bet · GJ01FiU15 · 1996-07-05 00:00:00 — Även kraven påallergisanering och grönt ROT-bidragavstyrks. hänvisar tillatt motsvarande krav harbehandlats av (1995/96:BoU10y).Avvikande mening har avgivits avföreträdaren för de grönaoch särskilda yttranden av företrädarnaför Moderata samlingspartiet resp.Folkpartiet liberalerna.Finansutskottet har i dessa frågor ingenannan uppfattning än jordbruksutskottetoch bostadsutskottet och avstyrkermotion Fi117 (mp) yrkandena 7-14.Stöd till energiprojektGällande riktlinjer för energipolitikenantogs av (prop.1990/91:88, bet. Våren 1996slutfördes remissbehandlingen avbetänkandet Omställning avenergisystemet (SOU 1995:139) ochinleddes partiöverläggningar om denframtida energipolitiken. I proposition222 meddelar (s. 5.13) regeringen nu sinavsikt att under nästa riksmöteförelägga förslag tillriktlinjer för energipolitiken. Enutgångspunkt är att omställningen ochutvecklingen av energisystemet börgrundas på långsiktigt hållbarapolitiska beslut, som framstår somtrovärdiga över tiden, anförs det.I motion Fi118 (kds) presenteras treförslag om stöd till energiprojekt.Fortsatta investeringsstöd för solvärmei bostäder (yrkande 31) resp.vindkraftverk (yrkande 32) efterlyses.Vidare sägs (yrkande 33) attkonvertering av elvärme till andrauppvärmningsformer borde främjas genomskattereduktion enligt påpekar i sitt yttrande(SkU13y) beträffande förslaget omskattereduktion att konvertering avvärmesystemet i ett hus i allmänhettorde kräva sådana åtgärder att det blirfråga om ombyggnad. Då arbetskostnadernahärför skall ingå i underlaget förskattereduktionen är förslaget delvistillgodosett, anses det. Företrädaren förKristdemokraterna har avgivit enavvikande mening.Näringsutskottet lämnar i sitt yttrande(NU10y) en redovisning av lägetbeträffande energipolitiken och berördastödformer. Det erinras om att riksdagenkommer att behandla hithörande frågordels under nästa såvitt gällerriktlinjerna för energipolitiken, delsunder när det gällerbudgetramen för energi. Näringsutskottetavstyrker därför de aktuella förslagen imotion Fi118 (kds).Bostadsutskottet erinrar i sitt yttrande(BoU11y) beträffande förslaget tillskattereduktion för arbeten som ärförknippade med konvertering frånelvärme till andra uppvärmningsformer omriksdagens beslutade möjlighettill skattereduktion för utgifter förbyggnadsarbete (1995/96:SkU32). Detpåpekas att mer detaljerade frågor omenskilda byggnadsåtgärder inte togs uppvid utskottsbehandlingen.Bostadsutskottet förutsätter att ävenden nya lagen om skattereduktion - som iden aktuella delen i huvudsak anknytertill den tidigare gällande lagen - germöjlighet för berörda myndigheter attbevilja skattereduktion för den typ avåtgärder som diskuteras. Yrkandetavstyrks med hänsyn härtill.Företrädaren för haravgivit en avvikande mening, och ettsärskilt yttrande har avgivits avföreträdarna för anser - i likhet med vadsom sägs i yttrandena från skatte-,närings- och bostadsutskotten - attmotion Fi118 (kds) yrkandena 31-33 böravslås av riksdagen.Miljöanpassat transportsystemI motion Fi117 (mp) krävs en politik förmer miljöanpassade transportsystem(yrkande 16). Motionärerna anserbeträffande persontransporterna attkollektivtrafikens andel bör ökas ochbeträffande godstransporterna att denspårbundna trafiken och sjöfarten börfrämjas. Genom ett ökat inslag avinhemska, miljöanpassade drivmedel ocholjor skulle fler gröna jobb kunnaskapas, anförs det vidare.Finansutskottet konstaterar attriksdagen har avslagit (1995/96:FiU10, rskr. 304) ett förslag medmotsvarande syfte från degröna. En reservation (mp) till förmånför motionsförslaget avgavs. I sittyttrande till finansutskottet över denekonomiska vårpropositionen erinradetrafikutskottet (1995/96:TU5y) bl.a. omatt regeringen skullekomma att förelägga ettförslag till inriktning avinfrastrukturplaneringen för perioden1998-2007. finner inteskäl till ändrad uppfattning ochavstyrker motion Fi117 (mp) yrkande 16.