bet · GK01FöU1 · 1996-11-28 00:00:00 — FöU1, rskr. I denna förstaetapp tog ställning till säkerhetspolitiken, försvarspolitiken,övergripande mål och uppgifter för totalförsvaret, övergripande inriktning avtotalförsvarets utformning samt ekonomin för perioden.I den andra etappen av försvarsbeslutet har regeringen i proposition1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse föreslagit att tar ställning tillden säkerhetspolitiska kontrollstation som genomförts samt till en närmareinriktning av det militära försvarets krigsorganisation och det civilaförsvarets funktioner. Denna etapp omfattar också en inriktning av denmilitära grundorganisationen i fred samt av verksamheten underförsvarsbeslutsperioden inom viktiga delområden.I enlighet med föreskrifterna i riksdagsordningens 4 kap. 8 § har utrikes-och försvarsutskotten beslutat - i likhet med försvarsbeslutets första etappatt i ett sammansatt utskott gemensamt bereda de säkerhetspolitiska frågorna.Riksdagens ställningstagande i dessa frågor redovisas ibetänkandet 1996/97:UFöU1 säkerhetspolitik.Förutom proposition 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse behandlas i dettabetänkande även regeringens budgetproposition för för totalförsvaret(prop. 1996/97:1 utg.omr. 6) och regeringens skrivelse 1995/96:199 39Gripen-projektet.Totalt behandlas 139 motioner med sammanlagt 288 yrkanden i dettabetänkande. De motioner som rör säkerhetspolitik har överlämnats tilldet sammansatta utrikes- och försvarsutskottet för behandling.Motioner, som väckts med anledning av regeringens proposition 1996/97:4Totalförsvar i förnyelse eller under allmänna motionstiden och som rör frågorinom totalförsvaret, men som utskottet inte tar upp , kommer att behandlasav utskottet i särskilda betänkanden . Ett av dessabetänkanden kommer att behandla regeringens proposition 1996/97:11 Beredskapenmot svåra påfrestningar på samhället i fred.Motionerna som remitterats till försvarsutskottet och som får en senareutskottsbehandling är Fö2, Fö9, Fö23 yrkande 19, Fö24, Fö38 yrkande 1, Fö42yrkande 10, 13 och 37, Fö201 yrkande 1, Fö202 yrkande 6, Fi213 yrkande 18,Fö319, Fö331, Fö703, Fö705, Fö801, Fö802 och Fö803.Inför arbetet med detta betänkande har utskottet bl.a. tagit del avföredragningar av överbefälhavaren, flygvapenchefen, statssekreteraren ochplaneringschefen i Försvarsdepartementet, generaldirektören för Överstyrelsenför civil beredskap, generaldirektören för ,generaldirektören för , chefen för , chefenför , företrädare för ochLuftfartsverket.Utskottet har även tagit emot uppvaktningar av företrädare förflygfottiljer, garnisoner, regementen, länsstyrelser och kommuner m.fl. Enredovisning av dessa uppvaktningar finns i bilaga 5.Näringsutskottet har yttrat sig till försvarsutskottet i fråga ompropositionens redovisning rörande de försvarsindustriella frågorna.Skatteutskottet och arbetsmarknadsutskottet har i yttrande tillförsvarsutskottet tillstyrkt propsitionens förslag när det gäller målen förfunktionen Skatte- och uppbördsväsende respektive för funktionen Arbetskraft.Skatte-, närings- och arbetsmarknadsutskottets yttranden bifogas betänkandetsom bilagorna 6, 7 och 8.För totalförsvaret gemensamma frågorTotalförsvarsbegreppetI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen föreslagit i proposition1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2, - i det följande benämnttotalförsvarspropositionen - kapitel 5 Totalförsvarsbegreppet och kapitel 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1403) om höjd beredskap, samt motionFö42 (mp), yrkande 11.RegeringenBegreppet totalförsvar bör enligt regeringen definieras i lag. Definitionenbör tas in i lagen (1992:1403) om höjd beredskap.I dag finns begreppet totalförsvar definierat i 1 § beredskapsförordningensom, "den verksamhet som är nödvändig för att förbereda landet inför yttre hotoch för att ställa om samhället till krigsförhållanden. Underkrigsförhållanden omfattar totalförsvaret hela den samhällsverksamhet som dåskall