaringeologiska verksamheten hotar detarbete som bl.a. lagts ned för attåstadkomma en rimlig maringeologiskkarteringstakt av havsområden,anför motionärerna bakom motion1996/97:N264 (fp) och föreslår en ökningav anslaget med . Denmaringeologiska karteringen är viktigfrämst ur miljöövervakningssynpunkt ochmed hänsyn till de internationellakonventioner som har anslutitsig till, anser motionärerna.Också i motion 1996/97:N271 (v)föreslås en ökning av det aktuellaanslaget. I motionen anges ökningen till13 , men enligtföreträdaren för motionen i utskottetskall ökningen vara 6,7 miljoner kronor.För är det viktigast attsjälva den maringeologiska verksamhetenbibehålls, sägs det i motionen. Enförsäljning av det aktuella fartygetanses inte vara någon framkomlig väg.Även i motion 1996/97:N270 (mp)föreslås en ökning av anslaget - med 7miljoner kronor för nästa budgetår.Syftet är att säkra den maringeologiskaverksamheten som motionärerna anser varavärdefull. De förslår också ett särskilttillkännagivande av i frågan.Riksdagen bör göra ett tillkännagivandeom målen för den maringeologiskaverksamheten och behovet av attsäkerställa denna verksamhet, anförs detpå motsvarande sätt i motion1996/97:N216 (mp). En enig riksdag hartidigare gått emot regeringens förslagom avveckling av den maringeologiskaverksamheten och en försäljning avundersökningsfartyget, erinrarmotionärerna om. Samhälletsväldokumenterade behov av den aktuellaverksamheten rör den lagstadgade fysiskaplaneringen av Sveriges kust- ochhavsområden, den nationella ochregionala miljöövervakningen, försvaret,fiskerinäringen, den forskningenm.m., säger motionärerna. De hänvisarvidare till att FN:s havsrättskonventionoch andra angivna konventioner samtAgenda 21 förutsätter en maringeologiskverksamhet. Det återstår avSveriges havsområde att kartlägga,framhåller motionärerna och anser attdet inte är troligt att SGU skall lyckasskapa en samfinansiering när interegeringen lyckats med detta. Att säljafartyget anses inte vara någon lösning.I motion 1996/97:N256 (kd) föreslås enökning av det aktuella anslaget med 6,3miljoner kronor. Frågan om anslag tillSGU har varit föremål fören dragkamp mellan regering och riksdag,konstaterar motionärerna och menar attdet till en del kan bero på attverksamheten ärdepartementsövergripande. Regeringen hargång på gång återkommit med förslag tilllångtgående besparingar riktade mot denmaringeologiska verksamheten, sägermotionärerna. De anser att omregeringens föreliggandebesparingsförslag skulle vinnariksdagens bifall torde det innebära attSGU:s maringeologiska verksamhetavvecklas, vilket motionärerna motsättersig.Vissa kompletterande uppgifterRegeringen föreslog ibudgetpropositionen 1995 (prop.1994/95:100 bil.13) i besparingssyfteatt den maringeologiska verksamheten vidSGU skulle avvecklas. Kostnaderna fördenna verksamhet angavs till 19,5miljoner kronor för det /96 eller 13 miljonerkronor för en tolvmånadersperiod. Motbakgrund av motioner (s; m; c; fp; v;mp) bedömde pånäringsutskottets förslag att SGU:smaringeologiska verksamhet är av sådanbetydelse att en nedläggning inte bordekomma i fråga (bet. 1994/95:NU18).Vidare konstaterades attanvändningsområdena för den aktuellainformationen har relevans för fleradepartementsområden, och att det därförvore naturligt att en samfinansieringmellan berörda departement kundeinföras. Regeringen anmodades att tafram förslag med denna innebörd.Som en tillfällig, engångsvisdelfinansiering beslöt att 10miljoner kronor för /96skulle föras från Energiteknikfondensinnestående medel i Riksgäldskontorettill inkomsttitel på statsbudgeten,som det underströks att dettainte var någon bestående finansiering.Regeringen