bet · GK01SfU1 · 1996-12-05 00:00:00 — Det anförda gavriksdagen som sin mening regeringen tillkänna.Härefter har förslag om samordnadrehabilitering för utsatta grupper lagtsfram av Sjuk- och arbetsskadekommittén islutbetänkandet SOU 1996:113. Kommittén,som samrått med , har föreslagit attförsäkringskassan, arbetsförmedlingenoch kommunen skall utveckla enfinansiell samverkan på lokal nivå förplanering och genomförande avrehabiliteringsinsatser och andraarbetsförberedande åtgärder. Förslagetbereds inom regeringskansliet.Utskottet vill också nämna att ensärskild utredare har haft i uppdrag attkartlägga lokala samverkansprojekt inomrehabiliteringsområdet mellan huvudmänsom har näraliggande verksamheter.Betänkandet - enkartläggning av lokala samverkansprojektinom rehabiliteringsområdet (SOU1996:85) bereds inomregeringskansliet.En proposition avses bli avlämnad tillriksdagen under våren 1997.Med hänvisning till det ovan anfördaanser utskottet att någottillkännagivande i frågor som tas upp imotionerna inte är påkallat. Utskottetavstyrker därför motionerna Sf205,So277, So802 yrkande 7, Sf214, Sf231yrkandena 1 och 2, A305 yrkande 15 ochSf247 yrkandena 1-4.Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vidålderdomUtgiftsområdet omfattar folkpension iform av ålderspension ochefterlevandepension till vuxna,pensionstillskott till folkpension,särskilt pensionstillägg tillfolkpension i form av ålderspension,bostadstillägg och särskiltbostadstillägg till pensionärer.Till utgiftsområdet hör tre anslag:anslaget A 1 Ålderspension (folkpensioni form av ålderspension samtpensionstillskott, barntillägg ochhustrutillägg till sådan pension samtsärskilt pensionstillägg), anslaget A 2Efterlevandepensioner till vuxna(folkpension i form avomställningspension, särskildefterlevandepension och änkepension samtpensionstillskott till dessa förmåner)och anslaget A 3 Bostadstillägg tillpensionärer (bostadstillägg tillpensionärer och särskilt bostadstilläggtill pensionärer).Riksdagen har i enlighet medregeringens förslag beslutat att förutgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vidålderdom för fastställaramen till 63 975 miljoner kronor.A 1 Folkpension i form av ålderspensionGällande ordningDet grundläggande ekonomiska skyddet vidålderdom garanteras genomfolkpensioneringen i 5-6 kap. lagen(1962:381) om allmän försäkring (AFL).Som tilläggsförmåner till folkpensionkan utges särskilda folkpensionsförmåneri form av pensionstillskott ochbostadstillägg till pensionärer.Övergångsvis utges som särskildafolkpensionsförmåner också hustrutilläggoch barntillägg.Rätt till folkpension kan intjänasenligt två alternativa regler. Enligtden ena regeln skall folkpension utges iförhållande till bosättningstid i landetoch enligt den andra regeln iförhållande till antalet år för vilkatillgodoräknats ATP-poäng. Den regel somger det mest fördelaktiga resultatetskall tillämpas. För rätt till oavkortadfolkpension krävs 40 bosättningsårmellan 16 och respektive 30år med ATP-poäng. Om kravet på 40respektive inte uppfylltsreduceras pensionen. som beviljats asyl i finnsi 5 kap. 7 § AFL regler som innebär attde som bosättningstid skall fåtillgodoräkna sig hela eller viss del avtiden i hemlandet eller annat land därde tillfälligt erhållit en fristad.Hel folkpension i form av ålderspensionutges av basbeloppet minskatmed eller, för giftförsäkrad, av basbeloppetminskat med två procent.Den ålderspensionär som har låg elleringen ATP har rätt tillpensionstillskott enligt lagen(1969:205) om pensionstillskott.Pensionstillskott till ålderspensionutges med högst av basbeloppetminskat med två procent.PropositionenI budgetpropositionen föreslårregeringen att beslutar attför anvisa medel tillanslaget A 1 med 53 148 miljoner kronor.MotionernaI motionerna So424 och Sf624 tar GudrunSchyman m.fl. (v) upp frågan om äldreinvandrares rätt till folkpension.Motionärerna anger att det finns mångaäldre invandrare som inte har rätt tillfolkpension utan därför måste leva påsocialbidrag. De invandrare