bet · GK01FöU1 · 1996-11-28 00:00:00 — Med anledning av den reducerade basorganisationen finns skälatt utreda organisationen av framtida basförband och ett nytt bassystem.Utbyggnaden av det nuvarande Bas 90-systemet bör därför avbrytas tills vidare.Det kvarstående behovet kan tillgodoses i en anpassningssituation.Regeringen pekar återigen på betydelsen av försvarets telenät (FTN).Försvarsmakten bör även fortsättningsvis äga, utveckla och driva nätet som enegen teleoperatör.Utveckling och anskaffning av fem stridslednings- ochluftbevakningscentraler, samt omsättning av äldre centraler, bör fullföljas.De första nya centralerna bör kunna tas i begränsad operativ drift i början avförsvarsbeslutsperioden. Även anskaffningen av det flygburnaspaningsradarsystemet bör fullföljas. Två radarflyggrupper bör kunna tas ioperativ drift vid sekelskiftet.Anskaffningen av JAS 39 bör fullföljas. Utveckling och anskaffning avden tredje delserien redovisas särskilt i det följande.Regeringen anser det angeläget att den första Gripendivisionen blir operativår 1997 och en andra division året därpå. Det är vidare angeläget med fortsattanskaffning av den tvåsitsiga versionen av JAS 39 . Inriktningen är attdetta flygplan skall börja levereras och att systemet skall tasi operativ drift år 1999.Regeringen framhåller betydelsen av att flygstridskrafterna ges en relevantbeväpning och utrustning i övrigt. Anskaffningen av radarjaktrobot 99 tillsåväl JAS 39 som JA 37 bör således fullföljas. Regeringen anser ävenatt utvecklingen och anskaffningen av spaningskapsel för JAS 39 börfullföljas så att systemet kan vara operativt åren 2002-2003.Telekrigföringsförmågan inom JA 37-systemet skall förbättras underförsvarsbeslutsperioden.Regeringen anser att de lätta attackflygförbanden bör avvecklas. De harnumera begränsad förmåga att uppträda i en svår hotmiljö.JA 37-förbanden bör enligt regeringens mening organiseras i åtta divisioner.AJS 37- respektive J 35-förbanden bör organiseras i fyra AJS 37-divisioner ochen J 35-division.Under försvarsbeslutsperioden bör sex divisioner ombeväpnas till JAS 39Gripen. kommer då flygstridskrafterna att bestå av sex JAS 39-Gripen-divisioner, sex JA 37-divisioner och en AJS 37-division. Ombeväpning av JA 37-förband till JAS 39 bör inledas omkring år 2000.Transportflygförbanden vidmakthålls och utvecklas. Förbanden bör organiserasi 4 centrala och 4 regionala transportflygdivisioner. Regeringen förordarslutligen att omsättningen till signalspaningsförband S 102B slutförs så attsystemet är operativt år 1998.Regeringen föreslår sammanfattningsvis* att flygstridskrafternas ledning organiseras i en centralflygledningsresurs och tre flygkommandostaber,* att sex stridslednings- och luftbevakningsbataljoner behålls,* att 13 stridsflygdivisioner behålls tills vidare,* att 16 basbataljoner behålls och* att fyra transportflygdivisioner behålls.Regeringen hemställer att godkänner förslaget till inriktning avkrigsorganisationen för flygstridskrafterna.MotionernaModerata samlingspartiet anser i sin partimotion Fö201 (m) att regeringensinriktning om tolv divisioner JAS och 16 basbataljoner efter återtagninginnebär en stor risktagning för uthålligheten i luftförsvaret, framför alltefter . För att ersätta de JA 37 som fram till dess upprätthållerluftförsvaret bör beslut redan nu fattas om att anskaffa och uppsättaytterligare två divisioner JAS 39 . Med 14 divisioner även långsiktigtanser motionärerna att det sannolikt finns möjligheter att fördubbla den tidluftförsvaret kan verka. Även antalet basbataljoner bör öka, vilket har storbetydelse för uthålligheten. 