anmodades att återkomma medförslag om en bestående finansiering. ekonomiska vårpropositionen 1996(prop. 1995/96:150) föreslog regeringenatt anslaget till SGU för budgetåret1995/96 skulle ökas med 9,5 miljonerkronor genom anslagssparande (avseendeElsäkerhetsverket ochSprängämnesinspektionen) och indragningav reservationsmedel (avseende anslagenTeknisk forskning och utveckling ochInsatser för utbyggnad avfjärrvärmenäten). beslöt ienlighet med förslaget i propositionen(bet. 1995/96:FiU10). Näringsutskottetförutsatte att regeringen i den kommandebudgetpropositionen skulle återkomma medförslag om en varaktig finansiering avden maringeologiska verksamheten.Som tidigare nämnts harnäringsutskottet i yttrande 1996/97:NU1ytill finansutskottet tillstyrktregeringens förslag till utgiftsram förutgiftsområde 24 Näringsliv. I avvikandemeningar förordades högre belopp för denmaringeologiska verksamheten enligtföljande: med iavvikande meningar (m; fp; v), med 7miljoner kronor i en avvikande mening(mp) och med ca i enavvikande mening (kd).Generaldirektör , SGU, harinför utskottet lämnat upplysningar omden ekonomiska situationen inom SGU ochom den maringeologiska verksamheten. Närdet gäller den första frågan har SGU ien skrivelse till regeringen i början avnovember 1996 hemställt om höjning avanslagskrediten för budgetåren 1997 och1998 med 20 respektive 15 miljonerkronor. I skrivelsen sägs attdifferensen mellan anslagsmedel och dennuvarande kostnadsnivån har beräknatstill i storleksordningen 30 miljonerkronor.Beträffande den maringeologiskaverksamheten, för vilken kostnadernaberäknas uppgå till ca 11,5 miljonerkronor , redovisades attdiskussioner pågår medSjöfartsverket om en samverkan kringvissa frågor. I en gemensam utredning,Sjömätning och maringeologiskundersökning i samverkan, daterad den 15oktober 1996, granskas några olikaalternativ för en sådan samverkan.Enligt det alternativ som bedöms sommest intressant beräknaseffektivitetsvinster uppstå ,medan kostnadsvinsterna förväntasuppkomma . kan ävenStatens naturvårdsverk och Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institutvara aktuella att delta i en sådansamverkan. Vidare informerades om attdiskussioner pågår med företrädare förstatsministerns Östersjöråd ommöjligheter till stöd för denmaringeologiska verksamheten från det avriksdagen beslutadeprogrammet för samarbete och utvecklingi på (prop. 1996/97:222, bet. FiU15).Sveriges geologiska undersökning:Geovetenskaplig forskning (A 10)Regeringen begär godkännandeav att det övergripande målet för stödettill geovetenskaplig grundforskning ochtillämpad forskning skall vara attförstärka möjligheterna att tillgodosesamhällets behov av information om berg,jord och grundvatten. I propositionenredovisas att SGU, på uppdrag avregeringen, har låtit tre oberoendesakkunniga från , ochFinland utvärdera stödet tillgeovetenskaplig forskning. Utvärderingensägs visa både på det stora behovet avstöd till tillämpad och riktadgrundforskning inom den geovetenskapligasektorn och på att det lämnade stödetvarit värdefullt.För nästa budgetår har regeringenberäknat anslaget till 4,9 miljonerkronor. Inga motioner har väckts pådetta område.Teknologisk infrastruktur (B)Patentbesvärsrätten (B 1)Patentbesvärsrätten är en friståendeförvaltningsdomstol med uppgift attpröva överklaganden av beslut av Patent-och registreringsverket enligt vad somföreskrivs i lagstiftningen för patentoch mönsterskydd m.m. De övergripandemålen för domstolen är att på etträttssäkert sätt och inom rimlig tidavgöra de mål och ärenden som domstolenhar att handlägga.Regeringen beräknar anslaget för nästabudgetår till 11 miljoner kronor.Anslaget till Patentbesvärsrättenmotsvaras