bet · GK01TU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Beredningenskall också svara för information ochdokumentation inom forskningsområdet.7.2.1 Regeringens förslagRegeringen föreslår ett ramanslag förKommunikationsforskningsberedningen på150,. Avbudgetpropositionen framgår attförslaget innebär en anslagshöjning om19,i förhållande tilldet anslag som beräknats . Anslagshöjningenskall medge en förstärkning avforsknings-, utvecklings- ochdemonstrationsverksamhet avseendekollektivtrafik och samhällsbetaldaresor i enlighet med vad som anförs i1996 års forskningspolitiska proposition(prop. 1996/97:5 avsnitt 8, s. 187).Härutöver har beräknats en kompensationför ökade lokalkostnader vid universitetoch högskolor.7.2.2 MotionsförslagI motion T213 (kd) föreslås att anslagetskall höjas med 135 miljoner kronorjämfört med regeringens förslag. Enligtmotionärerna är tillskapandet av ettmiljöanpassat transportsystem en av destörsta utmaningar transportsektorn stårinför. Medel bör avsättas för ett nyttprojekt inom KFB:s pågående biomedels-och elhybridprogram för att nyaerfarenheter skall vinnas ochkunskapsfronten flyttas fram.7.3 Anslaget Bidrag till forskning om el-och hybridfordonRiksdagen fattade vid /93beslut om attKommunikationsforskningsberedningenskulle inleda ett fyraårigt forsknings-,utvecklings- och demonstrationsprogramrörande användningen av el- ochhybridfordon.7.3.1 Regeringens förslagRegeringen föreslår för programmetsfortsatta genomförande ett ramanslag förbidrag till forskning om el- ochhybridfordon på 20 miljoner kronor.7.3.2 MotionsförslagI motion T220 (mp) föreslås att anslagethöjs med jämfört medregeringens förslag. Enligt motionärernakrävs en omställning avtransportsystemen. Därför är detolämpligt att spara på forskningen.Visserligen är det naturligt attnäringen själv bekostar forskning somden har nytta av . Menbesparingen på forskningsområdet börvara något mindre än vad regeringenföreslår.7.4 Anslaget förkommunikationsanalysStatens institut förkommunikationsanalys () samlar in,sammanställer, utvecklar, analyserar ochsprider sådant planerings- ochbeslutsunderlag som behövs för attuppfylla de mål som statsmakterna harlagt fast för kommunikationssektornsutveckling. skall särskilt verkaför en samordning av underlaget förkommunikationsplaneringen och denstatliga investeringsplaneringen.Institutet skall också bidra till attsamhällets behov av grundläggandestatistik om kommunikationerna ochkommunikationsinfrastrukturentillgodoses.Regeringens förslagRegeringen föreslår ett ramanslag förSIKA på 31,5 miljoner kronor.7.5 Anslaget Bidrag till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut7.5.1 Regeringens förslagRegeringen föreslår ett ramanslag förSveriges meteorologiska och hydrologiskainstitut () på 120,3 miljonerkronor. Enligt budgetpropositionen visaren jämförelse mellan budget och /95 ett anslagssparandepå . Det totalaanslagssparandet vid budgetårets slutvar . Dessa medelanvänds till ett antal störrerationaliserings- och utvecklingsprojektsom beräknas vara slutförda under år1997. Prognosen för anslagsbelastningenunder innevarande budgetår visar attomkring hälften av anslagssparandetförbrukas detta år. Vidare framgår avbudgetpropositionen att regeringenföreslår att försöver från detta anslag till anslaget E 6EUMETSAT, WMO och ECMWF.7.5.2 MotionsförslagI motion T222 (m) hänvisar motionärernatill beräkningar utförda av och redovisade i betänkandetSMHI:s verksamhetsform ? (SOU 1995:99).Enligt dessa beräkningar väntas öka med 15-20 miljoner kronorfram . Motionärernaanser det viktigt att verksamhetbedrivs i mer affärsmässiga former.Därför bör anslaget minska mer än vadregeringen föreslår, till 100 miljonerkronor.7.6 Anslaget EUMETSAT, WMO och ECMWFAnslaget bekostar medlemsavgifter tillde internationella organisationernaEUMETSAT, WMO och ECMWF, i vilka SMHIrepresenterar Sverige.Regeringens förslagRegeringen föreslår ett ramanslag förEUMETSAT, WMO och ECMWF på 65,6 miljonerkronor. Kostnaden