bedrivas".Tanken bakom begreppet totalförsvar är att ett modernt krig är totalt ochdrabbar hela samhället. Civila och militära resurser måste därför samverka föratt stå emot och lindra krigets verkningar. Samhället i fred utgör basen föralla försvarsresurser. Vår beredskap grundas med andra ord på samhälletsinneboende förmåga att möta kriser och krig. I krig omfattar totalförsvaretvårt samhälles totala ansträngningar.Regeringen framhåller att totalförsvaret inte är en organisation - utanverksamhet. Totalförsvar omfattar militär och civil verksamhet som måsteupprätthållas för att samhället skall överleva. Det innebär att en mängdverksamheter måste kunna fungera såväl under kriser som i krig. För attberedskapen att möta hot av skilda slag skall vara god krävs olika typer avförberedelser på såväl civil som militär sida.Totalförsvaret består av militär verksamhet, det vill säga det militäraförsvaret, och av civil verksamhet som omfattar det civila försvaret.Det är enligt regeringens mening av stor vikt att gränsdragningen görs tydligdels mellan skilda delar av totalförsvarsverksamheten, dels mellantotalförsvar och samhället i övrigt. Själva definitionen är härvid av centralbetydelse. Regeringen vill också att det tydligt slås fast (2 §) atttotalförsvarsresurser skall utformas så att de även kan användas vidinternationella fredsfrämjande och humanitära insatser och stärka samhälletsförmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred.Syftet är enligt regeringen därvid att dessa resurser i extraordinära lägenskall kunna förstärka det normala fredssamhällets resurser för hantering avrisker och störningar. När dessa resurser tas i anspråk i sådan verksamhet ärdet således inte fråga om totalförsvarsverksamhet utan det handlar om atttotalförsvarsresurser ställs till det samhällsorgans förfogande som hanteraren viss situation. Syftet är att effektivare utnyttja samhällets samladeresurser och inte att utvidga vad som avses med totalförsvar.Totalförsvarsbegreppet är av grundläggande betydelse och används på mångaställen i lagstiftningen (tryckfrihetsförordningen, riksdagsordningen,) utan att närmare definieras. Redan mot den bakgrunden anserregeringen det olämpligt att definitionen inte finns i en lag utan endast -som - i en av regeringen beslutad förordning.Ytterligare ett skäl att definiera begreppet i lag är att regleringen avtotalförsvarsverksamhet i stor utsträckning inte bara gäller statligamyndigheter utan samhället i sin helhet. Betydelsen av en lagreglering harökat i och med att åtskillig verksamhet förts över från statliga myndighetertill kommuner och enskilda rättssubjekt.Den nuvarande definitionen av begreppet totalförsvar finns iberedskapsförordningen som knyter an till lagen (1992:1403) om höjd beredskap.Regleringen i den lagen har ett nära samband med totalförsvarsbegreppet.Därför - och eftersom man på så sätt även i fortsättningen får en naturligkoppling till regleringen av de statliga myndigheternastotalförsvarsverksamhet - anser regeringen att definitionen bör arbetas in ilagen om höjd beredskap.MotionenMiljöpartiet de gröna anser i partimotion Fö42 (yrkande 11) att 1 § i denangivna lagen bör ha en annan inledande lydelse än vad regeringen föreslagit.Motionärerna anser att 1 § bör inledas med "Totalförsvar är verksamhet sombehövs för att förebygga och avvärja hot mot ".UtskottetI proposition 1995/96:12 Totalförsvar i förnyelse anges (s. 52):Totalförsvaret innefattar den verksamhet som är nödvändig för att förberedasamhället inför yttre hot och för att ställa om samhället tillkrigsförhållanden. Under krigsförhållanden omfattar totalförsvaret hela denverksamhet som då skall bedrivas.Försvarsutskottet hade intet att erinra mot den av regeringen föreslagnadefinitionen. Det nu aktuella förslaget från regeringens sida innebär attbegreppet skall lagregleras. Däremot innebär det inte en förändring av dendefinition som lagts fast i försvarsbeslutets första etapp i december 1995.Förslaget i motion Fö42 (mp), yrkande 11, innebär