som har fåttuppehållstillstånd i landet avhumanitära skäl omfattas inte avbestämmelserna i 5 kap. 7 § AFL som, dådet gäller rätt till folkpension, gervissa flyktingar rätt att fåtillgodoräkna sig bosättningstid ihemlandet. Det finns också ett växandeantal äldre invandrare som, på grund avalltför kort tillgodoräkningsbarbosättningstid, inte kan leva på sinålderspension. Det borde övervägas att,för båda dessa grupper, införa ett stödi form av särskild folkpension. I motionSo424 yrkande 19 begärs utredning ifrågan och i motion Sf624 yrkande 2begärs förslag till lagändring så att ensärskild folkpension kan ges till äldreinvandrare.Enligt motion Sf229 av Rose-MarieFrebran m.fl. (kd) börpensionstillskottet till de sämstställda pensionärerna ökas med imånaden. Med hänsyn härtill begärmotionärerna (yrkande 3, delvis, medbeaktande av den justering som gjorts avpartiets företrädare i utskottet, seSfU1y) att till anslaget A 1anvisar mer än vadregeringen föreslagit.UtskottetUtskottet tar först upp frågan om äldreinvandrares rätt till folkpension.Utskottet vill erinra om att utskottet isamband med behandlingen av proposition1992/93:7 om rätten till folkpensionm.m., i anledning av då väckta motioner,tagit upp frågan om försörjningen avvissa äldre invandrare. Utskottetanförde i betänkandet 1992/93:SfU4 attdet fanns anledning för regeringen attgöra en närmare utredning av de problemsom fanns och som kunde uppkomma iframtiden när det gällde försörjningenav invandrade ålderspensionärer som intehade rätt till folkpension eller endastskulle komma att få en reducerad sådanpension. Därvid borde också undersökasom det fanns möjlighet att lösaeventuella problem med dessa gruppersförsörjningsskydd på ålderdomen på annatsätt än genom socialbidrag. Riksdagenbeslöt att ge regeringen detta tillkänna (rskr. 1992/93:69).I regeringens skrivelse 1996/97:15 medredogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringenanges att frågan om invandraresgrundtrygghet kommer att beredas isamband med den proposition om nysocialtjänstlag som avses bli lämnadtill under våren 1997.Mot bakgrund av vad som anges iregeringens skrivelse 1996/97:15 är det,enligt utskottets uppfattning, intepåkallat med någon åtgärd medanledning av motion Sf624 yrkande 2eller motion So424 yrkande 19.Det bör enligt utskottets mening isammanhanget också noteras attregeringen i proposition 1996/97:25 omsvensk migrationspolitik i globaltperspektiv, i anledning av förslag tilländring i utlänningslagen (1989:529),föreslår en följdändring i 5 kap. 7 §AFL. Förslaget innebär att deutlänningar som fr.o.m. den 1 januari1997 föreslås få rätt tilluppehållstillstånd i landet somskyddsbehövande får rätt atttillgodoräkna sig bosättningstid ihemlandet. Detta innebär en utvidgningav de grupper som enligt nuvarandebestämmelser i 5 kap. 7 § AFL har rättatt tillgodoräkna sig sådanbosättningstid. Utskottet har ibetänkandet 1996/97:SfU5 tillstyrktförslaget.Då det gäller förslaget om en höjningav pensionstillskotten och en däravföranledd höjning av anslagetkonstaterar utskottet att något förslagom en motsvarande besparing inomutgiftsområdet inte har lämnats. Även omen höjning av pensionstillskotten skullevara önskvärd anser utskottet, motbakgrund av budgetläget, att det saknasförutsättningar för en sådan höjning.Utskottet vill emellertid erinra om attutskottet, i samband med behandlingen avförslaget om en förbättring av detsärskilda bostadstillägget tillpensionärerna, i yttrande 1994/95:SfU6ytill finansutskottet uttalade bl.a. attdet fanns anledning för regeringen attfölja utvecklingen för pensionärerna.Enligt utskottet fanns det ett behov aven analys som tog sikte på levnadsnivånför hela pensionärskollektivet.Riksdagen beslöt, på förslag avfinansutskottet (bet. 1994/95:FiU1), attsom sin mening ge regeringen detta tillkänna. Utskottet förutsätter attregeringen i enlighet härmed följerutvecklingen för pensionärerna.Utskottet har inte någon erinran motregeringens beräkningar av utgifternaunder anslaget.Utskottet