för EUMETSAT beräknasuppgå till . Motbakgrund av att en reservation på 16,4miljoner kronor förs över fråninnevarande budgetår anser regeringenatt bör anslås förEUMETSAT:s räkning. I enlighet med denberäknade kostnaden för medlemsavgiftertill WMO och ECMWF anser regeringen att12 bör anslås för dessaändamål. Av detta belopp har 4,5miljoner kronor förts över från . Vidare hänvisarregeringen till en överenskommelsemellan och Försvarsmakten enligtvilken Försvarsmakten skall bidra med enviss del av , vari ingårmedlemsavgifter till nämndainternationella organisationer.Regeringen föreslår att fr.o.m. år1997 bekostar medlemsavgifterna i derashelhet. Regeringen anser därför att 5,5miljoner kronor bör föras över frånutgiftsområde 6 Totalförsvar, anslaget A1 Försvarsmakten, till anslaget E 6.8 Utskottets ställningstagande tillanslagsfrågorna8.1 InledningRiksdagen beslutade den 22 november 1996att fastställa ramen för utgiftsområde22 Kommunikationer till 25,1 miljarderkronor i enlighet med regeringensförslag (prop. 1996/97:1, bet. FiU1,rskr. De övriga partiernas förslag,vilka samtliga innebar en mindre ram,avslogs följaktligen.I avsnitten 1-7 ovan redovisas samtligai budgetpropositionen föreslagnamedelsanvisningar för budgetåret 1997inom utgiftsområdet. Vidare redovisas idessa avsnitt de olika motionernasförslag till medelsanvisningar för sammaår. I detta avsnitt behandlar utskottetsamtliga dessa förslag. Utskottets ochreservationernas förslag tillmedelsanvisningar redovisas i bilaga 1.8.2 Utgångspunkter för utskottetsställningstagandeGoda miljöanpassade kommunikationer ochen utvecklad infrastruktur är enförutsättning för ekonomisk tillväxt,ökad sysselsättning och bibehållenvälfärd i landets olika delar.Utvecklingen i , storautrikeshandel och medlemskapet i EUställer också krav på godakommunikationer över gränserna. Det ärviktigt att värna om rikstäckandekommunikationssy-stem som ärtillgängliga för alla. Detta gällersåväl transporter somtelekommunikationer och post.Telekommunikationer är av avgörandebetydelse för möjligheterna att utveckladen sysselsättningspotential som finns idet moderna informationssamhället. Iarbetet med omställningen av Sverigetill ett hållbart samhälle är det avyttersta vikt att transportsystemetmiljöanpassas. Det är också viktigt attarbetet med att minska trafikolyckornadrivs vidare på ett kraftfullt ocheffektivt sätt.Under senare år har stora satsningarbeslutats och genomförts när det gällerutbyggnaden av infrastrukturen. Enfortsatt utveckling och förbättringkrävs för att de trafikpolitiska målenom samhällets utveckling, välfärd ochnäringslivets utveckling skall kunnauppnås. Som ett led i saneringen avstatens finanser bör dock vissaneddragningar göras de kommande åren.Det innebär att den av riksdag ochregering beslutade, men ännu ejgenomförda, utbyggnaden börsenareläggas. kräver denutbyggnad som redan skett en ökadsatsning på drift och underhåll avbefintliga anläggningar.Utskottet vill i detta sammanhangerinra om att regeringen avser attförelägga ett förslag tilllångsiktig infrastrukturplanering,främst avseende vägar och järnvägar, . Ett förslag tillnationell kommunikationsplan baserad påen helhetssyn på transportsystemetkommer att ingå iKommunikationskommitténs slutbetänkandesom skall lämnas till regeringen senastden . Betänkandet kommer attutgöra underlag för ett samlat förslagfrån regeringen om denframtida kommunikationspolitiken.Det anförda har varit utgångspunktenför regeringens och utskottetsställningstaganden såväl till ramen förutgiftsområdet som till de förslag tillmedelsanvisningar som redovisas i detföljande.8.3 InfrastrukturUnder denna rubrik behandlar utskottetfrämst anslagen för investeringar i ochdrift och underhåll av vägar ochjärnvägar. Dessa anslag omfattar ca90 % av de totala utgifterna inomutgiftsområdet.Som framgår av den tidigareredovisningen föreslår regeringen attriksdagen för nästa budgetår anvisar 4,3miljarder kronor för byggande av vägaroch förnyinvesteringar i