21 bataljoner sägs vara den logiska konsekvensenav 14 flygdivisioner men antalet bör övervägas i den utredning avbasorganisationen som regeringen aviserat.Motionärerna hemställer att beslutar om en krigsorganisation förflygstridskrafterna i enlighet med vad som anförts (yrkande 8 i denna del).Folkpartiet liberalerna poängterar luftförsvarets stora betydelse och anföri partimotion Fö38 (fp) att man delar regeringens bedömning av kommande behovav flygstridskrafter. Den fortsatta anskaffningen av JAS 39 bör sålundainriktas mot tolv divisioner. Motionärerna anför vidare att vi också förflygstridskrafterna bör visa förmåga att vid behov kunna utöka organisationen.Så länge som Viggensystemet är i drift kan detta ske genom att flygplan somnyligen ersatts av JAS 39 åter tas i tjänst. Denna möjlighet sägs ståtill buds fram . Härefter ligger uppväxlingsmöjligheterna i enkompletterande beställning av JAS, förutsatt att tillverkning pågår. Det finnssåledes flera organisatoriska optioner inför förändringar i omvärlden.Motionärerna hemställer att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts om flygstridskrafter (yrkande 13 i denna del).Vänsterpartiet föreslår i partimotion Fö52 (v) att flygstridskrafternasledning helt skall centraliseras. Flygkommandostaberna bör sålunda utgå.Riksdagen föreslås som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts omFörsvarsmaktens krigsorganisation (yrkande 9 i denna del).I likhet med vad som i det föregående anförts om en mindre krigsorganisationför armé- och marinstridskrafter än den som regeringen har föreslagit förordarMiljöpartiet de gröna i sin partimotion Fö42 (mp) reduktioner inomflygstridskrafterna. Sålunda föreslås en krigsorganisation som består av åttadivisioner JAS 39 (yrkande 34).Kristdemokraterna anser i kommittémotion Fö23 (kd) att kapaciteten hos våraflygstridskrafter och övrigt luftförsvar är av avgörande betydelse vidinledningen av ett modernt krig. För att kunna utveckla god initialeffekt ochnå en rimlig uthållighet i syfte att hindra en angripare från att fåluftherravälde behövs 14 stridsflygdivisioner (yrkande 24). Skyddet avarméstridskrafternas mobilisering och uppmarsch måste tryggas liksom skyddetav vitala samhällsfunktioner och kraftcentrum.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot regeringens förslag om en långsiktiginriktning av flygstridskrafternas krigsorganisation mot 12 flygdivisioner,och att därvid 13 divisioner behålls tills vidare för att stärka förmågan tillanpassning. Utskottet har heller intet att invända mot en organisation med 16basbataljoner. Anskaffningen av JAS 39 bör fullföljas. Utskottetåterkommer till detta. Utskottet anser, liksom regeringen, att de lättaattackflygförbanden bör avvecklas eftersom deras operativa värde är begränsat.Transportflygförbanden bör vidmakthållas och utvecklas.Härav följer att bör avslå Moderata samlingspartiets partimotionFö201 (m) yrkande 8 i denna del som, med utgångspunkt i en högre ekonomisk ramför Försvarsmakten, föreslår en krigsorganisation med 14 flygdivisioner och 21basbataljoner.Även kommittémotion Fö23 (kd), som i yrkande 24 föreslåren långsiktig inriktning mot 14 krigsdivisioner, bör avslås.Riksdagen bör vidare avslå partimotion Fö52 (v) yrkande 9 idenna del, eftersom motionens förslag utgår från en annan ekonomi och en annaninriktning för flygstridskrafterna än vad utskottet förordar.Med motsvarande motiv bör avslå motion 42 (mp parti)yrkande 34.Folkpartiet pekar i sin partimotion Fö38 (fp) på flera organisatoriskaoptioner för att kunna utöka krigsorganisationen. Utskottet utgår från attsådana optioner kommer att värderas i den årliga planeringen och inom ramenför tillämpningen av den anpassningsdoktrin som behandlats i det föregående.Riksdagen bör därför inte bifalla motionens yrkande 13 i denna del.Det anförda innebär sammanfattningsvis att bör godkänna den avregeringen föreslagna inriktningen för flygstridskrafterna.JAS 39 GripenUtskottet behandlar här dels vad regeringen i totalförsvarspropositionenanfört om JAS 39 delserie 3 (s. 78) och om ekonomisk styrning av JAS 39-projektet (s. 194-196), dels vad regeringen i skrivelse 1995/96:199 anför omnämnda projekt. Utskottet behandlar även de motioner om JAS 39 somavgivits i anslutning till de båda regeringsdokumenten, nämligen Fö38 (fpparti) yrkande 13 i denna del, Fö42 (mp parti) yrkandena 