bet · GK01TU3 · 1996-09-19 00:00:00 — 376).För att säkerställa en rikstäckandebefordran av adresserade tidningar ochtidskrifter till ett rimligt pris är detangeläget att priserna inte utvecklasogynnsamt. Utskottet delar därförregeringens uppfattning att Post- ochtelestyrelsen bör följa prisutvecklingenoch bevaka att servicen inte försämras.Det bör vidare ankomma på regeringen attbedöma om en prisreglering på området ärmotiverad.Utskottet tillstyrker således attregeringen bemyndigas att träffa avtalmed Posten om avgiften för befordran avvissa tidningar och tidskrifter.Utskottet avstyrker därför motionernaT63 (m, fp, kd) yrkandena 1 och 3 i nubehandlad del och T65 (c) yrkande 2.6 Verksamhetsinriktning m.m.6.1 Regeringens bedömningI propositionen redovisar regeringen sinbedömning av Postensverksamhetsinriktning och befogenhetersamt lämnar en redogörelse för hurstatsmakterna bör styra Posten.Regeringen anser att huvudinriktningenför Posten även i fortsättningen skallvara att bolaget på den svenskamarknaden erbjuder rikstäckandepostverksamhet. Bolaget skall vidare iförsta hand på den svenska marknadenerbjuda rikstäckande kassaservice samtbetalningsförmedling och finansiellverksamhet. Även bör enligtregeringen gälla att annan verksamhet änkärnverksamheten kan bedrivas endast omdenna kompletterar kärnverksamheten,bidrar till lönsamheten och sker underrimligt risktagande.I propositionen redovisas vissaförtydliganden när det gäller Postensinternationella verksamhet och dessverksamhet inom områdetinformationsteknik (IT). Regeringenanser det naturligt att Postensinternationella verksamhet ökar. För attkunna tillgodose kundernasinternationella distributions- ochbetalningsbehov och upprätthålla eneffektiv och högkvalitativ post- ochkassaservice anges att Posten bör kunnasamverka med bl.a. andra länderspostoperatörer. Vidare bedömerregeringens att produkt- ochtjänsteexport i olika former utgör eninternationell verksamhet som i regelkan anses komplettera kärnverksamheten.För att kunna erbjuda de svenskakunderna en tillfredsställande servicekan det dessutom vara nödvändigt medinternationella investeringar som ärdirekt kopplade till kärnaffären. Detkan sålunda vara förenligt med ägarensintentioner att i vissa fall etableraegen verksamhet i annat land eller gå insom delägare i annat lands post-/betal-ningsförmedlingsföretag.När det gäller Postkoncernens IT-satsningar framhåller regeringen attPosten mot bakgrund av den snabbautvecklingen på området måste utvecklaoch satsa på nya teknikområden somansluter till bolagets kärnaffärer ochtjänster. Företaget bör dock inte byggaupp en egen fysisk basinfrastruktur.För statsmakternas styrning av postenanges att regeringen som ägare av Postenskall sätta upp tydliga mål ochriktlinjer för verksamheten. Regeringenavser vidare bli en mer aktiv ägare avPosten och ägardirektiv anges utgöra ettinstrument för att uppnå detta. Avpropositionen framgår vidare att deekonomiska krav ägaren ställer på Postenskall möjliggöra en stabil ekonomiskutveckling av verksamheten samtlångsiktig kapitalavkastning ochförmögenhetstillväxt.6.2 MotionsförslagI motion T62 (v) yrkande 2 framhållsatt ett modernt postföretag måste gesmöjligheten att följa kunderna såvälinom som utom landet. Regeringensförslag till huvudinriktning av Postensverksamhet bedöms därför vara bra, menalltför begränsad. Motionärerna förordaratt Posten ges möjlighet att bedrivaverksamhet utanför landets gränser ochdå företrädesvis i . Det är ocksåviktigt för Posten att i vissasituationer ha möjlighet att ingå i ettdelägarskap tillsammans med andrapostoperatörer både i och utanförlandet. Motionärerna påpekar vidare attpostnätet och betalningsförmedlingen hörnära samman. Posten bör därför inteheller hindras alltför mycket attbedriva fullskalig bankverksamhet. Motdenna bakgrund efterlyses en utredningom Postens möjligheter att bedrivabankverksamhet (yrkande 4). Dessutomförordas att Posten bör kunna varadelägare i andra postbanker i andraländer (yrkande 5).I motionen