bet · GJ01LU24 · 1996-05-07 00:00:00 — Tilläggsskydd för växtskyddsmedel, m.m. I betänkandet behandlar utskottetproposition /96:179 vari föreslåsvissa ändringar i patentlagen. Deföreslagna ändringarna innebärkompletteringar till en EG-förordning omtilläggsskydd för växtskyddsmedel ochgäller bestämmelserna om avgifter ochstraffansvar.Vidare behandlas tre motionsyrkanden(mp) från den allmänna motionstiden 1995som gäller patent på levande organismer.Utskottet tillstyrker propositionen ochavstyrker motionsyrkandena.Till betänkandet har fogats tvåreservationer. I proposition 1995/96:179 föreslårregeringen () attriksdagen antar det i propositionenframlagda förslaget till lag om ändringi patentlagen (1967:837).Lagförslaget har intagits som bilagatill betänkandet. 1994/95:Jo503 av m.fl.(mp) vari yrkas5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en internationell konventionsom förbjuder patent på livsformer.1994/95:Jo507 av m.fl.(mp) vari yrkas7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kravet om översyn avpatentlagarna i ochinternationellt så det blir omöjligt attta patent på och äga livsformer.1994/95:Jo529 av m.fl.(mp) vari yrkas24. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om patent på genmodifieradedjur. Tilläggsskydd för växtskyddsmedelEtt patent ger skydd för en uppfinning.De grundläggande patenträttsligabestämmelserna finns i patentlagen(1967:837). Patentskyddet gerinnehavaren en tidsbegränsad ensamrättatt utnyttja en uppfinning. En sådanensamrätt är avsedd att stimuleraforskning och utvecklingsarbete.Uppfinnare kan räkna med att underskyddstiden utan konkurrens kunnamarknadsföra uppfinningen eller på annatsätt exploatera den ekonomiskt. Häriligger också ett allmänt intresse. Motde intressen som sålunda bär upppatentskyddet står samhällets intresseav att det inte skapas ett alltförlångtgående monopol när det gäller attdra nytta av en uppfinning. Ensamrättenär därför begränsad i tiden, i de flestaländer till . I förlängdespatentskyddet 1978 från till nugällande 20 år.Normalt kan en produkt föras ut påmarknaden redan i anslutning till att enansökan om patent har gjorts.Uppfinnaren kan då dra nytta av sinensamrätt . Förvissa produkter, exempelvis läkemedel,gäller emellertid att de inte får säljasförrän det finns ett offentligtgodkännande. När ett sådantadministrativt förfarande drar ut påtiden, finns det risk för att denskyddstid som återstår när ettgodkännande för försäljning ges blirförhållandevis kort. Om en alltför korttid står uppfinnaren till buds för attutnyttja ensamrätten till uppfinningenuppkommer risk för att han inte kan fåigen nedlagda kostnader. En sådanordning kan leda till attsamhällsnyttiga investeringar intekommer till stånd eller att verksamheterflyttas till länder som erbjuder ettbättre skydd.För att råda bot på en alltför korteffektiv patenttid när det gällerläkemedel har 1992 antagit enförordning om supplerande skyddscertifikat för läkemedel. Systemetinnebär att innehavaren av ettläkemedelspatent efter ansökan kan fåskyddstiden för patentet förlängd medhögst efter det att patenttidenhar löpt ut (prop. 1994/95:86, bet.LU8).Ett annat slag av produkter som krävergodkännande för att få säljas och somdärmed kan drabbas av problemet med enalltför kort patenttid är växtskyddsmedel. I gäller som huvudregelatt ett växtskyddsmedel inte får släppasut på marknaden utan att vara godkänt avKemikalieinspektionen. Reglerna om kravpå godkännande finns i förordningen(1985:836) om bekämpningsmedel.Växtskyddsmedel är produkter som äravsedda att skydda växter ellerväxtprodukter mot skadliga organismereller förhindra inverkan av sådanaorganismer. Framtagandet av ett nyttväxtskyddsmedel är en utdragen process.Kostnaderna för forskning och utvecklingav nya produkter är mycket höga, och detär förenat med betydande risker attinvestera i forskning på området. Tidenför behandling i av en ansökanom godkännande för försäljning kanuppskattas till . Detär emellertid inte bara dennahandläggningstid som gör att det dröjerinnan medlet kan marknadsföras. Medletsegenskaper måste vara noga utprovadeinnan en ansökan om godkännande kanlämnas in. Denna prövning pågår oftaunder . I praktiken kan det gåett tiotal år från patentansökan tilldess att medlet kan säljas. Deneffektiva patenttiden blir därigenomhalverad.Efter samråd med Europaparlamentetantog rådet en gemensamståndpunkt om en förordning om skapandetav ett tilläggsskydd förväxtskyddsmedel. Parlamentet har den 12mars 1996 ställt sig bakom dengemensamma ståndpunkten, dock medförslag till en viss justering. Detfinns anledning att anta attförordningen slutligt kommer att antasav rådet . Förordningeninnebär att innehavaren av ett patent påett växtskyddsmedel genom en ansökan omtilläggsskydd kan få skyddstiden förpatentet förlängd ,beroende på hur det har tagitatt få växtskyddsmedlet godkänt förförsäljning. En ansökan om tilläggsskyddskall göras hos respektive medlemsstatspatentmyndighet. Förordningen omtilläggsskydd för växtskyddsmedelmotsvarar i stort sett förordningen omtilläggsskydd för läkemedel. Av Sverigesmedlemskap i den Europeiska unionenföljer att förordningen om tilläggsskyddför växtskyddsmedel blir direkttillämplig i . Vissakompletterande bestämmelser krävs dockför att förordningen skall få avseddaverkningar nationellt.I förevarande proposition föreslås motdenna bakgrund att det i patentlageninförs regler om avgifter vid ansökanenligt förordningen och att patentlagensregler om ansvar blir tillämpliga ävenmed avseende på tilläggsskyddet förväxtskyddsmedel. Ändringarna innebär attavgiftsbestämmelserna och reglerna omstraffansvar, som gäller i fråga omtilläggsskydd för läkemedel, blirtillämpliga också när det gällertilläggsskydd för växtskyddsmedel. Denya reglerna föreslås träda i kraft dendag regeringen bestämmer.Utskottet, som inte har någon erinranmot regeringens förslag, tillstyrkerbifall till propositionen.Patent på levande organismerI tre motioner av m.fl.(mp) från den allmänna motionstiden år1995 begärs tillkännagivanden som gällermot patent på livsformer. I motion1994/95:Jo507 anförs att regeringen börse över patentlagarna ochinternationella överenskommelser som rörpatent på liv, så att det blir omöjligtatt ta patent på och äga livsformer(yrkande 7). Motion 1994/95:Jo503innehåller ett yrkande om börverka internationellt för en konventionsom förbjuder patent på livsformer(yrkande 5). I motion 1994/95:Jo529anförs att inom EU bör verka förförbud på patent på genmodifierade djur(yrkande 24).Utskottet vill erinra om att det inomEU pågår ett arbete med att utforma ettdirektiv om rättsligt skydd förbiotekniska uppfinningar. Motivet förett sådant direktiv är att garantera frirörlighet av patenterade bioteknologiskaprodukter genom att harmoniseramedlemsstaternas lagstiftning så att derättsliga förutsättningarna förpatentskydd, liksom skyddets omfattning,klargörs. Beträffande arbetet medifrågavarande direktiv kan upplysasföljande.Efter många års arbete på ettdirektivförslag antog 1994 engemensam ståndpunkt. Europaparlamentetföreslog emellertid flera ändringar irådsförslaget. Sedan enförlikningskommitté presenterat ettgemensamt utkast, röstades detta ned avparlamentet med påföljd attdirektivet inte kunde antas.Kommissionen har därefter lagt fram ettreviderat direktivförslag. Förslagetbygger till övervägande delen på dettidigare direktivet som det kom attutformas i förlikningskommitténsgemensamma utkast. Det innehållerbestämmelser om de bioteknologiskauppfinningarnas patenterbarhet. Avsiktenär att direktivet skall passa in iexisterande nationell lagstiftning ochdet är alltså inte fråga om attintroducera någon särskildpatentlagstiftning för levande material.I förslaget har - med avseende på denmänskliga kroppen - markerats skillnadenmellan en uppfinning, som ärpatenterbar, och en upptäckt, som inteär det. Vidare anges att växtsorter ochdjurraser som sådana inte