av inbetalningar på 10,5miljoner kronor till inkomsttitel påstatsbudgeten från Patent- ochregistreringsverket (se avsnitt i detföljande om Patent- ochregistreringsverket). Inga motioner harväckts angående anslaget tillPatentbesvärsrätten.Styrelsen för ackreditering och tekniskkontroll: Myndighetsverksamhet (B 2)Styrelsen för ackreditering och tekniskkontroll (SWEDAC) är centralförvaltningsmyndighet för tekniskkontroll samt nationelltackrediteringsorgan för laboratorier ochcertifierings- och kontrollorgan.Myndigheten utser s.k. anmälda organ.Vidare ingår uppgifter inom defrivilliga systemen för offentligupphandling samt miljöstyrning ochmiljörevision. SWEDAC är ocksåföreskrivande myndighet ochtillsynsmyndighet för legal mätteknikoch handel med ädelmetallvaror samtsamordnings- och kontaktorgan förmarknadskontroll av produktsäkerhet.För nästa budgetår beräknar regeringenanslaget till 13 miljoner kronor.Avgiftsinkomster avseende legalmätteknik beräknas till 4,2 miljonerkronor. Förslaget har inte föranlettnågon motion.Styrelsen för ackreditering och tekniskkontroll: Bidrag till riksmät-platser (B3)PropositionenAnslaget disponeras för bidrag tillföljande fyra riksmätplatser:Flygtekniska försöksanstalten, , och . En särskildutredningsinsats genomförs under hösten1996 för översyn av ambitionsnivån m.m.inom riksmätplatsverksamheten samt dessfinansiering , sägsdet i propositionen.Regeringen begär godkännandeav att de övergripande målen för denmättekniska verksamheten inom SWEDAC:sansvarsområde skall vara i enlighet medvad som anges i propositionen och sominnebär att en mätteknisk verksamhet medhög standard, av tillräcklig omfattningoch med effektiv användning av statligaresurser skall upprätthållas. För nästabudgetår har anslaget beräknats till 8,8miljoner kronor.MotionenEn ökning av anslaget med 1 miljonkronor föreslås i motion 1996/97:N270(mp). Ju äldre de svenskakärnkraftverken blir desto större kravkommer att ställas på (), anförmotionärerna och anser därför att SSI:sandel av anslaget bör höjas med 1miljon kronor.Vissa kompletterande uppgifterDen i propositionen nämndautredningsinsatsen avseenderiksmätplatsverksamheten, som genomförsav en fristående konsult, omfattarföljande moment: genomgång av detnationella utbudet av primärmetrologi,konsekvensbedömning vid bibehållenambitionsnivå avseende riksmätplatseroch mätteknisk FoU, framläggande avförslag om lämplig ambitionsnivåavseende svensk infrastruktur förnationella normalier, framläggande avförslag om en alternativ konstruktion avriksmätplatsanslaget samt identifieringav möjliga former av medverkan frånnäringslivet och berörd offentligverksamhet. Uppdraget skall genomföras isamråd med SWEDAC, riksmätplatserna ochrelevanta industrirepresentanter ochredovisas under år 1996.Elsäkerhetsverket (B 4)ärförvaltningsmyndighet för tekniskasäkerhetsfrågor på elområdet. Devvergripande målen för verksamheten äratt förebygga av elektricitet orsakadskada på person och egendom samtstörningar på radiokommunikation ochradioverksamhet inom områdetelektromagnetisk kompatibilitet.Regeringen beräknar anslaget för nästabudgetår till 36,5 miljoner kronor.Avgifterna som tas ut förElsäkerhetsverkets verksamhet skallredovisas under inkomsttitel påstatsbudgeten. Motsvarande utgiftertäcks från ramanslaget. Inga motionerhar väckts på området.Sprängämnesinspektionen (B 5)() är centralförvaltningsmyndighet för frågor som rörbrandfarliga och explosiva varor. Detövergripande målet för verksamheten äratt förebygga att personer och egendomkommer till skada vid hantering avsådana varor. En av SÄI:s huvuduppgifterär att med stöd av lagstiftningen ombrandfarliga och explosiva