behandlas vidare - yrkande 6- statsmakternas avkastningskrav påPosten. Enligt motionärerna är en viktigomständighet, som bidragit till attpostkoncernen ännu inte nått önskatsoliditetsmål, felaktiga bedömningar avPostens ekonomi i samband medbolagiseringen. Den låga soliditetsnivånförklaras sålunda bl.a. av attPostverkets pensionsåtagande om drygt 7miljarder kronor bokfördes som en skuldi samband med bolagiseringen. Enligtmotionärerna bör staten ha det störstaansvaret för pensionsskulden och beaktadetta i samband med att framtidaavkastningskrav fastställs.I motion T63 (m, fp, kd) yrkande 5delvis anges att Posten ett flertalgånger har agerat i strid mot bl.a.konkurrenslagstiftningen och därmedblivit ålagd vitesföreläggande på upptill . Enligtmotionärerna måste dessa återkommandelagöverträdelser från Postens sidaförhindras. Det är enligt motionenviktigt för den allmänna normsättningenatt staten inte tillåter att ett egetägt företag ägnar sig åt attåterkommande bryta mot lagstiftningen.6.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet har inga erinringar motregeringens bedömning att Postensverksamhetsinriktning även ifortsättningen skall vara att på densvenska marknaden erbjuda post- ochkassaservice.Beträffande de förslag som förs fram imotion T62 (v) yrkande 2 om att Postenbör få bredda sin verksamhet utomlandsvill utskottet erinra om att det enligtregeringen är naturligt att Postensinternationella verksamhet ökar. Avpropositionen framgår att Posten Brev påmarknaden för fysisk brevbefordran börges möjlighet att utöka hemmamarknadentill att omfatta de nordiska ländernasamt stora delar av (, , och ).Posten ges dessutom bl.a. möjlighet attexpandera internationellt i takt med attden europeiska marknaden liberaliseras.Enligt propositionen kan det även bliaktuellt med delägarskap och allianserm.m. i vissa speciella fall. Med detanförda torde önskemålet om möjlighettill ökad internationell verksamhet varatillgodosett i all rimlig omfattningvarför motionsyrkandet avstyrks.Beträffande motion T62 (v) yrkande 4 omPostens möjligheter att bedrivabankverksamhet vill utskottet erinra omatt restriktionerna för bolaget attbedriva finansiell verksamhet nyligenhar setts över och behandlats avriksdagen (prop. 1995/96:3, bet. NU3,rskr. Beslutet innebar bl.a. attPostgirot gavs utökademöjligheter att utföra finansiellatjänster i egen regi. Ställningstagandetinnebar vidare att någon fullskaligbankverksamhet inte skall utvecklas inomPosten. I sammanhanget kan vidare nämnasatt Posten , i ettsamarbetsavtal med Nordbanken, etablerat Postbanken . Postbanken skall erbjudavanliga banktjänster som lönekonton,sparkonton, fondsparande, bostadslån ochpensionsförsäkringar tillprivatpersoner. Utskottet ansluter sigtill regeringens bedömning att det idagsläget inte finns skäl att förändraregelverket för Postens finansiellatjänster. Utskottet avstyrker därförmotion T62 (v) yrkande 4.Vad gäller yrkande 5 i samma motion,som berör Postens möjligheter att iandra länder bedriva finansiellverksamhet, vill utskottet erinra om vadsom framhålls i propositionen att Postenhar möjlighet att kunna erbjuda desvenska kunderna en tillfredsställandeservice av typen Eurogiro(betalningssystem). Det kan dessutomvara förenligt med ägarens intentioneratt i vissa fall gå in som delägare iett annat landsbetalningsförmedlingsföretag. Utskottetanser mot denna bakgrund attmotionsyrkandet är tillgodosett i rimligomfattning och därför inte bör påkallanågon åtgärd från sida.Motionsyrkandet avstyrks följaktligen.Utskottet övergår därefter till fråganom statsmakternas avkastningskrav påPosten. Under den förra mandatperiodenbedömdes att Postens resultatinledningsvis skulle försämras motbakgrund av de kostnader som uppkommertill följd av en bolagisering (prop.1993/94:38). Den nivå på soliditeten somansågs rimlig vid postkoncernensbolagisering fastställdes till ca 15 %på sikt. förbolagiseringen beräknades attsoliditeten skulle uppgå till ca 11 %.Mot denna bakgrund beslutades att Posteninte skulle