återkommer i avsnittetUtskottets ställningstagande ochredovisar utskottets sammantagnaöverväganden och ställningstaganden.A 2 Efterlevandepensioner till vuxnaGällande ordningOmställningspension och särskildefterlevandepensionOmställningspension och särskildefterlevandepension, som infördes den 1januari 1990, utges till efterlevandemake oavsett kön och omfattar såvälfolkpension som ATP.Omställningspension utges tillefterlevande make som inte har fyllt 65år och som vid tiden för dödsfalletantingen sammanbott med maken som föregått dödsfallet eller dåstadigvarande bodde tillsammans som stod under vårdnad avmakarna eller en av makarna. Medefterlevande make likställs vissaefterlevande som varit samboende med denavlidne.Omställningspension utges under en tidsom begränsats fråndödsfallet. Därefter utgesomställningspension endast om denefterlevande har vårdnaden om ochstadigvarande sammanbor som vid dödsfallet stadigvarandevistades i makarnas hem. Sedan rättentill omställningspension upphört kanefterlevande make med nedsattförvärvsförmåga beviljas särskildefterlevandepension, som allt efterförvärvsförmågans nedsättning utges somhel, tre fjärdedels, halv ellerfjärdedels förmån.Hade den avlidne maken inte uppfylltbosättnings- eller ATP-kravet föroreducerad folkpension utges folkpensioni form av omställningspension ochsärskild omställningspension medreducerat belopp.Rätt till omställningspension ochsärskild efterlevandepension upphör omden efterlevande gifter om sig ellersammanlever med någon som han eller honhar varit gift med eller har eller harhaft barn med.ÄnkepensionFöre fanns i 8 och 14kap. AFL bestämmelser om folk- ochtilläggspension i form av änkepension.Till följd av omfattandeövergångsbestämmelser kommer änkepensionenligt dessa äldre bestämmelser attnybeviljas och betalas ut under en långtid framöver.Rätt till folkpension i form avänkepension har en änka, som antingenfyllt vid mannens bortgång och dåvarit gift med honom i minst fem åreller har vårdnaden om och stadigvarandebor tillsammans med barn, som är under16 år och som stadigvarande vistades hosmakarna eller hos änkan vid tiden fördödsfallet. Med änkor likställs vissagrupper icke gifta kvinnor som varitsamboende med den avlidne.Enligt huvudregeln utges oreduceradfolkpension i form av änkepension tillänka som var då mannen avledeller som då vårdade barn . Isist nämnda fall utges oreduceradpension i första hand fram till dess attbarnet fyller , men även därefterom änkan uppnått 50års ålder. I övriga fall utges reduceradpension. Även om änkan uppfyller nunämnda krav för oreducerad folkpensionreduceras folkpensionen om den avlidnemannen inte uppfyllt bosättnings- ellerATP-kravet för oreducerad folkpension.Detta kan även gälla änkor som är föddaår eller senare, eftersomfolkpensionen för dessa änkor är knutentill det antal år den avlidne mannen vidutgången av tillgodoräknatspensionspoäng.Folkpension i form av änkepension utgestill änka fram till dess att änkanfyller eller fårfolkpension. Pensionsförmånen upphördock om änkan gifter om sig ellersammanlever med någon som hon har varitgift med eller har eller har haft barnmed.Änkepension från ATP utges till änkasom varit gift med den avlidne eller som har gemensamt barn meddenne. Pensionen från ATP utgesoberoende av änkans ålder och oberoendeav om hon har egen ålders- ellerförtidspension men upphör om hon gifterom sig. Pensionen reduceras om änkan fårtilläggspension i form av ålderspension.För änkor som är födda ellersenare gäller att de får änkepensionfrån ATP endast i förhållande tillmannens intjänade pensionspoäng vidutgången av år 1989.Före införandet av AFL fr.o.m. år 1963fanns bestämmelser om änkepension i 1946års lag om folkpensionering. Enligt 16 §lagen (1962:382) angående införande avlagen om allmän försäkring har den somblev änka före fortsatträtt till folkpension enligt äldrebestämmelser. För dem som blev änkorunder tiden den 1 juli 1958-den 30 juni1960 är änkepensionen till viss delinkomstprövad.Efterlevandeförmånernas