varorutarbeta regler i form av föreskrifteroch allmänna råd för hantering ochimport av sådana varor. Tillsynsarbeteinnebär inte bara kontroll ochövervakning utan även stöd ochutveckling. För att brandfarliga ochexplosiva varor skall få hanteras krävstillstånd. Godkännandeverksamheteninnebär bl.a. handläggning avansökningar vad gäller godkännande ochklassificering av explosiva varor.Regeringen begär godkännandeav att de övergripande målen förverksamheten inomSprängämnesinspektionens ansvarsområdeunder planeringsperioden 19971999 skallvara i enlighet med vad som anges ipropositionen. Detta innebär att detövergripande mål som gällt underperioden /921995/96 och som nyssredovisats skall ligga fast. För nästabudgetår har regeringen beräknatanslaget till 15,2 miljoner kronor.Avgifter som tas ut förSprängämnesinspektionens verksamhetskall redovisas under inkomsttitel påstatsbudgeten - dessa inkomster harberäknats till förnästa budgetår.MotionenRiksdagen bör göra ett tillkännagivandeom att skallerhålla sådana direktiv att den i störreomfattning än inriktarsin verksamhet på att sätta gränser förmiljöpåverkande aktiviteter inom sittansvarsområde, anförs det i motion1996/97:N270 (mp). Under dennaförutsättning tillstyrks regeringensförslag. I samband med vissa typer avsprängningar, t.ex. fyrverkerier, spridsstrontium- och bariumjoner som ärskadliga för människor och djur, hävdarmotionärerna och hänvisar till en motion- 1994/95:N239 (mp) - från allmännamotionstiden . I samband medVattenfestivalens fyrverkerier har högahalter av skadliga ämnen uppmätts,framhåller motionärerna och anser attSprängämnesinspektionen därvid inte harreagerat tillräckligt kraftfullt.Tidigare riksdagsbehandlingRiksdagen avslog denåberopade motionen 1994/95:N239 (mp). Idet aktuella betänkandet (bet.1995/96:NU16) behandlades också motionermed krav på översyn av regelverket förhantering av fyrverkeriartiklar och påinförande av vissa begränsningar inuvarande produktsortiment och i rättenatt sälja pyrotekniska varor. I sambandmed utskottsbehandlingen remitteradesmotionerna till berörda myndigheter ochorganisationer m.fl., varvid fem av åttaremissinstanser ansåg att den gällandelagstiftningen är tillräcklig. Utskotteterinrade om de möjligheter somkommunerna har att enligt ordningslagen(1993:1617) utfärda lokalaordningsföreskrifter rörandepyrotekniska varor. Efter prövning fannutskottet att den gällande ordningenutgör en rimlig avvägning och att dennuvarande lagstiftningen är tillräcklig.Det kan dock inte uteslutas att en vissuppstramning av tillsynen och kontrollenär erforderlig, anförde utskottet ochförutsatte att frågan uppmärksammas.Motionen med krav på införande av förbudmot ämnena barium och strontium ifyrverkeriartiklar avstyrktes också avutskottet, men följdes upp i enreservation (mp). har en likartad motion(mp) som den nyssnämnda väckts ochhänvisats till jordbruksutskottet.Bidrag till standardisering, provnings-och mätteknisk FoU m.m. (B 6)PropositionenFrån anslaget utgår bidrag tillstandardiseringsverksamheten som SISStandardiseringen i somcentralorgan, tillsammans med åttaauktoriseringsorgan för olikaverksamhetsområden, utför med syfte attverka för svensk standardiseringnationellt, europeiskt och globalt. Detövergripande målet för anslaget är attstandardiseringsverksamheten skall bidratill att öppna marknader, höjaproduktiviteten och konkurrenskraftenhos svenskt näringsliv samt bidra tillatt statens specifika ansvar när detgäller medborgarnas skydd för liv,hälsa, miljö och egendom tillgodoses.Vidare utgår bidrag till föruppgifter inom teknisk forskning ochutveckling av mät- och provningsteknik,normaliehållning samt därtill anknutenstandardisering. Det