Åtgärder för att begränsa bullerI proposition 222 anförs under rubrikenSamverkan mellan arbetsmarknadspolitikenoch andra politikområden (s. 7.9)sammanfattningsvis attarbetsmarknadspolitiken har en centralroll i den ekonomiska politiken förskapandet av en väl fungerandearbetsmarknad men att kontaktpunkteräven med andra politikområden, däriblandmiljöpolitiken, kan utvecklas.I motion Fi117 (mp) riktas kritik motgällande planer för begränsning avbuller bl.a. på de statliga vägarna ochstomnätet för järnvägen. Motionärernaanser att åtgärdstakten är för långsamoch föreslår ytterligarearbetsmarknadspolitiska satsningar påbullersaneringen (yrkande 17).Finansutskottet erinrar om att riksdagennyligen behandlat regeringens skrivelseVår miljö - Miljöarbetet (skr. 1995/96:120). I avsnittet om ettmiljöanpassat transportsystem redovisasetgärder mot trafikbuller. Det hänvisastill proposition 1993/94:215Handlingsplan mot buller och de däraviserade uppdragen till bl.a.trafikverken och ochsom syftade till att medverka till enkraftig minskning av trafikbullret.Skrivelsen i denna del föranledde intenågra närmare kommentarer ijordbruksutskottet (JoU17). Enligt vadsom erfarits pågår för närvarandeberedning inom avberörda rapporter. Mot denna bakgrundavstyrker finansutskottet motion Fi117(mp) yrkande 17.Tredjepartsfinansiering för ekologiskthållbar tillväxtFör att ekologiskt hållbar tillväxtskall främjas bör enligt motion Fi116(v) staten stödja s.k.tredjepartsfinansiering, främst genominformationsinsatser (yrkande 12).Systemet går ut på att den entreprenörsom svarar för en investering samtidigtskall garantera ett visst resultat(t.ex. lägre energiåtgång). Priset förförbrukaren (t.ex. på el) höjs dockinte, och den mellanskillnad som därviduppstår tillfaller entreprenören föråterbetalning av investeringen.Bostadsutskottet anför i sitt yttrande(BoU11y) att det inte är en uppgiftfrämst för staten att medverka till attden föreslagna finansieringsformenkommer till stånd. Det kan förutsättasatt den av motionärerna efterfrågadeinformationen tas fram utan någonriksdagens begäran därom. Motionenavstyrks i berörd del.Finansutskottet gör ingen annanbedömning och avstyrker således motionFi116 (v) yrkande 12.Särskilda insatser för omstrukturering ivissa kommuner och landstingI proposition 222 föreslår regeringen(s. 5.36-5.37) att av de 400 miljonerkronor som anvisats för särskildainsatser för vissa kommuner ochlandsting högst 200 miljonerkronor skall få användas för projekt ikommuner och landsting som kan bidratill omstrukturering av den kommunalaverksamheten (yrkande 11).De av anslagna 400miljoner kronorna skall användas förkommuner och landsting med en särskiltsvår ekonomisk situation och ekonomiskaproblem vid införandet av det nyabidrags- och utjämningssystemet. Ännuhar medlen inte fördelats. Därför anserregeringen att högst hälften av deanslagna medlen engångsvis under år 1996även bör få användas för projekt somunderlättar den omstrukturering sommåste ske för att åstadkomma enverksamhet som motsvarar den ekonomiskasituationen. Detta bedöms även ge vissapositiva sysselsättningseffekter underden tid projekten pågår.Enligt motion Fi119 av . (m) bör propositionens förslagavslås (yrkande 5). Enligt motionärernaligger ansvaret på kommunerna ochlandstingen själva att verksamheteneffektiviseras och anpassas till deresurser som finns tillgängliga. Som ettverksamt medel att effektiviseraverksamheten pekas i motionen på deförslag som förts fram från Moderatasamlingspartiet om att det bör bliobligatoriskt att upphandla allaverksamheter i konkurrens så att deoffentliga monopolen kan öppnas för deprivata företagen.I motion Fi123 av m.fl. (fp)hänvisas till att i sambandmed behandlingen av förslaget till ettnytt bidrags- och utjämningssystemyrkade avslag på att en akutpott skulle avsättas för vissa kommuner ochlandsting (yrkande 10). I det aktuellaläget anser motionärerna emellertid att200 engångsvis börfördelas till de kommuner och landstingsom har ökade verksamhetskrav inomskola, vård