storlekOreducerad folkpension i form avänkepension eller omställningspensionoch hel särskild efterlevandepensionutges av basbeloppet minskatmed . Pensionstillskottettill dessa förmåner utgör avbasbeloppet minskat med två procent.Till pensionstagare som inte har någontilläggspension till aktuellefterlevandeförmån utgespensionstillskottet i sin helhet. Tillpensionstagare som har tilläggspensionutges pensionstillskott endast i den månpensionstillskottet överstigertilläggspensionen. Utges reduceradefterlevandeförmån reduceras ävenpensionstillskottet.PropositionenI budgetpropositionen föreslårregeringen att beslutar attför anvisa medel tillanslaget A 2 med 857 miljoner kronor.Besparingsåtgärder föreslås inomutgiftsområdet i enlighet med vad somaviserades i prop. 1995/96:150.Besparingarna innebär en förkortning avtiden för omställningspension, enväxling mellan folkpension i form avefterlevandepension ochpensionstillskott samt eninkomstprövning av folkpension i form avänkepension.I anledning av de föreslagnabesparingsåtgärderna föreslår regeringenatt antar regeringens förslagtill lagar om ändringar i lagen(1962:381) om allmän försäkring, lagen(1962:382) angående införande av lagenom allmän försäkring, lagen (1969:205)om pensionstillskott och lagen(1994:308) om bostadstillägg tillpensionärer.Förkortad tid för omställningspensionRegeringen föreslår att för efterlevandemake, som inte vårdar barn under tolv årsom vid tiden för dödsfalletstadigvarande vistades i makarnas hem,tiden för omställningspension förkortastill . Ändringen föreslåsträda i kraft meninte tillämpas på dödsfall som inträffatföre ikraftträdandet. Förslaget beräknasminska kostnaderna för folkpension iform av omställningspension med 21miljoner kronor och 43 miljonerkronor under åren 1997-1999.Växling mellan folkpension ochpensionstillskottI propositionen föreslås en motsvarandeväxling mellan folkpension ochpensionstillskott som tidigaregenomförts i förtidspensioneringen.Denna växling innebär en minskning avfolkpensionen från avbasbeloppet minskat med två procentsamtidigt som pensionstillskottet höjsfrån 55,5 till av basbeloppetminskat . Grundnivån blirsåledes oförändrad medan de som uppbärtilläggspension får vidkännasbesparingen. Ändringen, som föreslåsträda i kraft ,beräknas medföra en besparing på 90miljoner kronor under åren1997-1999.Inkomstprövning av änkepensionEnligt regeringen innebär det omfattandebesparingsprogram som krävs för attsanera statens finanser att storaingrepp måste göras inom alla områdenoch att varje utgiftspost därvid måstegranskas.Som skäl för att ändra bestämmelsernaom änkepension anförs att de storaförändringar i ekonomin som inträffatsedan reformeringen avefterlevandepensionen genomfördes, ochsom då inte förutsågs, gjort detnödvändigt att ompröva bestämmelserna.Änkepension för kvinnor infördesursprungligen för att ge kvinnormöjlighet till ekonomisk försörjning ommannen avled innan kvinnan erhållit ål-derspension. Detta var ett viktigt skyddeftersom det då var vanligt att mannenvar ensam familjeförsörjare. Enligtpropositionen saknas med dagensförvärvsmönster oftast detta motiveftersom kvinnor med änkepension somregel förvärvsarbetar. Det kan därförenligt regeringen ifrågasättas om det ärrimligt att ett generellt grundskyddutbetalas till dess att en änka beviljasålderspension. Eftersom det emellertidfinns änkor som inte har någotförvärvsarbete eller endast har lågainkomster föreslår regeringen attfolkpension i form av änkepensionfortsättningsvis skall utges efterinkomstprövning. Inkomstprövning skalldock inte göras efter dödsfallet och inteheller så länge änkan vårdar barn undertolv år.Mot bakgrund av att pensionstillskotttill änkepension är enfolkpensionsförmån föreslår regeringenatt inkomstprövningen av sådantpensionstillskott skall utvidgas på såsätt att pensionstillskottet prövas ävenmot andra inkomster än inkomst avtilläggspension. Då det gällertilläggspension i form av änkepension,som inte utgör ett grundskydd utan ärrelaterat till den avlidne