bet · GK01KU2 · 1996-11-21 00:00:00 — Det har härvid anförtsatt uppfattning merakonsistent och konsekvent skulle kommatill uttryck om utrikesutskottet ävenskulle svara för samrådsfunktionen.Genom sina fackkunskaper skulleutskottet kunna ge samrådet en störretyngd.Hanteringen av utrikespolitiska frågorinom skiljer sig från vad somär fallet på andra politikområden bl.a.genom att själva besluten inte sällanblott utgör en formell bekräftelse avvad som framkommit genom föregående,ofta långvariga diskussioner i andrafora. Det kan mot denna bakgrundifrågasättas om ett samrådsförfarande isamband med ministerrådsmötena är ägnatatt åstadkomma de avsedda resultaten.Enligt utrikesutskottet är den ovanantydda, alternativa modellen värd attbeakta. Utskottet är dock ej berett attförespråka att den nu införs. Ettställningstagande bör ej ske förränytterligare erfarenhet vunnits av dennuvarande modellen och innan det stårklart vilka resultaten blir av EU:spågående regeringskonferens (IGC),vilken kan komma att behandla denationella parlamentens roll i har hand om samrådet medregeringen inför möten i ministerrådetmedan justitieutskottet koncentrerarsina insatser på beredningen avärendena. Utskottet anser att dennaordning i princip fungerar väl; dettavisar sig inte minst i att det hittillsinte har funnits anledning för utskottetatt yttra sig till - härmåste dock också beaktas att samarbetetinom tredje pelaren är mellanstatligt.Utskottet är inte berettatt föreslå ändringar i den ordning somgäller.Försvarsutskottet anser att resultatenav den nu inledda regeringskonferensenbör avvaktas för att få klarhet i omnågon förändring sker för ärenden som faller inom EU:s andra och tredjepelare och därmed påverkar riksdagensroll i beslutsprocessen.Socialförsäkringsutskottet har erhållitinformation frånArbetsmarknadsdepartementet om dessafrågor. Utskottet menar sig ha erhållittillfredsställande information. Samrådbör inte ske på annat sätt än i övrigafrågor.Utskottets övervägandenKonstititionsutskottet delar EU-nämndensuppfattning att det finns ett närasamband mellan t.ex. de utrikespolitiskaövervägandena i andra pelaren och främsthandelspolitiken och utvecklingsfrågornai första pelaren.Utskottet vill vidare, i likhet med vadutskottet anförde när samverkan mellanriksdag och regering med anledning avSveriges anslutning till EU behandlades(bet. 1994/95:KU22), erinra om attutrikesnämndens ställning och uppgifterär reglerade i regeringsformen och inteberörs av att inrättats.Utskottet noterar att varken EU-nämndeneller något utskott föreslår attsamrådet inför rådssammanträden rörandefrågor inom andra och tredje pelaren nuskall flyttas från . Utskottetvill erinra om vikten av att riksdagenägnar EU-frågorna uppmärksamhet ocksånär det gäller de frågor som faller inomutrikesutskottets område.Avslutningsvis vill utskottet påpekaatt EU:s pågående regeringskonferens(IGC) kan komma att ändraförutsättningarna för samarbetet inomandra och tredje pelaren. Sammantagetinnebär det anförda att utskottet intefinner anledning att föreslå någonändring när det gäller samrådet införministerrådsmöten i frågor inom andraoch tredje pelaren. Ävenfortsättningsvis bör detta äga rum i EU-nämnden.EU-frågornas behandling i kammarenBakgrundRiksdagens utredningstjänst har ioktober 1996 gjort en genomgång av bl.a.interpellationer, frågor och informationfrån regeringen under riksdagsåret1995/96 i syfte att belysa hur ofta EU-frågor tas upp i kammaren.Utredningstjänsten har bl.a. undersöktde nio tillfällen då kammaren fåttinformation från regeringen. Vid fem avdessa nio tillfällen hade informationenanknytning till EU eller EMU. Det skallnämnas att även om EU, EMU eller någonannan EU-orientering bara kortfattatomnämns i det undersökta materialet hardet ansetts ha anknytning till EU. Blandannat har redogörelser för möten lämnats i kammaren.EU-nämndens yttrandeI promemorian har ställts frågan om detfinns andra ärenden som efter remissfrån kammaren eller på