stomjärnvägar.Moderaterna, liberalerna,och de grönaföreslår kraftiga neddragningar avanslaget för byggande av vägar jämförtmed regeringens förslag. ochFolkpartiet föreslår också att anslagetför nyinvesteringar i stomjärnvägarskall minskas. ochMiljöpartiet anser däremot attregeringen har föreslagit för små anslagtill järnvägsbyggande.Regeringen föreslår vidare attriksdagen anvisar 6,0 miljarder kronorför drift och underhåll av statligavägar och för driftoch vidmakthållande av statligajärnvägar. vill minskaanslagen för underhåll av både vägar ochjärnvägar, vill göra enkraftig neddragning av vägunderhållet,medan vill öka underhålletav järnvägarna jämfört med regeringensförslag.Regeringens förslag till anslag förinvesteringar i vägar och järnvägarinnebär vissa neddragningar av anslagenjämfört med tidigare beslut. Innebördenav förslagen är att arbetet inomvägsektorn kommer att inriktas på attfärdigställa pågående projekt och imöjligaste mån omfördela medel fråninvesteringar till drift och underhåll.Inom järnvägsområdet gäller att delångsiktiga investeringsplaner somtidigare fastställts skall fullföljasoch att underhållsinsatserna skallhållas på en oförändrad nivå. Förslageni budgetpropositionen innebär såledesatt det inte skapas något utrymme förnya satsningar på vägar eller järnvägar.Nedskärningar av investeringarna utöverregeringens förslag betyder att pågåendeprojekt inte kan fullföljas inom rimligtid, något som enligt utskottes meningleder till misshushållning medsamhällets resurser. Vinsterna avsamhällsbyggandet uppkommer ju ihuvudsak först då de olika väg- ochjärnvägssträckorna är färdigbyggda.Eftersom anslagen till underhåll av bådevägar och järnvägar redan ligger på enlåg nivå, innebär ytterligareneddragningar av underhållet attbefintliga anläggningar förfaller. Dethar tidigare funnits en bred samsyn iriksdagen om det angelägna i attförstärka underhållsinsatserna.Satsningar på järnvägsinvesteringarutöver regeringens förslag, somVänsterpartiet och Miljöpartietföreslår, anser utskottet inte nu varamöjliga av statsfinansiella skäl.Utskottet tillstyrker också regeringensförslag att för nästa budgetårunder anslaget Byggande avlänstrafikanläggningar anvisar 1,2miljarder kronor. Därmed möjliggörsangelägna satsningar i det regionalatrafiksystemet i enlighet medfastställda länstrafikanläggningsplaner.Utskottet motsätter sig följaktligensåväl den av och Folkpartietföreslagna minskningen av anslaget med100 respektive somden av föreslagna ökningenav anslaget med 600 miljoner kronor.Utskottet hälsar med tillfredsställelseatt regeringen föreslagit en kraftigökning av anslaget Bidrag till driftoch byggande av enskilda vägar. Därmedskapas goda möjligheter att ävenfortsättningsvis hålla enskilda vägaröppna för allmän trafik. Utskottet anserinte att det nu är möjligt attytterligare öka anslaget, vilketMiljöpartiet föreslår.Sammanfattningsvis ställer sig utskottetbakom samtliga regeringens förslag tillmedelsanvisningar för nästa budgetår somredovisas under avsnittet Infrastrukturi budgetpropositionen.8.4 Sjö- och luftfart8.4.1 SjöfartUtskottet behandlar inledningsvisanslaget Bidrag till sjöfarten.Regeringen föreslår att underdetta anslag anvisar 400 miljoner kronorför nästa budgetår. ochFolkpartiet anser att anslaget börreduceras med 100 respektive 200miljoner kronor. Utskottet behandlardessa frågor ingående i avsnittet 13Sjöfartspolitik. Med hänvisning till vadsom där anförs anser utskottet attriksdagen bör godta regeringens förslagtill medelsanvisning. Därmed ställer sigutskottet också bakom förslaget ibudgetpropositionen, i den del som avserår 1997, att bör godkänna attinriktningen bör vara att det nuvarandebidraget till den svenska handelsflottanskall bibehållas under åren 1997-2001.När det gäller övriga sjöfartsanslagföreligger bara ett motionsyrkande. Detär som anser att anslagetErsättning för fritidsbåtsändamål börreduceras med . EnligtVänsterpartiet finns det ingen anledningatt fortsättningsvis med