behöva lämna utdelning underperioden 1994-1996.Av propositionen framgår dock att detverkliga utfallet för soliditeten blev4,per . Den lågasoliditetsnivån förklaras bl.a. avändrade redovisningsprinciper. FörePostens bolagisering redovisadespensioner enligt kontantprincipen, dvs.vid utbetalningstillfället. Efterbolagiseringen redovisas däremotpensionskostnaderna enligtbokföringsmässiga grunder. Det betyderatt kapitalvärdet av Postverketspensionsåtagande om drygt 7 miljarderkronor bokfördes i samband medbolagiseringen.Regeringen anger att målet för Postenskall vara att skapa en långsiktigtillväxt av det egna kapitalet samt attnå en soliditet som medger utdelning.Regeringen bedömer därför attpostkoncernens finansiella styrka måsteutvecklas gynnsamt innan någon utdelningkan göras till ägaren. Detta innebärenligt propositionen att Posten tillsvidare bör befrias från kravet på attdela ut ersättning till ägaren.Utskottet anser mot denna bakgrund attsyftet med motion T62 (v) yrkande 6, omatt Postens pensionsskuld bör beaktas ikommande avkastningskrav, ärtillgodosett varför yrkandet avstyrks.Utskottet övergår därefter till motionT63 (m, fp, kd) och frågan om Postensagerande på postmarknaden.Utskottet kan konstatera att Postenstjänster i större eller mindreomfattning erbjuds på konkurrensutsattamarknader. För att kunna uppfyllaägarens krav är det därför, somframhålls i propositionen, nödvändigtatt bolaget har möjlighet att utvecklaoch anpassa sitt tjänsteutbud och sinapriser till kundernas efterfrågan.Utskottet delar regeringensuppfattning att Postkoncernen - liksomalla andra statliga bolag - vid sittbemötande av konkurrens på marknaden ochvid övrigt agerande bör lägga stor viktvid att bedriva sin verksamhet på ettsätt som motsvarar högt ställda krav påetik och moral. Med det anförda fårvnskemålet i motionen anses blitillgodosett varför yrkandet avstyrks inu behandlad del.7 Posten Kredit AB7.1 Regeringens förslagEnligt propositionen bör regeringenbemyndigas att, på samma sätt som förövriga bolag inom postkoncernen, hamöjlighet att förändra bolagsordningenför Posten Kredit AB:s verksamhet.Regeringen bör dock inte, utan att försthöra , besluta om förändringari bolagsordningen som medför attnuvarande inriktning motfinansieringsverksamhet förändras.7.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen erinran motregeringens förslag och tillstyrker attriksdagen bemyndigar regeringen attinföra ändringar i bolagsordningen förPosten Kredit AB.8 Postnummer8.1 Regeringens förslagEnligt det gällande avtalet mellanstaten och är Posten skyldigatt samråda och informera om ändringar ipostnummersystemet. Denna skyldighetinnebär att Posten åtar sig att i godtid före genomförandet informera omplanerade förändringar ipostnummersystemet.Regeringen anser att denna skyldighetbör ingå även i det nya avtalet mellanstaten och . Enligtpropositionen bör därför regeringen gesbemyndigande att träffa avtal med PostenAB om postnummersystemet.8.2 MotionsförslagI motion T61 (c) framhålls attpostnummer används även i andrasammanhang än vid postbefordran för attidentifiera och sortera var i landetmänniskor bor. Med hänsyn till attpostnummren inte är anpassade efterkommun- och länsgränser kan dockkontakter med myndigheter,organisationer och företag försvåras ochbli felaktiga. Som exempel anges att detkan vara frusterande att bo i ett länoch bli hänvisad till länsstyrelse,bilregister eller stu- diestödsnämnd igrannlänet. Dessutom uppstår merarbeteför myndigheter och organisationer närdessa skall skicka ut information ochvill vara säkra på att alla invånare fårveta allt som berör dem. Enligtmotionären bör därför i samband med attett nytt avtal tecknas med enöversyn göras av denna fråga.8.3 Utskottets ställningstagandePostnummersystemet är en förutsättningför Postens möjligheter atttillhandahålla en rikstäckandepostservice med tillfredsställandekvalitet och till rimliga priser. Enligtriksdagens beslut har därförPosten ansvaret för postnummersystemet.Postnumren har också stor