nämndens egetinitiativ bör beredas i nämnden ochbehandlas i kammaren. Enligt nämndensuppfattning bör, såvitt nu kan bedömas,olika frågor med anknytning till EUkunna beredas i utskotten. Nämnden kanalltså inte finna att detfinns några frågor som bör beredas inämnden.En ytterligare fråga som ställts ärhuruvida nämnden bör kunna hänskjuta ensamrådsfråga till debatt i kammaren.Nämnden kan inte heller beträffandedenna fråga finna att någon ändring ärmotiverad. Nämnden vill hänvisa till attde politiska partierna kan ta initiativtill att kammardebatter hålls isärskilda frågor utan samband medhandläggningen av ärenden. Inom ramenför spörsmålsinstitutet kan ocksåenskilda ledamöter begära besked isärskilda frågor.Folkpartiet liberalernas representant iEU-nämnden anför i en avvikande meningatt det normalt bör ankomma på utskottenatt svara för beredningen av olikaärenden med anknytning till EU. Vissamer övergripande spörsmål kan dockhänvisas till behandlingen i kammaren. Vidareerinras om att, såvitt bekant, flertaletav motsvarande organ i deövriga medlemsländernas parlament kanhänskjuta en samrådsfråga till debatt ikammaren. Det är angeläget att viktigaresamrådsfrågor kan bli föremål för öppnadebatter i kammaren.I ett särskilt yttrande (v) anförs attEU-nämnden bör kunna ta initiativ tillkammardebatter i EU-frågor.Utskottets övervägandenStatsråden har som redovisats ovan vidflera tillfällen lämnat information omEU-frågor i kammaren.Konstitutionsutskottet vill också erinraom att enligt 2 kap. 10 §riksdagsordningen kan talmannen eftersamråd med de av partigrupperna utseddaledamöterna i talmanskonferensen beslutaatt debatt utan samband med annanhandläggning får äga rum vid sammanträdemed kammaren. Således kan enligtnuvarande regler talmannen efter samrådmed partigruppernas företrädare beslutaatt en debatt om t.ex. ett förslag somhar väckts inom EU får hållas ikammaren. Utskottet delar EU-nämndensuppfattning att nämnden inte bör kunnahänskjuta en samrådsfråga till debatt ikammaren.Reglering av samverkan. Fortsattbehandling av ärendetBakgrundRegleringen av samverkan mellan riksdagoch regering i frågor som rör Europeiskaunionen återfinns i riksdagsordningen (3kap. 6 §, 4 kap. 10 §, 8 kap.). I1993/94:TK3 (s. 31) anges att frågan omen reglering av nämnden iregeringsformen bör övervägas iframtiden.Utskotten och har iyttrandena tagit upp frågan om närmarereglering i riksdagsordningen av arbetetmed EU-frågor skulle vara ett stöd ellerhinder för verksamheten. Nämnden och sågott som samtliga utskott anser attnågon ytterligare reglering i RO intebör ske. Framför allt två argumentanförs för detta, dels bör flexibiliteteftersträvas, dels är det för tidigt attdra några definitiva slutsatser omriksdagens organisation för EU-arbetet.Vidare erinras om att (IGC) kan innebäraförändringar i de nationellaparlamentens roll.Flera utskott tar också upp frågan omatt hantering av EU-frågoräven fortsättningsvis bör ägnasuppmärksamhet. Det föreslås attytterligare en utvärdering kan kommatill stånd om ungefär ett år.EU-nämndens yttrandeNämnden hänvisar till att man redantidigare i yttrandet tagit avstånd fråntanken på en reglering av förhållandetmellan nämnden och utskotten. Nämndenkan inte heller finna det motiverat attarbetsformerna i övrigt formaliserasytterligare. Eftersom verksamhetenkontinuerligt behöver anpassas tillförhållandena skulle en närmarereglering i riksdagsordningen utgöra etthinder i arbetet och knappast främjariksdagens behandling av EU-frågorna.Vidare välkomnar attkonstitutionsutskottet tagit initiativtill en utvärdering rörande behandlingenav EU-frågorna i . måste det dock samtidigtkonstateras att erfarenheternahitintills inte ger underlag för någotmera definitivt ställningstagande tillhur arbetet med EU-frågorna bör varautformat. Detta gäller särskiltförhållandet mellan nämnden ochutskotten. Enligt nämndens uppfattningskulle det därför vara värdefullt om enytterligare utvärdering, dock kanske avmera begränsad