32-33, Fö52 (v parti)yrkande 9 i denna del, Fö201 (m parti) yrkande 8 i denna del samt 1995/96:Fö17(s), 1995/96:Fö18 (v) och 1995/96:Fö19 (mp). Utskottet återkommer i sambandmed behandlingen av anslaget för till inriktning och beräknadekostnader för programmet 10. JAS 39-förband.RegeringenRedogörelse för läget i JAS 39 Gripen-projektetRegeringen lämnar i enlighet med beslut om riktlinjer förutveckling och anskaffning av JAS 39 Gripen-systemet en lägesredovisingför projektet (prop. 1981/82:102 bil. 2, bet. 1981/82:FöU18, rskr. 1981/82:374).Regeringen uppdrog åt () att göra engenomgång av JAS 39 ekonomi.Regeringen uppdrog åt att inledaförhandlingar med om JAS 39 fortsattautveckling i syfte att få underlag rörande anskaffning av en tredje delserie.I uppdraget ingick inte att slutföra förhandlingen.I sin projektredovisning anmäler regeringen beträffande tekniken i projektetatt det inte finns skäl att ifrågasätta myndigheternas bedömning att kraven påegenskaper och prestanda enligt projektspecifikationen i allt väsentligtkommer att kunna uppfyllas, och i flera fall också överträffas.Utvecklingen av det nya styrsystemet har utfallit positivt. Det införs nu påserieflygplanen. Programmet medger att fulla operativa prestanda efter handkommer att kunna utnyttjas.Ett åtgärdsprogram har utarbetats för att rätta till konstaterade miljö- ochtillgänglighetsproblem med hjälpkraftsaggregatet (APU). Inriktningen innebärpå sikt ett byte av nuvarande hjälpkraftsaggregat.Flygutprovningen med den tvåsitsiga versionen påbörjades i april 1996.Liksom tidigare bedömer Försvarsmakten att leveranser av dennaflygplansversion kan ske med början år 1998.Serieleveranser av bombkapseln påbörjades under år 1995.Radarjaktroboten 99 (AMRAAM) håller på att införas. Roboten kommer med vissabegränsningar att vara operativ och fullt operativ från år 2001.Regeringen anmäler att tillverkningen av serieflygplanet löper väl. Framtill har 18 serieflygplan levererats. De 30 flygplanen i delserie 1beräknas vara levererade omkring /97.Utbildningsanläggningen vid F 7 invigdes i juni 1996.Den första krigsdivisionen bedöms kunna organiseras , den andraunder år 1998.Det ekonomiska läget i projektet redovisades senast för i 1995 årsbudgetproposition.Riksdagen godkände regeringens förslag att den s.k. JAS-ramen, isamband med en omdefiniering av projektet, skall ändras från 50,0 miljarderkronor i prisläge till i samma prisläge(prop. 1992/93:100 bil. 5, bet. 1992/93:FöU9, rskr. 1992/93:333). I 1995 årsbudgetproposition angav regeringen den omräknade planeringsramen för projektettill i prisläge 1994/95.Av Försvarsmaktens årsredovisning för /95 framgår attförbrukade medel inom JAS-ramen, från projektstarten till och med 30juni 1995, uppgår till i löpande priser varav 4,7miljarder har förbrukats under /95.1993 fick en rörlig kredit i på1,att användas för betalningsförskjutningar inom JAS-systemet. Denna kredit - det s.k. JAS-lånet - utnyttjades under budgetåret1993/94. Under /95 har Försvarsmakten enligt regeringsbesluthaft möjlighet att utöka lånet med ytterligare . Dennamöjlighet har inte behövt utnyttjas.Försenade leveranser, vilket resulterat i senareläggning av vissamaterielbeslut, har medfört att de ekonomiska resurser som tilldelats /95 inte helt har förbrukats.Vissa frågor med anledning av utredningRegeringen tar upp vissa frågor med anledning av RRV:s rapport och anför bl.a.följande.Utgiftsutvecklingen har medfört att JAS-ramen /82 till1994/95 har ökat med till . RRVbedömer att denna ökning svarar mot- ändrat materielinnehåll för ,- ändrade valutakurser för ,- den generella inflationen för samt- en prisutveckling utöver den generella inflationen för ca 7 miljarderkronor.RRV bedömer inte att utgiftsutvecklingen i JAS 39-projektet äranmärkningsvärd eller onormal i jämförelse med projekt av samma art ellerstorlek.I avtalen mellan och förekommerbetalningsplaner med förskottsbetalningar. RRV har funnit att enligt avtaletfrån kommer förskottsbetalningarna