en utvidgning avtotalförsvarsbegreppet. Enligt utskottets mening bör den definition somriksdagen redan antagit alltfort gälla. Motionen bör därför inte bifallas.Utskottet anser i likhet med regeringen att det är olämpligt att begreppetinte finns definierat i lag utan endast i en av regeringen beslutadförordning. Utskottet förordar sålunda att totalförsvarsbegreppet lagreglerasgenom att godkänner regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1992:1403) om höjd beredskap.Uppgifter - Helhetssyn - AnpassningI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen anfört itotalförsvarspropositionen kapitel 7.1 Övergripande mål och uppgifter förtotalförsvaret och kapitel 7.2 Allmän inriktning av totalförsvarets utformningsamt motionerna Fö23 (kd) yrkande 17 och 31, Fö31 (fp) yrkandena 4-5, Fö42(mp) yrkande 24, Fö201 (m) yrkande 4, Fö203 (v) yrkande 1 samt Fö307 (m).RegeringenRegeringen anser att totalförsvaret skall ha deuppgifter som beslutade om 1995.När det gäller totalförsvarets uppgifter anser regeringen att ett vidgatsäkerhetsbegrepp skall vara styrande och en helhetssyn skall prägla samhälletshantering av hot och risker i fred och krig. Resurserna inom totalförsvaretmåste utformas för bredare uppgifter än tidigare och med hänsyn till att olikaanspråk ställs i skilda tidsperspektiv. På kort sikt, eller så länge nuvarandesäkerhetspolitiska och militärstrategiska förhållanden består, bestäms deomedelbara kraven på tillgänglig förmåga av behov att:- hävda territoriell integritet,- hantera konsekvenser av kriser och konflikter i vårt närområde,- delta i fredsfrämjande och humanitära insatser samt- stärka samhällets samlade förmåga att förebygga och möta svåra på-frestningar i risker i fred.Den traditionella uppgiften att möta väpnat angrepp ter sig däremot inuvarande säkerhetspolitiska läge mindre framträdande.Regeringen understryker dock att den långsiktigt dimensionerande uppgifteninte desto mindre är - och förblir - att möta ett väpnat angrepp och att dennauppgift i sig har en dominerande påverkan på försvarsmyndigheternas verksamheti närtid. En tillräckligt långsiktig försvarsförmåga kan endast säkerställasgenom att en betydande förmåga upprättshålls fortlöpande, inte minstkvalitativt.Sveriges förmåga att möta ett väpnat angrepp skall på ettbetryggande sätt svara mot tänkbara hot utgående från en aktuell bedömning avde politiska och miltärstrategiska förhållandena i omvärlden. Respekten förden nationella integriteten skall upprätthållas. Vi skall sålunda ha förmågaatt ingripa mot varje form av kränkning av vårt territorium.Sverige skall med militära och civila resurser även kunna delta iinternationella fredsfrämjande och humanitära insatser. Uppbyggnaden avresurser och förberedelser för sådana är, vid sidan av de traditionellauppgifterna, en huvuduppgift för totalförsvarsmyndigheterna. De skall aktivtdelta i det växande internationella förtroendeskapande samarbetet.Totalförsvarsresurserna skall stärka samhällets samlade förmåga att hanterasvåra påfrestningar på samhället i fred. Vilka kan uppkomma som en följd avkriser, konflikter eller fredstida katastrofer i vår omvärld, eller genomstora olyckor och andra extraordinära situationer.När det gäller helhetssynen på hantering av hot och risker erinrar regeringenom att beslutat att totalförsvaret skall utformas motbakgrund av en helhetssyn.Inriktningen av försvarspolitiken i försvarsbeslutets första etapp utgårbl.a. från en vidgad säkerhetssyn. Det finns anledning att teckna enbredare bild än tidigare av tänkbara risker, hot och påfrestningar. Bildensträcker sig från den hårda kärna av mer traditionella säkerhetspolitiska hotsom vi långsiktigt inte kan utesluta, över till de nya konflikter som tenderaratt blossa upp i det spår, till hot och risker som följer av denglobala utvecklingen och det moderna samhällets sårbarhet.Enligt regeringens mening är det av stor vikt att den vidgade hotbilden ochhelhetssynen på hanteringen av olika hot och risker också på stor breddgenomsyrar