makensinkomster, anser regeringen dock attnågon inkomstprövning inte skall göras.Enligt förslaget skall, förpensionstagare som är bosatt i ,den inkomst som påverkar folkpensionen iform av änkepension beräknas på sammasätt som den inkomst som påverkar rättentill bostadstillägg till pensionärer.Vid denna beräkning medräknas i huvudsakalla inkomster utöver folkpensioninklusive pensionstillskott och/ellertilläggspension till ett belopp sommotsvarar ett helt pensionstillskott.Vissa tjänstepensioner är emellertid såkonstruerade att de höjs omfolkpensionen minskar. Därför föreslåsden ändringen i bestämmelserna i lagen(1994:308) om bostadstillägg tillpensionärer att vid beräkning av deninkomst som påverkar bostadstilläggetskall, då det gäller den som harfolkpension i form av änkepension,endast beaktas den tjänstepension somskulle ha betalats ut om änkepensioneninte var inkomstprövad. Motsvarandeföreslås gälla livräntor frånarbetsskadeförsäkringen. Förpensionstagare som inte är bosatt iSverige föreslås att den inkomst somskall påverka folkpensionen i form avänkepension beräknas på visst annatsätt.Det föreslås att änkepensionen skallminskas endast för pensionstagare, sompå grund av sin inkomst inte har rätttill bostadstillägg enligt lagen ombostadstillägg till pensionärer. Detbelopp som änkepensionensfolkpensionsdel - i förekommande fallinklusive pensionstillskott - skallreduceras med utgör av det beloppvarmed den inkomst som påverkar rättentill bostadstillägg överstiger deninkomst vid vilken rätten tillbostadstillägg upphör. Har änkan efterprövning av pensionstillskottet mothennes inkomster av ATP rätt tillpensionstillskott skall förstpensionstillskottet reduceras med nämndabelopp. Överstiger i sådant fall dettabelopp pensionstillskottet minskasänkepensionen med överskjutande del avbeloppet.För änka som inte är bosatt i ,liksom för änka som inte har någrabostadskostnader som kan beaktas då detgäller rätt till bostadstillägg,föreslås att det belopp somänkepensionens folkpensionsdel skallminskas med utgör av hela deninkomst som skall påverka folkpensionen.Förslaget om inkomstprövning omfattaräven änkepensioner enligt lagom folkpensionering.Ändringarna föreslås träda i kraft den1 , men tillämpas först förtid fr.o.m. den 1 april 1997.Förslaget innebär även att defolkpensioner i form av änkepension, somutges vid ikraftträdandet, skallomprövas. För att en omprövning skallkunna ske skall de änkor som då uppbäränkepension genom ny ansökan eller påannat sätt komma in tillförsäkringskassan med nödvändigauppgifter. Har uppgifter inte kommit intill före den 1 mars1997 skall kunna drain folkpensionen i form av änkepensionfr.o.m. Omprövningföreslås också kunna ske då deförhållanden ändras som påverkarinkomstavdraget.Ändringen beräknas medföra en minskningav utgifterna för anslaget med 675miljoner kronor för och med 900miljoner kronor för vart och ett av åren1998 och 1999.MotionernaI motion Sf254 yrkande 21 av GullanLindblad m.fl. (m) begärs avslag påförslaget om förkortadomställningsperiod. I yrkande 22 begärmotionärerna att även förslaget om enväxling mellan folkpension ochpensionstillskott avslås. Beträffandeförslaget om inkomstprövning avänkepension anförs att detta utgör ettbrott mot den överenskommelse somträffades om de framtidaefterlevandepensionerna och att detdessutom innebär att en utlovad förmånförsämras på ett oacceptabelt sätt. Detpåpekas också att de som kommer attdrabbas av att änkepension inkomstprövastidigare fått sin pension försämrad iflera steg genom de förändringar som vidflera tillfällen gjorts i basbeloppen.Det begärs därför (yrkande 23) att ocksådetta förslag avslås. Motionärerna anseri yrkande 26 att med hänsyntill dessa förändringar till anslaget A2 bör anvisa mer änvad regeringen föreslagit.Lars m.fl. (fp) begär imotion Sf242 yrkande 12 avslag påförslaget om förkortad tid föromställningspension. Enligt motionärernahar det inte framkommit några skäl föratt den omställningstid som behövsskulle vara kortare nu än då