skattemedelbidra till användningen av fritidsbåtar.Utskottet delar för sin del regeringensuppfattning att bör anvisa 44miljoner kronor, vilket innebär ettoförändrat anslag. Som framgår avpropositionen pågår en utredning omfritidsbåtstrafikens kostnadsansvar.Utskottet tillstyrker även regeringensövriga förslag till medelsanvisningarunder avsnittet Sjöfart ibudgetpropositionen.8.4.2 LuftfartUnder avsnittet Luftfart finns ett endaanslag, nämligen Driftbidrag tillkommunala flygplatser i skogslänen.Regeringen, som föreslår att riksdagenanvisar , anser att det saknasövertygande skäl att ompröva anslagetsomfattning i avvaktan på övervägandenbl.a. i den trafikpolitiskapropositionen . Vänsterpartietoch framhåller attanslaget bör höjas med 15 miljonerkronor nästa budgetår.Utskottet ansluter sig för sin del tillregeringens uppfattning att det inte nuär lämpligt att höja anslaget.Regeringens ställningstaganden i dentrafikpolitiska propositionen böravvaktas.8.5 Post- och telekommunikationRegeringen föreslår att förnästa budgetår anvisar 161,3 miljonerkronor till anslaget Post- ochtelestyrelsen, 157,5 miljoner kronortill Upphandling av särskildasamhällsåtaganden och 200 miljonerkronor till Ersättning till Posten ABför rikstäckande betalnings- ochkassaservice.Miljöpartiet de gröna anser att, iförhållande till regeringens förslag,anslaget till Post- och telestyrelsenbör minskas med 10 miljoner kronoreftersom ytterligare rationaliseringarkan göras. Detta parti anser vidare attanslaget Upphandling av särskildasamhällsåtaganden bör ökas med 5miljoner kronor eftersomfunktionshindrades tillgång tilleffektiva telekommunikationer ochpostservice måste vara mycket god.Enligt bör ingen ersättningutgå till Posten för rikstäckandebetalnings- och kassaservice intill dessatt Posten kunnat belägga behovet avstöd.Post- och () ärcentral förvaltningsmyndighet för frågorom post-, tele- och radiokommunikation.PTS ansvarar bl.a. för att det finns välfungerande telekommunikationssystem samtfungerande post- och kassaservice i helalandet. Verksamheten finansieras i detnärmaste helt med avgifter sominlevereras på särskild inkomsttitel.Utskottet anser att de av regeringenföreslagna medelsanvisningarna tillanslagen ochUpphandling av särskildasamhällsåtaganden är väl avvägda. Godaförutsättningar skapas därmed för atttrygga funktionshindrades behov aveffektiva telekommunikationer ochpostservice. PTS bör som regeringenframhåller fritt kunna avgöra inomvilket område det senare anslaget skallanvändas. Därmed ökar flexibilitetenvilket torde leda till att medlen kananvändas på ett effektivare sätt.Riksdagen antog en ny postlag(prop. 1996/97:218, bet. TU6, rskr.34-35). I det sammanhanget gav riksdagensom sin mening regeringen till känna attden borde överväga frågan om huruvidaåtgärder behöver vidtas för att skapagarantier för att målet med enrikstäckande postservice till rimligapriser skall kunna uppfyllas. Regeringenskall enligt uttalandesnarast återkomma till med enredovisning av resultatet av sinaöverväganden. beslut innebärvidare att det nuvarande avtalet mellanstaten och Posten om rikstäckandebetalnings- och kassaservice förlängsett år. Det betyder att sammaersättning, , börlämnas även för . Utskottet anseratt det vore mycket olämpligt omriksdagen, i avvaktan på den begärdaredovisningen, inte skulle utbetalanågon ersättning till Posten förrikstäckande betalnings- ochkassaservice. Om förslaggenomförs hotas möjligheterna attupprätthålla denna service i helalandet.Utskottet ställer sig bakom samtligaregeringens förslag tillmedelsanvisningar för nästa budgetårunder avsnittet Post- ochtelekommunikation i budgetpropositionen.8.6 , kollektivtrafikoch samhällsköpta tjänster m.m.För att förbättra järnvägenskonkurrenskraft föreslår Vänsterpartietatt ban-avgifterna reduceras med 345miljoner kronor och att SJ:spersontrafik ges ett prisstöd på 100miljoner kronor.Av budgetpropositionen framgår attregeringen avser att se överbanavgifterna inför den trafikpolitiskaproposition