för typutveckling och anskaffningav delserie 1 att sammantaget väsentligt överskrida den slutliga kostnaden fördetta avtal och medföra återbetalning till staten. Det överskjutande beloppetberäknas uppgå till . Regeringen säger sig vara informeradom detta och förutsätter att det överskjutande beloppet återbetalas tillFörsvarsmakten under år 1997.RRV:s granskning har enligt regeringen inte gett anledning till attifrågasätta att projektets kostnader är riktigt redovisade avseendeutbetalningar från . RRV har heller inte funnit att detfrån företagens sida felaktigt redovisats beställningar mot JAS-kontrakten.RRV har granskat om det förekommer beställningar från FMV som avser en avriksdagen inte beslutad och av regeringen inte beställd delserie 3 av JAS 39.Granskningen har inte visat att det finns några sådana beställningar.Priskompensationssystemet har förändrats under JAS 39-projektets gång. RRV finner trots detta att systemet inte varit följsamt motförändringar i priser och valutakurser. RRV föreslår därför att regeringenöverväger en enklare modell för priskompensation där avstämning görs iefterhand.Regeringen anser för sin del att en av grundprinciperna för detpriskompensationssystem som används i statsförvaltningen är attanslagsnivån bör vara ett uttryck för beslutad ambitionsnivå i verksamhetenoch att priskompensationen skall budgeteras inför budgetåret. Regeringen menardärför att ett priskompensationssystem som bygger på en prognos där avstämninggörs i efterhand strider mot denna princip. RRV:s förslag i denna del ärdärmed inte aktuellt för JAS 39-projektet.RRV bedömer att förseningarna i JAS 39-projeketet inte är större än vad somkan anses vara vanligt i denna typ av stora och långsiktigautvecklingsprojekt. Regeringen gör ingen annan bedömning.Delserie 3Regeringen erinrar om att i försvarsbeslutets första etapp godkändeen inriktning där krigsorganisationen omfattar ca 12 stridsflygdivisioner,vilka bör vara utrustade med JAS 39 Gripen.Med utgångspunkt i nu gällande riksdagsbeslut pågår anskaffning av JAS 39Gripen till 8 divisioner. Flygplan och utrustning motsvarande behovet förytterligare 4 divisioner bör således anskaffas i en tredje delserie.Regeringen anför vidare att slutleveransen av delserie 2 beräknas ske underår 2003, varför leverans av en tredje delserie bör påbörjas samma år.Utvecklingsarbetet för den tredje delserien behöver då inledas år 1997.Slutleverans beräknas ske år 2006.Regeringen anger att den tekniska delen av utvecklingsarbetet för den tredjedelserien kommer att omfatta en nödvändig anpassning till ny teknik. I dentaktiska utvecklingen kommer främst luftförsvarsförmågan att förbättras.Regeringen anmäler att den kommer att redovisa ett fylligare beslutsunderlagför försvarsutskottet.Regeringen hemställer att godkänner förslaget till utveckling ochanskaffning av JAS 39 delserie 3. Det bör ankomma på regeringen attbesluta om anskaffningsprocessen inom investeringsramen för JAS 39 ochinom ramen för av till utgiftsområde 6 Totalförsvar bemyndigademedel.Ekonomisk styrning av JAS 39 Gripen-projektetDen nuvarande JAS-ramen uppgår till i prisläge 1995/96.Regeringen anmäler att erfarenheterna från ramstyrning av JAS 39 är i huvudsak goda, varför ramstyrningen bör fortsätta.Ramstyrningen bör enligt regeringen utvecklas ytterligare så att också andrainvesteringsbeslut uttrycks i form av ett definierat materielinnehåll somskall uppnås enligt en fastställd tidsplan och till en angiven ekonomi.Regeringen föreslår en omdefiniering av JAS-ramen per den 1 januari 1997.Samtliga flygplan i delserie 1 väntas då vara levererade. Avslutad verksamhetsom t.ex. utvecklingsarbete och leverans av delserie 1 utgår ur JAS-ramen.Under 1997 görs en slutredovisning av denna verksamhet.Den omdefinierade ramen bör enligt regeringen omfatta samtliga investeringarsåväl för delserie 2 som för delserie 3. Båda serierna slutlevereras . Ramen bör vidare inkludera tillhörande stödutrustning ochbeväpning som skall levereras , liksom kostnaderna vid FMVför att genomföra investeringarna.