verksamheten i alla organ med uppgifter inom totalförsvaret.Därigenom skapas - enligt regeringen - förutsättningar för en folkliguppslutning kring landets säkerhets- och försvarspolitik.När det gäller totalförsvarets förmåga till anpassning anser regeringen attden skall vara styrande för den framtida utformningen av totalförsvaret.Krigsdugligheten skall kunna höjas . Regeringens förslagtill totalförsvarets utveckling ger förutsättningar för en anpassning på långsikt. Utvecklingsarbetet i detta avseende måste drivas vidare. Särskildaåtgärder behöver vidtas.De överväganden som skett efter försvarsbeslutets första etapp har - i dettaavseende - styrkt regeringens uppfattning att totalförsvarets förmåga tillanpassning är en central fråga för försvarspolitiken. Regeringen redovisar idetta sammanhang sin syn och sina åtgärder för att- kunna fatta beslut i anpassningsfrågor,- kunna höja krigsdugligheten samt- kunna långsiktigt anpassa totalförsvarets utformning.BeslutsfattandetTillgång till bra beslutsunderlag är av stor vikt för att kunna fatta beslutom erforderliga anpassningsåtgärder. Omvälvningarna i den internationellamiljön innebär att behovet av underrättelser om de nya hot och risker sombehandlas inom ramen för det vidgade säkerhetsbegreppet bör uppmärksammas. Avflera skäl avser därför regeringen genomföra en översyn avunderrättelsetjänsten för att säkerställa att denna ges former som svarar motdagens krav och en ledning som är i linje med totalförsvarets utformning.Forskningsverksamhet av betydelse för anpassningsåtgärder ligger i storutsträckning inom berörda myndigheters ansvar. Härutöver krävs dock särskildaforskningsinsatser. Därför föreslår regeringen ökade resurser förden forskningsverksamhet som finansieras direkt av riksdagen.Säkerhetspolitiska kontrollstationer, såsom de som genomförts inom ramen fördetta försvarsbeslut, anser regeringen ändamålsenliga. En ny kontrollstationär planerad att genomföras . Regeringen avser även att utveckla ochstärka regeringskanslets förmåga att analysera och bereda frågor medanknytning till omvärldsutvecklingen och behovet av anpassning avtotalförsvaret på kort och lång sikt.Höja krigsduglighetenBerörda myndigheter har, med försvarsbeslutets första etapp som grund,redovisat förslag till planering för att höjakrigsdugligheten.Åtgärderna är inte konsekvenser av förslagen i denna proposition utan en följdav tidigare fattade beslut och redan vidtagna åtgärder. Totalförsvaret haderedan före 1992 års försvarsbeslut ett reellt behov av förberedda åtgärder föratt höja krigsdugligheten. Med de redovisade planerna som grund bedömerregeringen att det nu finns tillräckliga förutsättningar för att vidmakthållaen förmåga att snabbt och resolut höja krigsdugligheten under en ettårsperiod.Långsiktig anpassningBehovet av att ha en förmåga till långsiktig anpassning har sin grund isvårigheten att förutsäga den framtida utvecklingen. Utvecklingen kan inteinriktas mot en relativt preciserad framtidssyn. Ett vitt spektrum avomvärldsutvecklingar måste kunna hanteras. Totalförsvaret måste ges en meragenerell förmåga till anpassning i stället för att följa en utvecklingslinjesom innebär ett mer förutbestämt mål.Behovet av - och förutsättningarna för - långsiktig anpassning är olika förcivilt respektive militärt försvar. Det civila försvarets anpassningsförmågagrundas främst på den flexibilitet som finns i det civila samhället. Förmågantill anpassning inom det militära försvaret måste däremot i allt väsentligtskapas genom medvetna åtgärder.Gemensamt är att tidskrävande och långskiktiga åtgärder - t. ex. i fråga ominfrastruktur eller komplicerade vapensystem - redan från början måsteutformas eller dimensioneras så att handlingsfrihet skapas.MotionernaModerata samlingspartiet tar i partimotion Fö201 (yrkande 4) upp frågan omanpassning och handlingsfrihet. Motionärerna redovisar den tidigareriksdagsbehandlingen i frågan och de uttalanden som försvarsutskottet gjort isamband härmed. När det gäller Försvarsmaktens