som kommer att framläggas år1998. Utskottet, som förutsätter attregeringen i denna proposition kommeratt göra en bedömning av järnvägenskonkurrenskraft, är inte berett atttillstyrka de förslag som framförs ivänstermotionen.Riksdagen godkände enuppgörelse mellan staten och SJ om köpav persontrafik på järnväg för perioden1996-06-10-1997-12-31. Den trafik somupphandlas finns redovisad i utskottetsbetänkande /96:TU6. Regeringenföreslår att under anslagetKöp av interregional persontrafik påjärnväg anvisar för att finansiera bl.a.denna trafik. anser att köpav olönsam järnvägstrafik inte kanmotiveras så länge inga andra lösningartillåts eller prövas. De framhåller atten konkurrensutsättning avpersontrafiken på järnväg mycket väl kanvisa sig leda till att nyatrafikutövare, som kan köra nu olönsammasträckor, etablerar sig. EnligtModeraterna bör anslaget reduceras med100 jämfört medregeringens förslag. Miljöpartietföreslår att regeringens förslag tillmedelsanvisning höjs med 147 miljonerkronor, vilket skulle göra det möjligtatt upphandla nattågstrafik mellan och . I motion T533(mp) föreslås att anslaget höjs med 5miljoner kronor för att göra det möjligtatt återinföra nattåg längs via Sundsvall.Utskottet anser att det tidigareriksdagsbeslutet om upphandling avolönsam järnvägstrafik t.o.m. utgångenav bör följas och tillstyrkerföljaktligen den av regeringenföreslagna medelsanvisningen. Utskottetställer sig också bakom regeringensövriga förslag om anslag för nästabudgetår under avsnittet Statensjärnvägar, kollektivtrafik ochsamhällsköpta tjänster m.m. ibudgetpropositionen.8.7 Kommunikationsforskning ochmeteorologiStatens väg- ochtransportforskningsinstitut (VTI) är ettnationellt transportforskningsinstitutsom utför kvalificerad tillämpadforskning och utveckling åt myndigheteroch andra uppdragsgivare. Regeringen harställt krav på att av de totalaintäkterna skall vara uppdragsintäkter.De beräknas uppgå till 100miljoner kronor. Utskottet delarregeringens bedömning att böranvisa under anslaget Statensväg- och transportforskningsinstitut.Kommunikationsforskningsberedningen(KFB) har till uppgift att planera,initiera, stödja och samordnaövergripande kommunikationspolitisktmotiverad forskning, utveckling ochdemonstrationsverksamhet. Beredningenskall också svara för information ochdokumentation inom forskningsområdet.Regeringen föreslår en medelsanvisningtill KFB på 150,8 miljoner kronor.Kristdemokraterna framhåller att detpågående biomedels- ochelhybridprogrammet kommer att avslutasår . De anser att 135 miljonerkronor bör anvisas till KFB för attstarta ett nytt projekt inom dettaområde. Utskottet, som avstatsfinansiella skäl inte kan ställasig bakom förslag,har inget att erinra mot vad regeringenanfört.I enlighet med tidigare riksdagsbeslutföreslår regeringen att riksdagenanvisar nästabudgetår till anslaget Bidrag tillforskning om el- och hybridfordon.Miljöpartiet anser att anslaget börhöjas med . Utskottetdelar för sin del regeringens bedömningatt det tidigare riksdagsbeslutet, sominnebar att KFB skulle driva ettfyraårigt forsknings-, utvecklings- ochdemonstrationsprogram rörandeanvändningen av el- och hybridfordon börföljas.Anslaget Bidrag till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institutanvänds bl.a. till uppgifter som ärnödvändiga för att tillgodose samhälletsallmänna behov av prognoser, varningaroch beredskap. Övrig verksamhet, somsvarar för av intäkter,finansieras med avgifter. Regeringenföreslår en medelsanvisning på 120,3miljoner kronor för nästa budgetår. Medhänvisning till att kan bedriva sinverksamhet i mer affärsmässiga formeranser att anslaget kanminskas med 20 miljoner kronor.Utskottet delar för sin del regeringensbedömning.Utskottet tillstyrker regeringenssamtliga förslag till medelsanvisningarför nästa budgetår under avsnittetKommunikationsforskning och meteorologii budgetpropositionen.8.8 Anslag för budgetåren 1998 och 1999I motion T220 (mp) yrkande 2 begärs attriksdagen godtar en