Åtgärder för vidmakthållande bör enligt regeringen inte ingå i den nya JAS-ramen.I den omdefinierade ramen ingår redan utbetalade medel för materiel somkommer att slutlevereras under perioden 1997-2006.Regeringen åskådliggör i en tabell innehåll och uppskattade kostnader föravslutad verksamhet, omdefinierad JAS-ram, och vidmakthållande.--------------------------------------------------------| JAS 39 |JAS 39 | JAS 39 || avslutad |investeringsram | vidmakthållande||verksamhet | | t.o.m. || | | || | Ca 73 miljarder | Ca 6 miljarder || Ca 23 miljarder | kronor | kronor || kronor | | || | Typarbete JAS | || Typarbete JAS |39 B | Vidmakthållande||39 A | Typarbete | av || delserie 1 |delserie 3 | levererad || Jaktbeväpning | Modifiering för | materiel ||(Rb74) |del- | || Attackbeväpning | serie 3 | || (Rb 15, Rb 75 | Modifiering för | ||och |del- | || Arak 70) | serie 1 och 2 | || Bombkapsel | Delserie 2 | || Vidmakthållande | Delserie 3 | || m.m. | Varnings- och | || |mot- | || | verkanssystem | || | Igenkänningsut- | || | rustning (IK) | || | Simulator | || | Flygradio | || | Jaktbeväpning | || | (Rb 99) | || | Spaningskapsel | || | FMV:s kostnader | |--------------------------------------------------------Den omdefinierade ramen beräknas sålunda uppgå till ca 73 miljarder kronorvarav ca 17 miljarder utgör redan utbetalade medel eller medel som planerasför utbetalning t.o.m. . Av den omdefinierade ramen ärenligt regeringen ca hänförliga till investeringar inomden nuvarande JAS-ramen och ca 31 miljarder avser tillkommande investeringar.Regeringen avser att ge försvarsutskott en särskild redovisning omden omdefinierade ramen. Regeringen avser även att fortsättningsvis årligeninformera om utvecklingen inom JAS 39 Gripenprojektet.Regeringen hemställer att godkänner förslaget till omdefinieradJAS-ram.MotionernaI Moderata samlingspartiets partimotion Fö201 föreslås att JAS 39 Gripenanskaffas för en krigsorganisation med totalt 14 flygdivisioner. Med nugällande riksdagsbeslut som grund pågår anskaffning av två delserier för åttadivisioner. Flygplan och utrustning motsvarande behovet för ytterligare sexdivisioner JAS 39 bör således anskaffas i en tredje delserie (yrkande 8i denna del). I övrigt bör regeringens förslag till delserie 3 bifallas utanatt antalet flygplan per division för den skull minskas.Folkpartiet liberalerna delar regeringens bedömning av kommande behov avflygstridskrafter, inbegripet anskaffning av delserie 3 för JAS-systemet. Ipartimotion Fö38 (fp) anförs härutöver att man bör hålla öppet för ettalternativ, där exportorder för JAS möjliggör en omkastning i leveranser, såatt får en del av de beställda flygplanen (yrkande 13 i denna del). Det kan då bli ett gemensamt intresse för staten ochindustrin med en annan leveranstakt för de svenska beställningarna.Miljöpartiet de gröna har länge krävt stopp för JAS och inte ändrat åsikt ifrågan. är en felprioritering. I partimotion Fö42 (mp) föreslåssålunda att någon ytterligare anskaffning i form av en tredje delserie intebör ske (yrkande 32). Pengarna skulle betydligt mer effektivt kunna investerasför vår gemensamma säkerhet, speciellt i ett läge då hotbilden inte är militärutan mer reell i form av miljöförstöring, ökande klyftor i samhället m.m.Motionärerna finner det anmärkningsvärt att en investering imångmiljardklassen för redovisas så summariskt som itotalförsvarspropositionen. Detta sägs vara oacceptabelt och har inte att göramed om delserie 3 skall beställas eller ej. Det är en principfråga omriksdagens inflytande och trovärdighet gentemot skattebetalarna. Motionärernaanser att en beställning av JAS 39 delserie 3 inte kan göras utan attriksdagen har ett fullgott beslutsunderlag beträffande antalet flygplan,beväpning, prestanda och ekonomi samt om de säkerhetspolitiska motiven för enytterligare anskaffning (yrkande 33).Miljöpartiet vänder sig också i motion 1995/96:Fö19 mot en anskaffning avdelserie 3.