omfattning, kom tillstånd om cirka ett år.Utskottens yttrandenUtrikesutskottet erinrar om att Sverigehar varit medlem av EU under ett drygtår. Vad avser utskottets befattning medEU-frågorna har varit eninlärnings- och anpassningsperiod undervilken nya arbetsformer successivt vuxitfram. Denna process kan knappast ansesvara avslutad. Det kan övervägas om detinte vore lämpligt att bl.a. inväntaresultatet av konstitutionsutskottetspågående utvärdering innan ettställningstagande till en eventuelländring i riksdagsordningen gjordes.Ett för de flesta utskott representativtyttrande i dessa frågor kommer frånskatteutskottet. Utskottet anser att detär värdefullt att det nu görs enutvärdering av så att sägakontrollstationskaraktär av EU-frågornasbehandling i . En sådanutvärderingsåtgärd kan visa sig mycketvärdefull genom att den kan ge impulsertill förbättrade rutiner och genom attutskotten får anledning att ompröva sinaageranden såvitt avser EU-frågorna. Motbakgrund av de begränsade erfarenheternaanser emellertid skatteutskottet att detnu är alldeles för tidigt att göra endefinitiv utvärdering av riksdagensorganisation för EU-arbetet. Utskottetförutsätter att sökandet eftermeningsfulla arbetsformer när det gällerutskottens informationsinhämtande ochderas möjligheter till inflytande påregeringens EU-politik fortsätter ochanser därför att en förnyad och meragrundlig utvärdering av EU-frågornasbehandling i bör genomförassenare när ytterligare erfarenheter harvunnits på detta område.Enligt jordbruksutskottet utgör det nugällande regelverket för samarbetetmellan och regeringen i frågorsom rör EU inget hinder för fortsattaförbättringar av förutsättningarna förett effektivt arbete med dessa frågor ifackutskotten. Det bör ankomma på varjeenskilt utskott att utforma verksamhetenmed utgångspunkt i arten ochomfattningen av de EU-frågor som haranknytning till utskottetsberedningsområde.Jordbruksutskottet anser inte atterfarenheterna av drygt ett årsmedlemskap i utvisar att samarbetetmellan utskotten och börformaliseras. En närmare reglering iriksdagsordningen skulle snarare varaett hinder än ett stöd för verksamheten.Under alla förhållanden förefaller detrimligt att det nuvarande systemet fårverka ytterligare innanarbetsformerna omprövas i någotväsentligt avseende.Liknande svar har inkommit från övrigautskott på denna punkt.Utskottets övervägandenKonstitutionsutskottet har tidigare(bet. 1994/95:KU22) konstaterat attbestämmelserna om samverkan mellanriksdag och regering i EU-frågor är avmycket stor betydelse för möjligheternaför att påverka utvecklingeninom de områden som samarbetet iEuropeiska unionen avser. De kommerdärmed att gälla grunderna förfolkstyrelsen. Detta talar i sig för attbestämmelserna bör tas in i enförfattning av högre dignitet.Utskottet vidhåller denna bedömning.Vikten av att ställning inteundergrävs som en följd av överlåtandetav beslutanderätt till Europeiskagemenskaperna kan enligt utskottetsmening motivera att regeringensskyldighet att informera och samråda medriksdagen grundlagsfästs. Utskottet ärdock inte nu berett att föreslå en sådanändring.I likhet med vad som anförs iyttrandena, vill utskottet framhålla attdet bör finnas utrymme för flexibiliteti arbete med EU-frågor. Somanförs i vissa yttranden kan EU:spågående regeringskonferens (IGC) kommaatt innebära förändringar i denationella parlamentens roll. Vilkaåtgärder utfallet avregeringskonferensen kan komma attinnebära har att ta ställningtill i ett senare skede.Utskottet avser att även framdelesfölja EU-frågornas hantering iriksdagen. De erfarenheter som dåframkommer får avgöra om någon mergenomgripande utvärdering bör göras.Riksdagsordningens bestämmelser om EUUtskottets bedömningDe bestämmelser som rör EU-frågornasbehandling i är spridda påolika ställen i riksdagsordningen (RO).Som en följd av den ökade reglering somutskottet föreslår i detta betänkandeskulle den bristande överskådlighetenkomma att öka. Utskottet anser därföratt