övergripande måletför bidraget är att stärka mät- ochprovningsteknikens betydelse i FoU-processen och aktivt bidra till att FoU-resultat överförs i industriellatillämpningar med särskild inriktning påsmå och medelstora företag.Från anslaget finansieras slutligenverksamheter inom området tekniskinformationsförsörjning. För dettaändamål anvisas medel till TekniskaNomenklaturcentralen och . Övergripande målför detta område är att tjänster med högkvalitet skall erbjudas näringslivet,myndigheter och organisationer för atteffektivisera nationellt ochinternationellt samarbete.Regeringen beräknar anslaget för nästabudgetår till 77,8 miljoner kronor.MotionernaI motion 1996/97:Jo727 (c) föreslås attriksdagen skall göra etttillkännagivande om att skallvara pådrivande internationellt istandardiseringsarbetet så attmiljöfrågorna får större tyngd. Ettviktigt instrument för att skapa enkretsloppsanpassad produktion ärinförandet av gemensamma standarder,anför motionärerna. De anser att Sverigebör tillsätta en särskild kommitté föratt stärka miljökompetensen inomstandardiseringsarbetet. Internationelltbör verka för att miljökriterierutarbetas och läggs som ram förstandardiseringsarbetet, sägs det imotionen.Riksdagen bör enligt vad som anförs imotion 1996/97:L713 (mp) göratillkännagivanden i två avseenden,nämligen dels beträffande behovet avgenerella analyser av konsekvenserna förkonsumenterna och miljön av svenskaförslag till standarder som utarbetasmed statlig finansiering, delsbeträffande en utvidgning av ansvaretför vid SIS till attinkludera miljöfrågor och enkomplettering av rådets kompetens så attden också omfattar miljöfrågor. När detgäller produktstandarder börmiljökonsekvenserna av varans utformningredovisas från vaggan till graven ,anför motionärerna. De föreslår attKonsumentrådet vid SIS skall tilldelasföljande uppgifter: bevakning avmetodutvecklingen avseende analyser avproduktstandarders konsekvenser förkonsumenten och miljön,tillhandahållande av sakkunskap införförslag till produktstandarder samtfrämjande av ökad kunskap omstandardiseringsarbetet hos intressentersom bevakar konsument- och miljöfrågor.Vissa kompletterande uppgifterI sysselsättningspropositionen (prop.1995/96:222 s. 5.19) aviseraderegeringen att en särskild utredareskulle tillkallas med uppdrag atttillsammans med den svenskastandardiseringsorganisationen,näringslivet och berörda myndigheteranalysera och föreslå hur miljöhänsynkan integreras i det svenskastandardiseringsarbetet. Regeringen harnyligen fattat beslut omkommittédirektiv (dir. 1996:93). För attsvenska aktörer i ökad utsträckningskall kunna verka för att miljöhänsynintegreras i allt standardiseringsarbeteskall den särskilde utredaren enligtdirektiven göra följande: definieramiljöaspekter och redovisa metoder somkan tillämpas i standardiseringsarbetet,föreslå hur den svenskastandardiseringsorganisationen experter på ettkostnadseffektivt sätt kan bidra tillatt miljömässiga hänsyn tas i alltstandardiseringsarbete samt utarbeta enhandlingsplan som dels omfattar alltstandardiseringsarbete, dels prioriterarområden där svenska aktörer bör kunna nåresultat på kort och medellång sikt.Förslagen skall ta hänsyn tillresurshushållning och kretsloppstänkandesamt erfarenheter inom svenskt ochinternationellt standardiseringsarbete.Utredningsarbetet skall vara avslutatden . Även om Konsumentrådetvid SIS inte nämns uttryckligen idirektiven är det, enligt uppgift,rimligt att anta att den verksamhet somKonsumentrådet bedriver kommer attbeaktas i utredningsarbetet.Patent- och registreringsverketPropositionenPatent- och registreringsverket (PRV) ärcentral förvaltningsmyndighet för frågorom