underlag för den ettårigahöjningen av krigsdugligheten är den enligt motionärerna godtagbar. Det gälleräven regeringens redovisning till . Att anpassa förbandenskrigsduglighet är metodmässigt att betrakta som en beredskapsåtgärd.Det finns dock en risk med denna planering som inte får underskattas. Attskjuta upp t.ex. materielanskaffning och repetitionsövningar, som läggs tilldet redan befintliga återtagningsbehovet, kan skapa en puckel avåtertagningsåtgärder. bör därför följa upp läget ochfastställa en acceptabel risknivå.När det gäller den mer långsiktiga anpassningförmågan anser motionärerna attden lämnade beskrivningen inte motsvarar vare sig regeringens tidigare egetformulerade eller uttalade krav. Därför kan förslagen ipropositionen inte ligga till grund för beslut om långsiktiganpassning. Frågorna om underrättelsetjänsten och utvecklingen avförsvarsforskningen liksom metod- och planeringsfrågor såväl för statsmakternasom för ansvariga myndigheter belyses inte i regeringens förslag. Regeringenbör till redovisa en beredskapsplan där åtgärder ochkostnader för såväl den ettåriga återtagningen som för den långsiktigaanpassningen av förmågan redovisas.Miljöpartiet de gröna anser i partimotion Fö42 (yrkande 24) att densäkerhetspolitiskt och militärt inriktade underrättelsetjänsten bör läggasärskild vikt vid information inom miljömässiga, politiska, ekonomiska ochmilitära områden av betydelse för rikets säkerhet. En samordning måste härvidske mellan olika myndigheters kompetensområden för att säkerställa att olikahot bedöms utifrån sakkunskap och inte tradition.Kristdemokraterna betonar i kommittémotion Fö23 (yrkande 17) vikten avöverensstämmelse mellan säkerhetspolitikens mål och totalförsvarets uppgifter,organisation och resurser. Regeringen bör därför återkomma med en analys avhur organisation och uppgifter är avvägda mot våra säkerhetspolitiska mål.Vidare menar att en låg omedelbar försvarsförmåga - ochsvårigheter att förutsäga omvärldsutvecklingen - ställer stora krav på en godanpassningsförmåga. Försvarets förmåga till anpassning är en avgörande ochcentral fråga för svensk försvarspolitik. Tydliga mål måste formuleras förtotalförsvaret så att statsmakterna ges möjlighet att följa upp och utvärderavidtagna planerings- och anpassningsåtgärder. anser attriksdagen bör beredas tillfälle att ta del av det aktuella läget idetta avseende (yrkande 31).I motion Fö307 (m) förslås att tillräckliga utbildningsresurser anslås tillförsvarets underrättelsetjänst så att mer kvalificerad utbildningsmaterielmåtte komma till användning.I motion Fö31 (fp) föreslås (yrkande 4) dels att det byggs upp ettrådgivande säkerhetsorgan med syfte att skapa bred förståelse för den komplexainternationella miljön, dels att långsiktigt inrikta svensk försvars- ochsäkerhetspolitik. Vidare föreslås (yrkande 5) att det genomförs enkompletterande kontrollstation av försvarsutskottet , med hänsyntill den snabba säkerhetspolitiska utvecklingen sedan Försvarsberedningenavlämnade sin rapport sommaren 1996.I motion Fö203 (v) föreslås (yrkande 1) att underrättelsetjänsten ochunderrättelsenämnden läggs ned.UtskottetGenom försvarsbeslutets första etapp har - i stor parlamentariskenighet - redan beslutat (prop. 1995/96:12, FöU1, rskr. 45) om totalförsvaretsuppgifter.Beslutet innebär i korthet att totalförsvaret skall utgå från ett vidgatsäkerhetsbegrepp för att möta ett bredare spektrum av hot, risker ochpåfrestningar . Förutom traditionella säkerhetspolitiska hot - somlångsiktigt inte kan uteslutas - måste vi även skydda oss mot följderna avvåldsamheter i vår omvärld, mot gränsöverskridande organiserad brottslighet,terrorism, stora miljöolyckor m.m.Totalförsvarets uppgifter utvidgades till att även kunna medverka iinternationella fredsfrämjande och humanitära insatser samt bidra till attstärka samhällets samlade förmåga att förebygga och hantera svårapåfrestningar i fred.Resurserna skall sålunda utformas för bredare uppgifter . Enhelhetssyn skall prägla samhällets