beräknad fördelningpå anslag inom utgiftsområde 22 för åren1998 och 1999. Utskottet - som delvisbehandlar detta yrkande i avsnitten 9,11 och 15 - finner ingen anledning attnu gå in på en detaljerad bedömning avenskilda anslag . Motionenavstyrks därför i denna del.8.9 Sammanfattning av utskottetsställningstagandeAv utskottets ställningstaganden ovanföljer att utskottet anser att riksdagenför bör anvisa anslagunder utgiftsområde 22 Kommunikationer ienlighet med regeringens förslag.Utskottets förslag tillmedelsanvisningar finns redovisat ibilaga 1. Motionerna T213 (kd) yrkande26, T214 (fp) yrkande 23, T220 (mp)yrkandena 1 och 2 i denna del, T222 (m)yrkandena 1-11, T225 (v) yrkande 15,T533 (mp), T707 (v) och A428 (kd)yrkande 9 avstyrks följaktligen.Övriga frågor inom utgiftsområde 22Kommunikationer9 VägverketAvsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottetföljande förslag avseende Vägverketenligt yrkandena 1-5 i regeringenshemställan. bör enligtregeringendels godkänna att får överföramedel från anslagen Vägverket:Administrationskostnader och Vägverket:Kostnader för registerverksamhet tillanslaget Drift och underhåll av statligavägar,dels godkänna att en låneram om totalt800 får användas såväl förinköp av omsättningstillgångar ochanläggningstillgångar som för broar somersätter färjor,dels godkänna att får belastaanslaget Byggande av vägar med kostnaderför ränta och amortering av upptagna lånför väg E 6, delenStenungsund-Ljungskile,dels godkänna att planeringsramen förByggande av vägar är 3 785 000 000 krför och 3 för år1999,dels godkänna att planeringsramen förByggande av länstrafikanläggningar är för och för år 1999.Vidare behandlar utskottet motionernaT220 (mp) yrkandena 2 (delvis), 4-6 och10 samt A428 (kd) yrkande 8.9.1 PlaneringsramarRegeringen föreslår mot bakgrund av debesparingar inom utgiftsområde fastställt och i vårasatt godkänner dels attplaneringsramen för Byggande av vägarskall vara för år1998 och för år1999, dels att planeringsramen förByggande av länstrafikanläggningar skallvara för år 1998och för år 1999.I motion T220 (mp) yrkande 2 föreslåsdels att planeringsramen för Byggande avvägar skall vara 2 185 miljoner kronormindre för och 1 896 miljonerkronor mindre för än vadregeringen föreslår, dels attplaneringsramen för Byggande avlänstrafikanläggningar skall vara 700miljoner kronor större för och800 större för år 1999än vad regeringen föreslår.Utskottet finner de av regeringenföreslagna planeringsramarna väl avvägdaoch tillstyrker därför att riksdagengodkänner dem. Härav följer att motionT220 (mp) yrkande 2 i motsvarande delavstyrks.9.2 Överföring av medel från vissaanslag till driftanslagetRegeringen föreslår att , dåbesparingar görs i dess administration,bör få överföra medel från det föradministration avsedda anslaget tillanslaget Drift och underhåll av statligavägar. Syftet med en sådan överföring äratt möjliggöra ökade underhållsinsatserpå det statliga vägnätet. Överföringtill sistnämnda anslag i samma syfte börockså - föreslår regeringen - kunna skefrån anslaget för registerverksamhet, dåbesparingar görs i den verksamheten.Utskottet tillstyrker regeringensförslag.9.3 Låneram för vissa investeringarRegeringen föreslår att riksdagengodkänner att en låneram iRiksgäldskontoret om totalt 800 000 000kr får användas av för inköpav såväl omsättningstillgångar ochanläggningstillgångar som för broar somersätter färjor.Av propositionen framgår att Vägverkethemställt om en minskad låneram ijämförelse med innevarande budgetår, dåden omfattar 2 miljarder kronor.Omsättnings- och anläggningstillgångarnautnyttjas huvudsakligen i Vägverketsegen produktionsverksamhet. Genomrationaliseringar har kapitalbindningeni verket kunnat minskas till 265miljoner kronor. Planerade broinve-steringar med lån har inte realiseratspå ett sätt som antogs för ett par årsedan. uppgår lån förfärjor som ersätter broar till ca 90miljoner kronor. Vid utgången av år 1997beräknas lån för detta ändamål uppgåtill ca .