regleringen i RO som gäller EU-frågornas behandling i ihuvudsak skall finnas i ett kapitel.Utskottet föreslår därför att debestämmelser som gäller riksdagensbefattning med EU-frågorna samlas i ettnytt 10 kap. i RO. Kapitlet bör fårubriken av frågor iEuropeiska unionen.Författningskommentar10 kap. Behandlingen av frågor iEuropeiska unionen1 §Regeringen skall fortlöpande informerariksdagen om vad som sker inom ramen församarbetet i Europeiska unionen samtvarje år till lämna enskrivelse med berättelse öververksamheten i Europeiska unionen.Bestämmelsen flyttas från 3 kap. 6 §andra stycket. Ingen ändring görs ibestämmelsen.2 §Regeringen skall informera omsin syn på de förslag från Europeiskagemenskapernas kommission som regeringenbedömer som betydelsefulla.Bestämmelsen är ny och har kommenteratsovan s. 13-14. Informationen kan skeskriftligt och/eller muntligt. Denskriftliga informationen har vanligenformen av s.k. faktapromemorior somöverlämnas till kammarkansliet som i sintur vidarebefordrar dem till berördautskott. Faktapromemoriorna är ingaskrivelser från regeringen i enlighetmed bestämmelsen i 3 kap. 6 § förstastycket och är därför ingariksdagsärenden. De föranleder ingenmotionsrätt och inga beslut i kammaren.Regeringen kan emellertid, om den finnerdet lämpligt, lämna informationen i enskrivelse, vilket i så fall medförmotionsrätt.3 §Utskott skall följa arbetet i Europeiskaunionen inom de ämnesområden som förvarje utskott anges i 4 kap. 4-6 §§ medtillhörande tilläggsbestämmelser.Beträffande statlig myndighetsskyldighet att lämna upplysningar tillutskott finns bestämmelser i 4 kap. 10§.Bestämmelsen i första stycket är ny ochhar kommenterats ovan s. 14. Andrastycket innehåller en hänvisning tillbestämmelsen i 4 kap. 10 § om statligmyndighets upplysningsskyldighet. Av denbestämmelsen framgår att när det gällerregeringen åligger sådan skyldighetendast i fråga om arbetet inomEuropeiska unionen på utskottets område.4 §För samråd med regeringen i frågor somgäller Europeiska unionen skallriksdagen inom sig för varje valperiodtillsätta en ().Bestämmelsen flyttas från 8 kap. 14 §.Ingen ändring görs i bestämmelsen.5 §Regeringen skall underrätta EU-nämndenom frågor som avses bli behandlade iEuropeiska unionens råd. Regeringenskall också rådgöra med nämnden om hurförhandlingarna i rådet skall förasinför beslut som regeringen bedömer sombetydelsefulla och i andra frågor somnämnden bestämmer.Begär minst fem av ledamöterna i att regeringen skall rådgöra mednämnden enligt första stycket skallnämnden föranstalta om detta, såvida deninte finner att därmed förenat dröjsmålskulle leda till avsevärt men.Bestämmelsen flyttas från 8 kap. 15 §.Ingen ändring görs i bestämmelsen.6 §Annan statlig myndighet än regeringenskall lämna upplysningar och avgivayttrande i frågor som skall behandlas iEuropeiska unionens råd, då EU-nämndenbegär det. Myndighet som ej lyder underriksdagen kan hänskjuta begäran frånnämnden till regeringens avgörande.Begär minst fem av ledamöterna inämnden att upplysningar eller yttrandeskall inhämtas enligt första stycket,skall nämnden föranstalta om detta,såvida den inte finner att därmedförenat dröjsmål skulle leda tillavsevärt men.Bestämmelsen flyttas från 8 kap. 16 §.Ingen ändring görs i bestämmelsen.7§EU-nämnden skall sammanträda inomstängda dörrar. Nämnden kan medge attäven annan än ledamot, suppleant ochtjänsteman i nämnden är närvarande. Omdet finns synnerliga skäl får nämndenbesluta att sammanträde helt ellerdelvis skall vara offentligt till dendel det avser inhämtande avupplysningar.Vid offentlig del av sammanträde ärföreträdare för statlig myndighet inteskyldig att lämna uppgift för vilkensekretess gäller hos myndigheten.Bestämmelsens två första meningarmotsvarar nuvarande 8 kap. 17 §.Tillägget till bestämmelsen harkommenterats ovan s. 28-29.8 §Den som är ledamot, suppleant ellertjänsteman i får ejobehörigen yppa vad som enligt beslut avregeringen eller nämnden skall hållashemligt med hänsyn till rikets säkerheteller av annat synnerligen viktigt skäl,som betingas av förhållandet tillfrämmande stat eller mellanfolkligorganisation.Bestämmelsen flyttas från 8 kap. 18 §.Ingen ändring görs i bestämmelsen. 