Även avvisar ytterligare beställningar av JAS 39 iform av en tredje delserie (partimotion Fö52 (v) yrkande 9 i denna del samtmotion 1995/96:Fö18).I motion 1995/96:Fö17 (s) uttalas farhågor för att motorn i JAS 39 ,som är en utvecklad version för att ge tillräckliga prestanda, skulle drabbasav materialutmattning vid extrema påfrestningar. Motionären hemställer attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovetav ytterligare information om riskerna för materialutmattning i motorn på JAS39 Gripen.UtskottetUtvecklingsläget för JAS 39 GripenUtskottet har ingen erinran mot regeringens redovisning av läget i JAS 39Gripen-projektet. tekniska problem har bemästrats, specificeradeprestanda har verifierats och tillverkning och leveranser flyter nu väl.Regering och myndigheter synes ha grepp om kostnaderna, vilket vidimeratsgenom () granskning. RRV har sålunda inte bedömtutgiftsutvecklingen som anmärkningsvärd eller onormal i jämförelse med andramotsvarande projekt. Inte heller förseningarna har av RRV ansetts onormala.Enligt utskottets mening förstärker regeringens senaste redovisning, stödd påRRV:s undersökning, bilden av att JAS 39 sammantaget är ettväl skött projekt.Delserie 3Riksdagen angav i försvarsbeslutets första etapp (prop. 1995/96:12, bet. FöU1,rskr. 45 och 46) en inriktning för flygstridskrafterna mot cirka tolvdivisioner utrustade med JAS 39 . Med stöd av fattadebeslut pågår anskaffning av flygplan och annan utrustning inom ramen försystemet till åtta divisioner.Utskottet kan konstatera att beslutsunderlaget i propositionen föranskaffning av en tredje delserie är mycket kortfattat. Utskottet inser attförsvarssekretess och kommersiell sekretess sätter klara gränser för vad som idetta läge kan skrivas i en öppen handling. Utskottet har därför fåttkompletterande information i samband med föredragningar av företrädare förregeringskansliet och Försvarsmakten. har bl.a. belystsden operativa bakgrunden för anskaffning av en tredje delserie, vilkautvecklingssteg som kan vara aktuella, ekonomiska förhållanden samtförhandlingsläget med industrin. Utskottet har erfarit att det fortfarandefinns ett antal frågor att överväga innan somföreträdare för staten/beställaren kan skriva kontraktsskrivning medindustrin. Dessa hänger främst samman med vilken avvägning sominom given ekonomisk ram ger bästa försvarseffekt. Här kan bl.a. antaletflygplan, s.k. teknisk anpassning, beväpning, sensorer, kommunikationssystemm.m. Detta är frågor som utskottet vill ha insyn i och vid behovkunna påverka. Utskottet förutsätter därför att regeringen återkommer iärendet i så god tid att utskottet, om det så finner erforderligt, gesmöjlighet att påverka inriktningen av beställningen. innan kontrakt tecknasmed industrin.Med denna förutsättning anser utskottet att skall bifallaregeringens hemställan om utveckling och anskaffning av en tredje delserie avJAS 39 som bör omfatta flygplan, beväpning och annan utrustning förresterande fyra divisioner.Det anförda innebär att motion Fö201 (m parti), som i yrkande 8 i denna delföreslår att flygplan och utrustning för ytterligare sex divisioner JAS 39Gripen utvecklas och anskaffas, bör avslås.Riksdagen bör också avslå motionerna 1995/96:Fö18 (v), 1995/96:Fö19 (mp),Fö42 (mp parti) yrkande 32 och Fö52 (v parti) yrkande 9 i denna del, vilkaalla anser att delserie 3 inte skall anskaffas.Det anförda innebär också krav på ett tillfredsställande beslutsunderlaginför ett slutligt ställningstagnade till den aktuella anskaffningen. Yrkande33 i motion Fö42 (mp parti) bör därmed vara tillgodosett, varför riksdageninte bör bifalla yrkandet.Utskottet utgår från att regering och myndigheter i den fortsattaanskaffningen av JAS 39 prövar att förändra leveransplanen så att detsvenska flygvapnet får beställda flygplan , om dettaskulle visa sig lämpligt med hänsyn till eventuell export av JAS 39 Gripen.Utskottet förutsätter att regeringen håller informerad för det fallfrågan blir aktuell.