denuvarande reglerna antogs. Det framhållsockså att det försämrade läget påarbetsmarknaden och de ökadesvårigheterna för äldre personer att fåarbete snarare talar i motsatt riktning.Motionärerna begär också (yrkande 13)avslag på förslaget om inkomstprövningav änkepension. Motionärerna anser attdet inte är motiverat med eninkomstprövning och att en sådan i mångafall skulle leda till stora försämringarför enskilda änkepensionärer. Enligtyrkande 15 bör med hänsyn tilldessa förändringar till anslaget A 2anvisa mer än vadregeringen föreslagit.I motion So424 yrkande 15 av GudrunSchyman m.fl. begärs etttillkännagivande om att ären för kort omställningstid och attförslaget inte bör genomföras. Imotionen anges vidare attbehovsprövningen av änkepensionernakommer att slå hårdast mot de änkor somhar låga inkomster. De anser attinkomstprövning inte skall göras i defall inkomsterna, inklusiveänkepensionen, understiger den s.k.brytpunkten. I yrkande 11 begärs etttillkännagivande om detta. Motionärernapåpekar också att förslaget innebär attde kvinnor som drabbas av en minskningav änkepensionen ges en omställningstidpå endast . De anser att detmåste finnas övergångsbestämmelser somger berörda änkor attställa om sin ekonomi och begär iyrkande 12 ett tillkännagivande omdetta.I motion Sf229 av . (kd) anges att Kristdemokraternaavvisar regeringens förslag om förkortadomställningsperiod och inkomstprövningav änkepension. Med hänsyn härtill begärmotionärerna i yrkande 3 (delvis) attriksdagen till anslaget A 2 anvisar ettbelopp som med 420 miljoner kronoröverstiger regeringens förslag.UtskottetFörkortad tid för omställningspensionSom framhållits i propositionen innebärdet omfattande besparingsprogram somkrävs för att sanera statens finanseratt stora ingrepp måste göras inom allaområden. Mot bakgrund av nödvändighetenav besparingar och eftersom förslagetinte innebär några förändringar för deefterlevande som vårdar barn under tolvår har utskottet inte något att erinramot förslaget.Växling mellan folkpension ochpensionstillskottFörslaget om växling mellan folkpensionoch pensionstillskott innebär attfolkpensionens grundnivå bliroförändrad. Utskottet har därför inteheller något att erinra mot dettaförslag.Inkomstprövad änkepensionOreducerad folkpension i form avänkepension utges avbasbeloppet men föreslås, enligt vad somovan sagts om växling mellan folkpensionoch pensionstillskott, minskas till 90 %av basbeloppet. Det finns emellertidmånga änkor som endast har rätt till enreducerad sådan förmån. änkor utan barn som inte fyllt 50år då mannen avled samt i de fall dåmannen inte uppfyllt bosättningskravetför oreducerad folkpension.Förslaget om inkomstprövning avfolkpension till änkepension inklusivepensionstillskott innebär - medutgångspunkt i de nu föreslagnabestämmelserna och basbelopp -att för en änka, som har enbostadskostnad på eller merper år och som uppbär oreduceradfolkpension, skall inkomstprövning görasförst då änkans årsinkomst överstiger147 . Detta motsvarar deninkomstnivå då bostadstillägg intelängre kan utges. Minskning av pensionenskall göras av den del avårsinkomsten som överstiger 147 000 kr.Har änkan inte något pensionstillskott,har folkpensionen helt reducerats vid enårsinkomst på ca . Är änkansbostadskostnader lägre börjarinkomstprövningen vid en lägre inkomst.Detta beror på de föreslagna reglernaskoppling till beräkningen avbostadstillägg, vilken förmån i viss månär behovsprövad. Inkomstprövningenbörjar vid en lägre inkomst även näränkan har reducerad folkpension.Kommunalskattelagens regler om särskiltgrundavdrag för pensionärer ()påverkar hur stor nettominskning avinkomsterna den föreslagnainkomstprövningen leder till. En änkasom uppbär oreducerad folkpension harrätt till maximalt grundavdrag, vilketinnebär ett grundavdrag på 53 746 kr.Detta grundavdrag minskar om änkan hartilläggspension som överstiger beloppetför maximalt pensionstillskott eller omänkan uppbär tjänstepension. Däremotreduceras grundavdraget inte i anledningav arbetsinkomster.