betydelse förandra postföretag liksom för annanverksamhet än postverksamhet. Av hänsyntill övriga postbefordringsföretag ochexterna intressenter har därförregeringen bemyndigats att träffa avtalmed Posten om hanteringen avpostnummersy- stemet, innebärande bl.a.en skyldighet för Posten att i god tidföre genomförandet av förändringar ipostnummersystemet informera härom.Utskottet har inga erinringar mot attdenna skyldighet består och tillstyrkerföljaktligen att regeringen återigen gesbemyndigande att träffa avtal med Postenom postnummersystemet.Utskottet delar den uppfattning somkommer till uttryck i motion T61 (c),nämligen att en anpassning avpostnummersystemet till kommungränser ären princip som bör vara naturlig ocheftersträvansvärd. Enstaka exempel kandock finnas där transportmönster isamhället inte följer kommungränsernaoch det då kan vara svårt att nå fullöverensstämmelse. Enligt vad utskotteterfarit har Posten samma uppfattning,och bolaget kommer att systematisktförsöka beakta kommungränskravet isamband med kommande översyner avpostnummersystemet. Sådana översynergörs i mindre omfattning årsvis och meragenomgående med tre till fyra årsmellanrum. Motionen synes sålunda blitillgodosedd varför den inte påkallarnågon åtgärd från sida. Denavstyrks följaktligen.9 Uppföljning av de post- ochtelepolitiska målen9.1 Revisorernas förslagRiksdagens revisorer har efter förslagfrån trafikutskottet granskat hurstatsmakternas mål för post- ochteleområdena uppfylls. Granskningen haravgränsats till att gälla uppföljningenav regionala och sociala mål, som främstsyftar till att ge glesbygdsbor ochhandikappade goda post- ochtelekommunikationer. Granskningen hargällt dels hur de aktuella målen löpandeföljs upp, dels hur regeringeninformerar om resultatet avdetta uppföljningsarbete. Vidare harundersökts hur de regionala och socialamål som regeringen har formulerat harfungerat som grund för detuppföljningsarbete som framför allttillsynsmyndigheter inom områdetbedriver. Revisorerna redovisar sinaöverväganden och förslag under följandefem avsnitt.Regeringens information till riksdagenRevisorerna betonar att det, i ensituation när marknaderna för post- ochteletjänster har avreglerats och det ihuvudsak är marknadens efterfrågan somstyr Postens och Telias verksamhets ärav större vikt än tidigare att de målsom fastlagts av riksdag och regeringföljs upp noggrant och att regeringenregelbundet ger en samladredovisning av hur målen uppfyllts.Enligt revisorernas bedömning har dockregeringens hittillsvarande informationtill om hur de post- ochtelepolitiska målen har uppfyllts varitotillräcklig.Revisorerna föreslår därför attregeringen i kommandebudgetpropositioner ger ensamlad information om hur de post- ochtelepolitiska målen har uppfyllts.Redovisningen bör ske med utgångspunktfrån en analys av den information sominhämtas från bl.a. tillsynsmyndigheterna. Informationen bör även behandlaoch värdera de typer av klagomål somallmänheten framför till Posten ochTelia som är av principiell betydelseoch som rör de fastställda regionala ochsociala målen. Informationen bör äveninnehålla en redovisning av hurteleoperatörerna uppfyller de krav somär ställda i teletillstånden.Mål och riktlinjerEnligt revisorernas uppfattning är vissamål som regeringen har formulerat iavtalen med Posten och otydligaoch alltför allmänt hållna. Iblandsaknas också preciseringar av vilkatjänster som omfattas av målen.Revisorerna framhåller att de tjänstersom Posten och har åtagit sig attutföra bör vara noggrant preciserade.Enligt revisorerna bör därför dessa målomformuleras så att de blir tydligareoch möjliga att följa upp. Regeringenbör även enligt revisorerna redovisaskälen till åtagandena. Det bör sålundaanges om ett visst åtagande är föranlettav exempelvis fördelningspolitiskaöverväganden eller av att man önskarundvika s.k. monopolprissättning.Revisorerna anser vidare att demyndigheter som följer upp de post-och telepolitiska målen, främst Post-och , bör ges klarareriktlinjer för hur