1 § sekretesslagen (1980:100) skallen hänvisning göras till 10 kap. 8 § RO,(se bilaga 1).9 §Över sammanträde med försprotokoll.Vid sammanträde med nämnden skall förasstenografiska uppteckningar över vad somyttras vid nämndens överläggningar medregeringen.Bestämmelsen flyttas från 8 kap. 19 §.Ingen ändring görs i bestämmelsen. beträffande riksdagenshantering av EU-frågoratt godkänner vad utskottetanfört,res.1 (mp)2. beträffande publicering avfaktapromemoriornaatt som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört om publicering avfaktapromemoriorna,3. beträffande regeringensinformation till riksdagenatt antar det av utskotteti bilaga 1 framlagda förslaget tilllag om ändring i riksdagsordningensåvitt avser 10 kap. 2 §,4. beträffande utskottens rollatt antar det av utskotteti bilaga 1 framlagda förslaget tilllag om ändring i riksdagsordningensåvitt avser 10 kap. 3 §,5. beträffande EU-informationatt beslutar uppdra åtRiksdagens förvaltningskontor attutreda frågan om EU-information ienlighet med vad utskottet anfört,6. beträffande A-punkteratt som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,7. beträffandesamrådsförfarandetatt som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört om statsrådens närvaro i ,8. beträffande nämndensställningstagandenatt godkänner vad utskottetanfört,res. 2 (v,mp)9. beträffande nämndenssammanträdenatt antar det av utskotteti bilaga 1 framlagda förslaget tilllag om ändring i riksdagsordningensåvitt avser 10 kap. 7 §,10. beträffande stenografiskauppteckningar i EU-nämndenatt antar det av utskotteti bilaga 1 framlagda förslaget tilllag om ändring i sekretesslagen(1980:100) såvitt avser 11 kap. 2 §,res. 3 (m)11. beträffande kontakter medEU:s institutioneratt beslutar uppdra åtRiksdagens förvaltningskontor attutreda frågan om kontakter med EU:sinstitutioner i enlighet med vadutskottet anfört,res. 4 (mp)12. beträffande EU-frågornasbehandling i kammarenatt godkänner vad utskottetanfört,res. 5 (fp,v, mp)13. beträffande lagförslagen iövrigtatt antardels det av utskottet i bilaga 1framlagda förslaget till lag omändring i riksdagsordningen i vadförslaget inte berörts ovan undermomenten 3, 4 och 9,dels det av utskottet i bilaga 1framlagda förslaget till lag omändring i sekretesslagen (1980:100) ivad förslaget inte berörts ovan undermoment 10.Stockholm den 21 november 1996På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), CatarinaRönnung (s), Axel (), BarbroHietala (), (), (), (), (), (),(), (), (), NilsFredrik (), (), och (). hantering av EU-frågor(mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 11 börjar med I och med ochslutar med arbetet inom EU. bort haföljande lydelse:Sveriges medlemskap i har inneburit att riksdagensställning försvagats. Lagstiftare på deområden EG-rätten omfattar är Europeiskaunionens råd, i vilket regeringen ochinte utövar rösträtti lagstiftningsprocessen. För attsäkerställa det parlamentariska sy-stemet måste därför rollstärkas så långt möjligt ibeslutsprocessen.Utskottet anser att erfarenheterna frånden tid som gått sedan blevmedlem i EU visar att inte harkunnat utöva det inflytande som hadevarit önskvärt. Organisationen med en som tar det huvudsakliga ansvaretför del har inte fungerat somavsett. har inte engagerats itillräcklig utsträckning, och EU-frågorna har saknats i den offentligadebatten.Demokratiutvecklingskommittén har isitt betänkande På medborgarnas villkor- en demokratisk infrastruktur (SOU1996:162) anfört bl.a. Flerriksdagsledamöter bör engageras i deunionspolitiska frågorna. Därför börregeringens information och förankringinför ministerrådsmötena ske hosrespektive fackutskott. Därigenomutnyttjas hela den stora kompetens somfinns hos ledamöter ochutskotten får ett eget intresse