skall varapatenterbara. Detsamma gäller i alltväsentligt biologiska förfaringssätt förproduktion av växter eller djur. Däremotär avsikten att mikrobiologiskaförfaranden och alster som ärframställda genom sådana förfarandenskall vara patenterbara. Förslagetinnehåller vidare en övergripande etiskregel som innebär att uppfinningar, varsutnyttjande skulle stå i strid medallmän ordning och goda seder, inteskall vara patenterbara. Det anges ocksåatt ett förfarande som avser enmodifiering av den genetiska identitetenhos djur inte skall kunna patenterassåvida det inte råder en rimligproportion mellan det lidande som djuretkan förorsakas och uppfinningensändamål. Det nya direktivförslaget ärföremål för det s.k.medbeslutandeförfarandet medEuropaparlamentet. Det behandlas också ien rådsarbetsgrupp. InomJustitiedepartementet bereds ärendetunder tiden bl.a. genom att synpunkterinhämtas från berörda departement,myndigheter och organisationer.Mot bakgrund av vad som sålundaredovisats kan utskottet konstatera attde frågor som motionärerna tar upp harvarit föremål för ett omfattande arbeteinom EG och att detta arbete nu synesvara inne i slutskedet. Innehållet i ettkommande direktiv kommer att varabestämmande för utformningen av desvenska rättsreglerna på området.Utskottet, som utgår från att regeringenarbetar för att vinna gehör förangelägna svenska intressen, ser förnärvarande inga skäl för ett initiativfrån sida.Utskottet avstyrker med det anfördabifall till motionerna 1994/95:Jo503yrkande 5 och 1994/95:Jo507 yrkande 7.Av ovan angivna skäl avstyrkerutskottet bifall även till motion1994/95:Jo529 yrkande 24. beträffande tilläggsskydd förväxtskyddsmedelatt antar regeringensförslag till lag om ändring ipatentlagen (1967:837),2. beträffande patent pålivsformeratt avslår motionerna1994/95:Jo503 yrkande 5 och1994/95:Jo507 yrkande 7,res. 1 (c, v)3. beträffande patent pågenmodifierade djuratt avslår motion1994/95:Jo529 yrkande 24.res. 2 (c)den 7 maj 1996På lagutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), TanjaLinderborg (v), (), TomasHögström (m), (),(), () och de (). Patent på livsformer (mom. 2)(), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 4 börjar med Mot bakgrund och slutar med yrkande 7 bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening finns detanledning att ifrågasätta rätten attpatentera och att äga livsformer. Dettaär en fråga både om etik och ompraktiskt ansvar. En ordning med rätttill patent på livsformer innebär etthot mot viktiga delar av den biologiskamångfalden och mot kulturarvet. Denationella reglerna och deinternationella överenskommelserna påområdet bör ses över med inriktningenatt det skall vara omöjligt att tapatent på och äga livsformer. Sverigebör internationellt också verka aktivtför skapandet av en konvention somförbjuder patenträtt på livsformer.Detta bör som sin mening geregeringen till känna. Utskottettillstyrker således bifall till motionJo507 yrkande 7 samt motion Jo503yrkande 5.dels att utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse:2. beträffande patent på livsformeratt med bifall tillmotionerna 1994/95:Jo503 yrkande 5och 1994/95:Jo507 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.2. Patent på genmodifierade djur (mom.3)och (bådac) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 4 börjar med Av ovan ochslutar med yrkande 24 bort ha följandelydelse:I arbetet med att motverkamöjligheterna att patentera livsformerär det också viktigt att verka förförbud på patent på genmodifierade djur.Enligt utskottets mening är detta enangelägen fråga som bör drivainom EU. Detta bör med bifalltill motion Jo529 yrkande 24 som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3bort ha följande lydelse:3. beträffande patent pågenmodifierade djuratt med bifall till motion1994/95:Jo529 yrkande 24 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.Propositionens lagförslagFörslag till lag om ändring ipatentlagen (1967:837)