och äldreomsorg snarare äntill dem som har särskilt svårt attanvända sina resurser effektivt. för att fördelapengarna behövs inte, menarmotionärerna.Finansutskottet delar regeringensuppfattning att det kan behövassärskilda statliga insatser för attstödja en nödvändig omstrukturering avverksamheten i de ekonomiskt mestutsatta kommunerna och landstingen. Ävenom det, som anges i motion Fi119 (m),primärt ankommer på huvudmännen självaatt genomföra effektiviseringar ochomställningar inom de ramar som anges avstatsmakterna vill utskottet framhållaatt kommuner och landsting enligtregeringens förslag skall svara förminst hälften av kostnaderna för deaktuella projekten.Finansutskottet ställer sig också bakomatt medlen skall fördelas efter ansökanoch att särskild hänsyn därvid skall tastill kommunernas och landstingensekonomiska situation. Beträffande kraveti motion Fi123 (fp) att pengarna skallfördelas direkt av regeringenkonstaterar utskottet att den avregeringen föreslagna ordningen liggerväl i linje med det selektiva sätt atthantera de aktuella medlen som hittillsanvänts.Med det anförda tillstyrker utskottetpropositionens förslag och avstyrkermotionerna Fi119 (m) yrkande 5 och Fi123(fp) yrkande 10.Upphandling i konkurrensI Moderata samlingspartiets partimotionA49 ställs under rubriken förfler och växande företag krav på attkommunerna skall åläggas att upphandla ikonkurrens (yrkande 20). En kommunalkonkurrensrevision bör vidare genomföraskontinuerligt för att visa att kommunensköter upphandling, konkurrensutsättningm.m. Motionärerna hävdar att det ärorimligt att någon verksamhet, som kangenomföras i konkurrens, drivs i form avoffentligt monopol. Likaså är detfelaktigt, heter det, att den offentligasektorn i egen regi driver verksamhetersom skulle kunna utföras av andra. Basenför företagande skulle kunna vidgasväsentligt om den offentliga sektornbegränsar sina egna utföraranspråk.I motionen ifrågasätts om kommuner överhuvud taget skall bedriva verksamhet iföretagsform. Kommunala bolag bör istället privatiseras och därmed bli endel av en dynamisk företagsutveckling.Näringsverksamhet i kommunerna börenligt motionen inte förekomma.Näringsutskottet behandlarkonkurrensfrågorna övergripande i sittyttrande (NU10y) i samband med andraallmänna frågor om näringspolitikensinriktning. Där sägs bl.a. attnäringspolitikens syfte är att främjaförnyelse och tillväxt i näringslivet.En sådan politik innebär att med olikagenerella medel stärka det nationellaproduktionssystemet. Därvid är detenligt näringsutskottet centralt attspelreglerna är överskådliga,konsekventa och stabila. konkurrensär vidare en förutsättning för ettdynamiskt näringsliv. Med hänvisningdärtill avstyrks bl.a. det här aktuellamotionsyrkandet. Konkurrensfrågorna tasupp i en avvikande mening avföreträdarna från Moderatasamlingspartiet, ochKristdemokraterna om näringspolitikensinriktning.Finansutskottet behandlade motsvarandemotionskrav i sitt betänkande1994/95:FiU22 om offentlig upphandling.Utskottet erinrade därvid om att en radolika åtgärder vidtas på olika plan föratt utveckla den offentligaupphandlingen. Lagen om offentligupphandling reglerar således alloffentlig upphandling. Kommun- ochlandstingsförbunden stöder vidare aktivtsina medlemmar i deras strävan att istörre utsträckning konkurrensutsättaverksamheten. Utskottet underströk ocksåbl.a. att det ligger i den upphandlandemyndighetens eget intresse att genomupphandling utnyttja de möjligheter somfinns att effektivisera verksamheten.Utskottet ansåg inte att det fanns någotbehov av ytterligare initiativ frånriksdagens sida.Utskottet vidhåller denna uppfattningoch avstyrker således motion A49 (m)yrkande 20.Övriga kommunala frågorI motion Fi117 av m.fl.