uppföljningsarbetetskall bedrivas. Regeringen bör ävenprecisera vilka uppgifter som löpandeskall redovisas för regeringen.Uppgifter som har en återkommande karaktär och som regeringen givit till dessamyndigheter i regleringsbrev böröverföras till respektive myndighetsinstruktion.Vidare framhåller revisorerna i singranskning att kommande revideringar avde post- och telepolitiska målenförutsätter ett kvalificerat beslutsunderlag. Bland annat bör underlagetinnehålla en systematisk redovisning avmer betydelsefulla skillnader i kvaliteten på post- och teletjänster förolika användargrupper i landet, särskiltvad gäller skillnader mellan användare iglesbygd och tätort samt mellan handikappade och icke handikappade.Upphandling av tjänster av icke-kommersiell karaktärRevisorerna anser att varje form aversättning som ges till post- ellerteleoperatörer för att dessa utförtjänster av icke-kommersiell karaktärbör ske efter upphandling och i enlighetmed lagen om offentlig upphandling. Denårliga ersättning somKommunikationsdepartementet betalar tillPosten för att upprätthålla en vissrikstäckande kassaservice föreslåsdärför ersättas med ettupphandlingsförfarande som förslagsvishandhas av Post- och telestyrelsen.Revisorerna föreslår också att ansvaretför att upphandla texttelefoni överförsfrån till Post- ochtelestyrelsen.Enligt revisorernas uppfattning ärvidare en förutsättning för att enupphandlingsprocedur skall varamotiverad att tjänsten i fråga inte ärkommersiell. Revisorerna förutsätter attden översyn av post- och teleområdenasom aviserats kommer attinbegripa en analys av de tjänster somför närvarande upphandlas och villkorenför ett fortsatt upphandlingsförfarande.Revisorerna anser vidare att ett samrådsförfarande bör ske med myndigheteroch organisationer som har socialkompetens om Post- och telestyrelsenövertar uppgiften att upphandlatexttelefonitjänsten.Förändrade åtaganden för Posten ochTeliaRevisorerna framhåller att det i statensavtal med och saknasåtaganden rörande flera tjänster som ärviktiga från regional eller socialutgångspunkt och där kunderna saknaralternativ till Posten eller . Detgäller exempelvis tidningsdistribution iglesbygd, texttelefoni för vissahandikappade samt teletjänster förföretag i glesbygd som är relateradetill det digitala telenätet.Vidare noterar revisorerna att dekvalitetskrav som ställs på varjeteleoperatör i tillståndsgivningenendast i två fall, beträffandeframkomlighet och driftsäkerhet,innehåller krav för varje enskiltstationsområde. För övriga trekvalitetskrav, nämligen leveranstid förabonnemang, tid för felavhjälpning samtnätkvalitet, gäller endast ettgenomsnittligt krav för den enskildaoperatören i hela landet. Enligtrevisorerna bör även dessa kvalitetskravredovisas regionalt för att trygga attglesbygdsbor erhåller en kvalitet som iprincip är likvärdig med tätortsbor vadgäller leveranstid för abonnemang, tidför felavhjälpning samt nätkvalitet.Revisorerna konstaterar att den snabbateknikutvecklingen harförändrat medborgarnas sätt att användapost- och teletjänster. Det är därförinte på något sätt givet att tjänstersom funnits fortfarandeär de viktigaste för handikappade ochatt nyare tjänster inte möter sammagrundläggande behov. Mot denna bakgrundbedömer revisorerna att en översyn börgöras av vilka tjänster som handikappadepå ett eller annat sätt skall garanteraspå post- och teleområdena. Revisorernaförutsätter därför att regeringen i sinakommande propositioner ingåendebehandlar frågan om eventuellt nyatjänster som kan bli föremål församhällsåtaganden. Det bör också framgåvilka principer som väglett regeringennär det gäller val av tjänster somomfattas av åligganden respektive vilkatjänster som inte skall omfattas avåligganden.Frågan om samordning i glesbygdEnligt revisorernas mening är ensamordning av olika servicetjänster avstor betydelse för glesbygden, eftersommånga orter är för små för att kunnautgöra ett självständigt underlag förexempelvis post- och apotekstjänster.Revisorerna anser därför att regeringennärmare