satsningar och åtgärder för att förebyggaoch hantera hot och risker i såväl fred som krig.I den nu aktuella totalförsvarspropositionen anser regeringen atttotalförsvaret under den kommande försvarsbeslutsperioden alltfort bör ha deuppgifter som redan beslutat om.Utskottet vill emellertid - i likhet med i förra årets betänkande (bet.1995/96:FöU1 s. 28-29) - fästa uppmärksamheten på att uppgifterna förtotalförsvaret har olika innebörd och tyngd i skilda tidsperspektiv ochsäkerhetspolitiska situationer. Förmågan att möta väpnat angrepp skall vidvarje tidpunkt på ett betryggande sätt svara mot tänkbara hot utgående frånaktuell bedömning av de politiska och militärstrategiska förhållandena iomvärlden. Beredskapen måste sålunda följsamt kunna anpassas till situationenskrav.Väpnade angrepp som skulle kunna hota ter sig i dagens politiskaläge dock osannolika. Anspråken på totalförsvarets förmåga i detta avseendekommer därför att vara begränsade framöver. Om en situationskulle utveckla sig som innebär att ett angreppshot utvecklas mot börvi få betydande politisk förvarning.Under fredstida förhållanden är uppgiften därför främst att hävdaterritoriets integritet och att ingripa mot kränkningar, att hanterakonsekvenser av kriser och konflikter i vårt närområde, att delta iinternationella fredsfrämjande och humanitära insatser samt att stärkasamhällets samlade förmåga att möta svåra påfrestningar i fred.Totalförsvaret skall emellertid ha en fortlöpande förmåga att förhindra atten angripare i ett spänt läge genom överraskande insatser mot vitalanationella ledningsfunktioner och mot samhällsfunktioner i övrigt kanåstadkomma en kollaps av våra försvarsmöjligheter.Totalförsvaret skall även värna civilbefolkningen mot verkningarna avkrigshandlingar genom att bereda skydd, rädda nödlidande, ombesörja vård ochomsorg samt trygga en livsnödvändig försörjning.Den dimensionerande uppgiften för totalförsvaret är att möta ett väpnatangrepp. Ett väpnat angrepp utgör det allvarligaste hotet mot vår nationellasäkerhet och utgör den viktigaste utgångspunkten för både det militära ochcivila försvarets planering. Uppgiften har en dominerande påverkan påtotalförsvarets utformning och verksamhet.Huvudinriktningen skall vara att vi skall kunna möta en framtida angriparesom utnyttjar strategiska insatsstyrkor med hög modernitet och kvalitet,oavsett vilka delar av landet - eller samhällsfunktioner - som utgör mål förangreppet.Mot bakgrund det begränsade militära hotet i nuvarande omvärldsläge, bedömdesdet i försvarsbeslutets första etapp, att totalförsvarets omedelbarakrigsduglighet och beredskap kan begränsas. Den grundläggande osäkerheten omutvecklingen på kräver emellertid förmåga till en anpassning tillförändrade hot och förutsättningar.Regeringen framhåller i den nu aktuella propositionen att den är styrkt isin uppfattning att försvarets förmåga till anpassning är en central fråga förförvarspolitiken. Enligt regeringens mening skall förmågan till anpassningvara styrande för totalförsvarets framtida utformning.För att kunna möta hot från existerande angreppsstyrkor som sätts i ståndmåste totalförsvarets förmåga enligt regeringens mening snabbt och säkertkunna ökas genom att de medvetna begränsningarna i krigsduglighet ochberedskap, planmässigt åtgärdas . Totalförsvaretskrigsduglighet skall sålunda höjas . Utskottet erinrar omatt slog fast principen att väsentliga delar avtotalförsvaret behöver kunna utnyttjas fullt ut med full effekt först efter enettårig komplettering av utrustning och utbildning.Sådan angeppsformer som bygger på en långvarig styrkeuppbyggnad i vårtnärområde, och som ger möjlighet till angrepp med påtagligt inslag avanfallskraft över kust eller landgräns, skall i allt väsentligt mötas genomsuccessiva anpassningsåtgärder.Totalförsvaret skall förutom variationer av beredskap i det kortaperspektivet enligt utskottets mening även kunna anpassas strukturellt tillmer långtgående förändringar i det säkerhetspolitiska och militärstrategiskaläget.