(mp) hänvisar till sinpartimotion med anledning av regeringensvårproposition. För att på kort siktförbättra möjligheterna att behållapersonal i kommuner och landstingföreslogs en ökning av den ekonomiskaramen för kommunsektorn med cirka 2miljarder kronor , 5 miljarder år1998 och 7 miljarder . Genomdessa åtgärder skullepersonalneddragningarna i kommunsektornkunna reduceras med 20 000 anställdaunder treårsperioden, utöver vad somblir resultatet av den av Miljöpartietföreslagna arbetstidsförkortningen.Finansutskottet vill i sammanhangetendast hänvisa till sitt utlåtande i detnyligen av behandladebetänkandet över vårpropositionen(1995/96:FiU10 s. 143). Utskottetuttalade därvid, när det gäller deallmänna förutsättningarna förkommunsektorn, sitt stöd för regeringensprincipiella grundsyn att de offentligaverksamheterna skall prioriteras framförtransfereringar och statlig verksamhet.Enligt utskottet hade vidare denöverenskommelse som träffats mellanregeringen och de två kommunförbunden omden kommunala ekonomin skapatförutsättningar att, utifrån kraven påen stabilisering av de offentligafinanserna, upprätthålla en kommunalverksamhet av rimligt god kvalitet.Utskottet kunde intetillstyrka de motionskrav som återframförs från om en ökadekonomisk ram för kommunsektorn.Utskottet hänvisade främst till definansieringslösningar som motionärernafört fram, t.ex. när det gällerförslaget att ändra besluten omavdragsgilla egenavgifter isocialförsäkringarna.Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motion Fi117 (mp)yrkande 43.Utbildning för tillväxtBehovet av kunskapslyftI proposition 222 (avsnitt 6.2) slårregeringen fast att skallkonkurrera med kompetens, inte med lågalöner. Regeringen menar att för attskapa en långsiktigt stabilvälståndsutveckling med en rättvis ochrationell fördelning av inkomsternamåste konsekvent satsa på ensnabb utveckling av kunskapssamhället.Den mest effektiva fördelningspolitiken,anförs vidare, är den som stimulerar denekonomiska tillväxten, höjerkunskapsnivån och minskararbetslösheten. Ökade kunskaper är inteenbart bra för ekonomin, utan dessutomgrunden för social, politisk ochkulturell utveckling och för att detskall vara möjligt att ta långsiktigamiljöhänsyn inriktade på hållbarutveckling. Detta kräver, framhållerregeringen, en förstärkt ungdoms- ochhögskoleutbildning, ett livslångtlärande och ett kunskapslyft för delågutbildade grupper av vuxna vilkaannars riskerar att hamna utanförarbetsmarknaden.Regeringen visar i propositionen attutbildningsnivån i landet har höjtsunder . Trots dennapositiva utveckling menar regeringen attutbildnings- och kunskapsnivån måstehöjas ytterligare. Det är särskiltviktigt mot bakgrund av densamhällsomvandling som sker. Det handlarom förändringar av produktionsmetoder,arbetsorganisation ochinformationsflöden. Denna utvecklingställer nya krav på individer ochsamhälle.Vidare påpekar regeringen att det råderojämlikhet mellan män och kvinnor vilketavspeglas i utbildningsvalen och senarei yrkesvalen. Dessa val är mycketkönsbundna. Att kvinnor och män träderin på utbildningsområden somtraditionellt är förknippade med detandra könet ser regeringen som ettviktigt sätt att bryta könssegregeringenpå arbetsmarknaden.Regeringen anför också att kvinnorskunskaper inte tas till vara i samhällettrots att de i genomsnitt harhögre utbildning än män.Vidare redovisar regeringen resultatfrån en internationell studie avläsförståelse. Studien visar attläsförståelsen i är högre än ialla de övriga undersökta länderna.Trots det visar undersökningen attomkring en fjärdedel av Sverigesbefolkning har enläsförståelse som understiger vad somkan sägas vara målen i läroplanen fördet obligatoriska skolväsendet förårskurs 9. Detta anser regeringen varaoacceptabelt.Regeringen menar att det är viktigt attvuxna svenskar kan få del av gymnasialutbildning motsvarande den som erbjudsungdomar som kvaliteten börhöjas i ungdomsskolans utbildning.VuxenutbildningI proposition 222 (avsnitt 6.3.1 och6.4.1, yrkande 12) föreslår regeringenatt en särskild statlig satsning påvuxenutbildning skall göras under femår för att åstadkommaett kraftigt kunskapslyft för den gruppvuxna som har störst behov av utbildningoch har fått minst avsamhällets