bör undersöka om de rådandeförhållandena i glesbygdsområdenmotiverar någon form av sektorssamordning mellan exempelvis olika statligaservicegivare. Revisorerna framhålleratt ett samarbete av denna typ kanförutsätta samverkan mellan offentligaoch privata aktörer. Enligt revisorernabör regeringen i den aviseradepropositionen om postfrågor redovisa sinuppfattning om Posten skall ha ettsärskilt ansvar för sådanasamordningsfrågor och i så fall om dettaansvar bör skrivas in i statens avtalmed Posten.9.2 MotionsförslagI motion T60 (mp) yrkande 1 anges attstatens anslag, i samband med förraårets medelstilldelning till Posten förrikstäckande betalnings- ochkassaservice, reducerades somPosten fick ökade möjligheter att utförafinansiella tjänster i egen regi. Enligtmotionärerna bör revisorernas förslagmot denna bakgrund kompletteras med attregeringen även redovisar vad Postensökade möjligheter till finansiellverksamhet har inneburit ekonomiskt ochverksamhetsmässigt. I avvaktan på ensådan redovisning bör enligt motioneninga medel ges till Posten AB.Enligt samma motion, yrkande 2, harPostens omorganisationer lett till klaraoch oacceptabla försämringar förlandsbygden. Regeringen bör därförålägga Posten att förbättra dagenssituation så snabbt som möjligt ochjämna ut skillnaderna i service ochkostnader mellan glesbygdsbor ochtätortsbor. Motionärerna föreslår vidareatt alltför stora omorganisationer inompost- och telebolagen som kan leda tillförsämrad service i glesbygd skallprövas av regeringen innan de fårgenomföras.Motionärerna delar revisorernasbedömning att upphandlingen avtexttelefoni fortsättningsvis bör skötasav i samråd medmyndigheter och organisationer som harsocial kompetens. Det är dock viktigtenligt motionen, yrkande 4, att klargöraatt teleservicen för handikappade börfinansieras enligt den s.k. ansvars- ochfinansieringsprincipen. Det innebär attteleoperatörerna själva skall finansieraforskning, utveckling och tillgänglighetav teleutrustning och teletjänster förhandikappade.I motion T64 (mp) yrkande 5 framhållsatt regeringen före mandatperiodensutgång för bör redovisa lägetpå postmarknaden och konsumenternassituation. Redovisningen bör dessutominnefatta en utvärdering av effekternaav de lagändringar som föreslås iproposition 1995/96:218 Ändringar ipostlagen m.m.9.3 Utskottets ställningstagandeAngeläget med uppföljningUtskottet anser att det är viktigt meduppföljning och utvärdering inomkommunikationsområdet. De bolagiseringaroch avmonopoliseringar som genomförtshar också förstärkt detta behov. Denökade graden av målstyrning,ramlagstiftning och decentraliseringinom utskottets beredningsområdetställer likaså krav på ett kvalificeratbeslutsunderlag som gör det möjligt attfölja upp att målen uppnås. Utskottethar mot denna bakgrund i olikasammanhang påtalat behovet av attpolitiken på bl.a. post- och teleområdetutvärderas och också föreslagit attRiksdagens revisorer granskar hurstatsmakternas mål för post- ochteleområdena följs upp.Utskottet anser att det gått alltförkort tid för att det skall vara möjligtatt utvärdera övergången till enförändrad marknadssituation på post- ochteleområdet. är det viktigtatt vunna erfarenheter tidigt tas tillvara så att de av statsmakterna angivnapost- och telepolitiska målen kanuppnås. Likaså är det av betydelse attuppföljnings- och redovisningsrutiner igod tid läggs fast som gör det möjligtför riksdag och regering att fortlöpandefölja utvecklingen. Den granskning somrevisorerna utfört är därför angelägenoch viktig.Utskottet vill vidare i sammanhangetframhålla den betydelse som principernaför den ekonomiska redovisningen och enkonkurrensneutral tillgång till olikainfrastrukturella tjänster har förmöjligheterna att uppnå väl fungerandepost- och telemarknader. Utskottetförutsätter att regeringen noga följerdessa frågor.Förstärkt information till riksdagenUtskottet delar revisorernas uppfattningatt regeringens information tillriksdagen om hur de post- ochtelepolitiska målen har uppfyllts harvarit otillräcklig.