patent, varumärken, mönster,efternamn och förnamn samt förregistreringsärenden angåendeaktiebolag, filialer, handelsbolag,ekonomiska föreningar och europeiskaekonomiska intressegrupperingar. PRV föräven register över konkurser ochnäringsförbud. De övergripande målen förPRV:s verksamhet är att erbjudaändamålsenliga, kvalitativt högtståendeoch serviceinriktade tjänster på deimmaterialrättsliga ochassociationsrättsliga områdena.Verksamheten vid PRV finansieras genomavgifter. Med undantag avnamnverksamheten skall avgifterna gefull kostnadstäckning. Verksamheten medpatent, varumärken och mönster skall geett överskott som motsvarar kostnadernaför Patentbesvärsrättens verksamhetminskat med underskottet inamnverksamheten. Regeringen beräknaravgiftsinkomsterna för nästa budgetårtill . Som tidigarenämnts förutsätts PRV inbetala till inkomsttitel påstatsbudgeten för verksamheten vidPatentbesvärsrätten.MotionenRiksdagen bör besluta att PRV endastskall behöva betala in förverksamheten vid Patentbesvärsrätten,anförs det i motion 1996/97:N207 (fp).Många statliga myndigheter bedriververksamhet som berör näringslivet mensom inte utnyttjas tillräckligt för attskapa ett gott företagsklimat, ansermotionären. Han menar att PRV av fleraskäl bör ges en mer centralnäringspolitisk roll. Industriellträttsskydd blir allt viktigare inomnäringslivet, och PRV har en enaståendekompetens på det näringspolitiskaområdet, sägs det. Myndigheten har underflera år gjort goda insatser för attinformera det svenska näringslivet ombetydelsen av en mer genomtänktpatentstrategi, konstaterar motionärenoch anser att denna verksamhet nu börutökas. Det finns dock inget ekonomisktutrymme för PRV att ta på sig en utökadnäringspolitisk uppgift utan fullkostnadstäckning. Medelsbehovet för ettutvidgat näringspolitiskt engagemangfrån PRV:s sida beräknar motionären tillhögst . Somfinansiering för den föreslagnaresursförstärkningen hänvisar han besparing som han föreslår i en annanmotion om obeståndsmyndighet inomexekutionsväsendet (som avserutgiftsområde 4 och hänvisats tilljustitieutskottet).Vissa kompletterande uppgifterPRV gavs i uppdrag avregeringen att inom ramen för befintligaresurser mer aktivt informeranäringslivet om patentsystemetsmöjligheter. PRV skall därvid ha som målatt göra minst 200 individuellaföretagsbesök , aktivt erbjudautbildning och kontinuerligt stöd tillorganisationer och andra organ somframför allt arbetar med små ochmedelstora företag. Verket skall aktivtdelta i mässor och annan utåtriktadverksamhet.Via anslaget Bidrag tilltekniköverföring för /96,som disponeras av , har PRVtillförts för endelvis finansiering av arbetet med attutöka den externa tillgängligheten avverkets dokumentation inompatentområdet.Inom PRV finns vidare ett IT-projektsom har till syfte dels att underlättaoch rationalisera PRV:s egenmyndighetsutövning, dels att göra PRV:sinformationsmängd lättillgänglig förnäringslivet. Projektet innefattar bl.a.följande: digitalisering av informationsom endast finns ipappersform, komplettering av databasermed text och bildinformation, uppbyggnadav parallella informationsdatabasertillgängliga för allmänheten, utvecklingav programvaror som gör sökning effektivoch enkel samt utveckling av system somär kompatibla med internationellasystem. Enligt vad utskottet erfarit ärdet emellertid oklart hur detta projektskall finansieras med hänsyn till attverksamheten vid verket äravgiftsfinansierad.Näringsminister en fråga av EvaArvidsson (s) om vilka åtgärder hantänkte vidta för att stärka PRV:s roll iutvecklingen av svenskt näringsliv.Näringsministern hänvisade i sitt svar(prot. 1995/96:101) till det nämndaregeringsuppdraget och till .