utbildningsinsatser. Dettagörs i syfte att öka sysselsättning ochtillväxt. Målgruppen för den särskildautbildningssatsningen är i första handvuxna arbetslösa som helt eller delvissaknar treårig gymnasiekompetens.Därutöver skall satsningen också vändasig till anställda som helt eller delvissaknar denna kompetens. Övriga vuxnaskall få delta i mån av plats.Satsningen skall också bidra till attutveckla nya former för att möta vuxnasutbildningsbehov och därmedefter femårsperioden kunna avlösas avett nytt vuxenutbildningssystem.På regeringens förslag har riksdagennyligen beslutat att den särskildasatsningen på vuxenutbildning skallinledas redan under /97.Statliga medel har anvisats motsvarande62 000 utbildningsplatser inom denkommunala vuxenutbildningen (komvux)samt i kvalificerad yrkesutbildninghösten (prop. 1995/96:150, UbU6y,FiU10, rskr. godkändevid samma tillfälle regeringenspreliminära beräkning av utgiftsramarnaför utgiftsområde 16: Utbildning ochuniversitetsforskning innebärande bl.a.en ökad volym på vuxenutbildning med 28000 platser . Inom ramenför de 90 000 platserna beräknasförsöksverksamheten med kvalificeradyrkesutbildning få en ökad omfattning(+2 000 platser och +2 500platser ). Den avses läsåret1996/97 omfatta 1 700 platser. Dessutomhar inom ramen förvuxenutbildningssatsningen på 100 000platser 10 000 platser avsattsför folkbildningen. Statens kostnaderför hela satsningen beräknas uppgå tillca 3 miljarder förutbildningskostnaden exkl. studiestöd.Utöver de platser som avsätts förfolkhögskolan och för kvalificeradyrkesutbildning skall kommunerna gesansvaret för attvuxenutbildningssatsningen genomförs.Kommunerna skall, efter ansökan, fåbidrag för vuxenutbildning som ligger pågymnasial nivå. Även statens skolor förvuxna skall kunna få extra medel förgymnasial utbildning som planeras isamverkan med kommuner. Som villkor föratt få bidrag skall gälla attverksamheten anordnas utöver dengymnasiala vuxenutbildning som erbjudsmed kommunala medel och att omfattningenav denna gymnasiala vuxenutbildningsåledes inte minskas. En delegationskall få regeringens uppdrag att underett inledningsskede fördela medlen ochfölja verksamheten.I kommittémotion Fi121yrkas avslag på regeringens förslag tillutbildningssatsning (yrkande 1).Motionärerna anser att regeringen harvalt en mycket dyrbar lösning, varseffekt på antalet arbetslösa kanifrågasättas. I stället hänvisar mantill att det i kommunerna redan finnsett väl fungerande system förvuxenutbildning. Vidare åberopas etttidigare av framfört yrkandeom resurser till komvux motsvarande denvolym den av arbetsmarknadsskälmotiverade utbildningen har . Iyrkande 2 i samma motion anförs att detär bättre att utvidga kommunernasskyldigheter att erbjuda grundläggandevuxenutbildning till att även omfattagymnasiekurser än att införa ett nyttprojektbidrag. Härvid bör enprioritering av kärnämneskurser varautgångspunkten för ändrade regler vadgäller grundläggande vuxenutbildning.I motion A49 (m) - som väcktes innanförevarande proposition lagts fram -begärs (yrkande 33) förslag avregeringen om en utbyggnad med 20 000platser i eftergymnasialutbildning tillsammans med företagen, enkvalificerad yrkesutbildning. Dennamotsvarar ett uppenbart företagsbehovoch skulle kunna ha en påtagligt positivbetydelse redan för dagens arbetslösa.Åberopande redan föreliggandeerfarenheter av den beslutadeförsöksverksamheten med kvalificeradyrkesutbildning framförs i motion Fi121(m) att det finns all anledning förregeringen att överväga om inte en delav de av regeringen föreslagnautbildningsplatserna borde föras övertill det aktuella försöket (yrkande 4).Utbildningsutskottet ställer sig i sittyttrande (UbU7y) bakom regeringensförslag till en satsning påvuxenutbildning enligtpropositionsförslaget och anser attfinansutskottet bör avstyrka yrkandet omavslag på regeringens förslag tillutbildningssatsning. Utbildningutskottetär heller inte berett att i dettasammanhang närmare överväga frågan om enså omfattande förändring när det gällerkommunernas skyldigheter att erbjudautbildning på gymnasial nivå inom komvuxsom förordas i motion Fi121. Såvittavser försöket med kvalificeradyrkesutbildning erinrarutbildningsutskottet om att regeringenavser att avsevärt öka omfattningenjämfört med de tidigare av riksdagenbeslutade 1 700 platserna. Med detanförda föreslår utbildningsutskottetatt finansutskottet avstyrker bifalltill motionerna. Till yttrandet har enavvikande mening fogats från Moderatasamlingspartiets företrädare.