av att igod tid sätta sig in i de förslag som ärpå väg att ta form på unionsnivå. föra diskussioner utifrånvitböcker, grönböcker och förslag somkommissionen presenterar. Detta innebärockså att blirobehövlig och kan avskaffas. Utskottetdelar till stor del denna bedömning.Utskottet anser att det behövsbetydande förändringar av riksdagenshantering av EU-frågor. Utskotten börbehandla förslag som väcks inomEuropeiska unionen på liknande sätt somman behandlar förslag till t.ex.nationella lagar. Utskotten bör kunnahänskjuta EU-ärenden till kammaren fördebatt. Debatterna skall kunna mynna uti t.ex. antagandet av en resolution, därriksdagen anger hur regeringen börbedriva förhandlingarna i EU i denspeciella frågan. Ett sådant systemskulle på ett smidigt sätt stärkariksdagens roll. Det ökar möjlighetenatt få en folkligt förankradbeslutsprocess och skapar ett ökatengagemang för Europapolitiken. Det ökarockså väsentligt möjligheterna för endemokratisk kontroll av regeringen ochregeringens arbete. När frågan skallbehandlas på ett sammanträde medministerrådet bör samrådet ske iutskotten och inte i somhittills. arbetsuppgifterbör begränsas till att vara aktiva ispeciella situationer, i frågor avövergripande karaktär som och den pågåenderegeringskonferensen.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande hanteringav EU-frågoratt godkänner vad utskottetanfört,2. Nämndens ställningstaganden (mom. 8)() och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 28 börjar med Utskottetnoterar och slutar med detta slag. bort ha följande lydelse:Utskottet drar den slutsatsen att sammanträden inte har präglatsav samråd utan av information.Regeringens företrädare har informeratom vilka frågor som skall behandlas påministerrådet och lyssnat på desynpunkter nämndens ledamöter haravgivit.Utskottet anser att om samrådet skalläga rum i är en formaliseringnödvändig. Samverkansförfarandet börleda fram till ett besked omförhandlingsuppläggningen som regeringenkan utgå från i förhandlingarna iministerrådet. Fördelarna med en sådanordning är betydande. De svenskapartierna tvingas ta ställning tillEuropapolitiken. Det leder till bredareoffentlig debatt och skärper de svenskaåsikterna. Det ökar möjligheten att fåen folkligt förankrad beslutsprocess ochskapar ett ökat engagemang förEuropapolitiken. Det ökar ocksåväsentligt möjligheterna för endemokratisk kontroll av regeringen ochregeringens arbete.Erfarenheterna från visarenligt utskottets mening att enmöjlighet att fatta beslut i EU-nämndenstärker det egna landetsförhandlingsposition.dels att utskottets hemställan under 8bort ha följande lydelse:8. beträffande nämndensställningstagandenatt godkänner vad utskottetanfört,3. Stenografiska uppteckningar i (mom. 10), ,och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 29 börjar med De skäl ochslutar med uppgifter hos . bort ha följande lydelse:Enligt skallregeringen vid samrådet i EU-nämndenlämna all den information till nämndensom behövs för att samrådet skall blimeningsfullt. En grundläggandeförutsättning för detta är attöverläggningarna kan hållas underförtroliga former. Erfarenheterna harvisat, vilket också bekräftats avrepresentanter för regeringen, att detfaktum att överläggningarna upptasstenografiskt medfört attregeringsrepresentanterna inte varit såöppenhjärtiga som varit önskvärt.Konstitutionsutskottet anser att sammaregler om protokollföring som gäller förutskotten är tillräckliga och bör gällaäven för . Några stenografiskauppteckningar skall därför inte längreföras vid överläggningarna i EU-nämnden.Enligt utskottet bör därför 8 kap. 19 §andra stycket riksdagsordningenupphävas.dels att utskottets hemställan under 10bort ha följande lydelse:10. beträffande stenografiskauppteckningar i EU-nämndenatt upphäver 8 kap. 19 §andra stycket riksdagsordningen,4. Kontakter med EU:s institutioner(mom. 11)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 32 börjar med Utskottet villbetona och slutar med och .