Även kulturutskottet tillstyrker i sittyttrande (KrU12y) förslaget ipropositionen om en satsning påvuxenutbildning.Finansutskottet välkomnar satsningen påvuxenutbildning. Utbildning är en viktigförutsättning för ekonomisk tillväxt,och att satsa på kompetens- ochkunskapshöjning utgör en väsentlig,långsiktig strategi för att sänkaarbetslösheten. Det finns ett behov avett kunskapslyft i för att ledalandet ut ur arbetslösheten utan attfastna i en situation där Sverigetvingas konkurrera med omvärlden medhjälp av låga löner.Utskottet gör därmed sammaställningstagande somutbildningsutskottet och kulturutskottettill förslagen och tillstyrker såledesbifall till propositionen i här aktuelldel och avstyrker motionerna Fi121 (m)yrkandena 1, 2 och 4 samt A49 (m)yrkande 33.Innehållet i utbildningarna m.m.I motion A49 (m) begärs förslag om ettlångsiktigt kunskapsprogram. Efter enbred undersökning av företagensfortsatta behov av högutbildademedarbetare bör regeringen föreslå en iverkligheten förankrad strategi för huren kunskaps- och företagsexpansion skallkunna genomföras på ett ömsesidigtstödjande sätt (yrkande 35).I motion Fi117 (mp) efterlyses i ettlikartat yrkande en mer genomtänktplanering av utbildningssatsningen(yrkande 50). Motionärerna menar attfrågan om innehållet i utbildningarnaliksom möjligheterna för framtidaanställning efter olika utbildningarinte har närmare berörts.Utbildningsutskottet påpekar i sittyttrande (UbU7y) att regeringen ipropositionen utförligt redovisarförhållandena på arbetsmarknaden förarbetstagare på skildautbildningsnivåer. Bilden som framträderär tydlig. Låg utbildning ger generelltsämre förutsättningar för att fåfotfäste och att lyckas påarbetsmarknaden. Den av regeringenredovisade strategin är lika tydlig,nämligen att höja de lågutbildadeskompetensnivå så att den motsvararefterfrågan och möjliggör fortsattlärande. Den breda satsning över helautbildningsområdet - inklusive högskolan- som avses, skall bidra till attskapa goda förutsättningar för detlivslånga lärandet. Satsningen skallfrämja individernas förmåga att stärkasin ställning i arbetslivet samtidigtsom näringsliv och offentlig sektor fårmöjlighet till en betydandekompetenshöjning. För att möta behovet inäringslivet av hög kompetens inomnaturvetenskap och teknik angerregeringen att inriktningen påutbyggnaden av högskolan bör vara attminst hälften av platserna skall avsenaturvetenskapliga och tekniskautbildningar. anseratt de nu berörda yrkandena i motionernainte bör föranleda någon riksdagenssärskilda åtgärd, varför finansutskottetbör avstyrka desamma. Till yttrandet harfogats avvikande meningar från Moderatasamlingspartiets och degrönas företrädare.Finansutskottet har inget att invändamot utbildningsutskottetsställningstagande och avstyrker därmedmotionerna A49 (m) yrkande 35 och Fi117(mp) yrkande 50.Arbetslösa med specifika läs- ochskrivsvårigheterEnligt motion Fi117 (mp) bör nutillfället utnyttjas att göra en rejälinsats för att ge de arbetslösa medspecifika läs- och skrivsvårigheter engod undervisning, så att de får tillgångtill läsning och skrivning, två viktigamedel för ett aktivt deltagande intebara i arbetslivet utan även i hela dendemokratiska processen (yrkande 51).Utbildningsutskottet erinrar i sittyttrande (UbU7y) än en gång (jfr1995/96:UbU6y s. 13) om att det enligtskollagen (4 kap. 1 §) ingår ikommunernas skyldighet att uppmärksammaproblemen för barn med speciella läs-och skrivsvårigheter.