bet · GJ01AU9 · 1996-04-18 00:00:00 — Resultatet blir minskadflexibilitet som motverkar detnödvändiga nyskapandet av arbeten.Det finns enligt motionärerna inga skälatt vid införlivandet av direktivet gålängre än vad som är oundgängligennödvändigt eftersom det innebär attSverige i onödan får komparativanackdelar i förhållande till andra EU-länder på arbetstidsområdet. Det ärtillräckligt att AL kompletteras med enbestämmelse som rör det som enligtdirektivet inte är dispositivt, nämligenatt arbetstiden inte får överstiga 48timmar i genomsnitt under enberäkningsperiod av högst 12 månader,såvida inte arbetstagaren lämnat sittmedgivande till längre arbetstid.Utskottets bedömningUtskottet delar propositionensutgångspunkt att de materiellabestämmelserna i och annan berördlagstiftning i princip bör hållasoförändrade i avvaktan på attArbetstidskommittén slutför sitt arbete.Utskottet har inget att erinra mot attEG:s arbetstidsdirektiv tills vidaregenomförs på det sätt som föreslås ipropositionen nämligen genom att det iAL förs in en bestämmelse om s.k. EG-spärr, dvs. en bestämmelse om attkollektivavtal som slutits med avvikelsefrån inte får underskridadirektivets minimikrav.Av det anförda följer att utskottettillstyrker propositionens förslag till3 § fjärde stycket i AL. Motion A20avstyrks i berörd del.Begränsning av veckoarbetstid,dygnsvila, nattarbetets längd, rätt tillomplacering vid nattarbete och hemarbetePropositionenEG-direktivets regler i artikel 6 omveckoarbetstid innebär att dengenomsnittliga arbetstiden får uppgåtill högst inklusiveövertid.Avvikelse från begränsningen avveckoarbetstiden genom kollektivavtal ärinte tillåtet annat än i fråga omberäkningsperiodens längd vidberäkningen av den genomsnittligaveckoarbetstiden.Enligt huvudregeln får den period undervilken genomsnittet beräknas vara . Betald semester ochsjukfrånvaro skall antingen inteinkluderas i beräkningsperioden ellerräknas som arbetad tid (art. 16.2).Beräkningsperioden får - genom reglerbeslutade av medlemsstaterna - förlängastill för vissa typer avarbeten under vissa förutsättningar. Omde allmänna principerna till skydd förarbetstagarnas säkerhet och hälsaiakttas, kan staterna slutligen - omsakliga, tekniska eller organisatoriskaskäl finns - tillåta kollektivavtal omberäkningsperioder på högst tolvmånader.Direktivet ger också en möjlighet förmedlemsländerna att inte alls tillämparegeln om veckoarbetstid (art. 18.1 bi). Staterna skall i så fall dockrespektera de allmänna principerna omskydd av arbetstagarnas hälsa ochsäkerhet. Staterna skall också i så fallse till att ingen arbetsgivare kräveratt en arbetstagare arbetar mer än 48timmar i snitt under enfyraveckorsperiod såvida intearbetstagaren lämnat sitt medgivande.Arbetstidskommitténs slutsats är att ensamlad bedömning av bestämmelserna visaratt de svenska reglerna har ett likahögt eller högre skyddsvärde än detdirektivet föreskriver. Enligtpropositionen bör EG-direktivets reglerom begränsning av veckoarbetstiden inteföranleda någon ändring i AL.Direktivets artikel 3 om dygnsvilainnebär att en arbetstagare skall harätt till minst 11 timmarssammanhängande ledighet . Möjligheterna att avvikafrån bestämmelsen genom regler beslutadeav medlemsländerna eller parterna ikollektivavtal är omfattande och anges iartikel 17.1-3. Arbetstagarna skall vidsådana avvikelser erhållakompensationsledighet eller lämpligtskydd.Arbetstidskommittén har funnit att AL:sregler om nattarbetsförbud och deallmänna skyddsreglerna iarbetsmiljölagen samt den tillsyn ochmyndighetskontroll som finns på områdetinte innebär ett sämre skydd förarbetstagarna än direktivets regler.Direktivet bör därför inte föranledanågon ändring i AL.Direktivets artikel 8 om begränsning avnattarbetets längd innebär att dennormala arbetstiden inte får överstigaett genomsnitt av undervarje 24-timmarsperiod.Begränsningsperiodens längd fastställsinte i direktivet utan får bestämmas avmedlemsländerna efter samråd medarbetsmarknadens parter.Om en nattarbetande har ett arbete sominnebär särskilda risker eller storfysisk eller mental ansträngning får,sägs det i propositionen, arbetstidenför den arbetstagaren enligt direktivetinte överstiga då nattarbetet utförs.Avvikelse från bestämmelsen är tillåtenenligt artikel 17.1-3 genom bestämmelsersom beslutas av medlemsländerna eller avparterna i kollektivavtal.Arbetstidskommitténs jämförelse visaratt de svenska arbetstidsreglerna,myndighetstillsynen ocharbetsmiljölagens skyddsreglersammantaget kan bedömas ge ett väl såhögt skyddsvärde som det direktivetföreskriver - även innan man tar hänsyntill möjligheterna att avvika frånregeln i direktivet. Direktivet bördärför inte föranleda någon ändring iAL.Artikel 9 i EG-direktivet innebär bl.a.att nattarbetande som har hälsoproblemsom kan visas bero på nattarbetet ommöjligt skall omplaceras till lämpligtdagarbete. Avvikelse från bestämmelsenmedges inte enligt direktivet.Det saknas en svensk regel på områdetsom uttryckligen nämner omplacering.Däremot ingår en sådanomplaceringsskyldighet som direktivetavser i de skyldigheter för enarbetsgivare att anpassa arbetet tillden enskilda arbetstagarensförutsättningar som följer av främst 3kap. 2 och 3 §§ arbetsmiljölagen. Detbehöver därför inte vidtas någraåtgärder för att uppfylla direktivetskrav på omplacering av nattarbetande.Från AL:s tillämpning görs i 2 § p.1undantag för arbete som utförs iarbetstagarens hem eller annars undersådana förhållanden att det inte kananses vara arbetsgivarens uppgift attvaka över hur arbetet är ordnat , s.k.okontrollerbart arbete. Direktivet, åandra sidan, omfattar i princip s.k.okontrollerbart arbete.AL:s undantag för okontrollerbartarbete motsvaras av en möjlighet attavvika som direktivet ger i artikel17.1. Sådan avvikelse får göras när -med hänsyn till det aktuella arbetetssärskilda art - arbetstidens längd intemäts eller bestäms i förväg eller kanbestämmas av arbetstagarna själva. Detkategoriska undantaget för hemarbete somgörs i AL har däremot ingen direktmotsvarighet i direktivetsavvikelseregler.Enligt AL:s lydelse förutsätts att detinte i något fall är möjligt attkontrollera arbetstiden vid hemarbete.Endast då har undantaget för hemarbetestöd i direktivets avvikelseregler iartikel 17.1. Nya former för hemarbetehar tillkommit bl.a. genomdatateknologin som kan vara möjligt attövervaka via arbetsgivarens datasystem.Arbetet borde därmed inte vara attbetrakta som okontrollerbart i AL:smening.En grundlig genomgång avArbetstidskommittén är nödvändig innanett ställningstagande kan ske i fråga omändring av AL:s tillämpningsområde närdet gäller hemarbete och arbete pådistans. AL:s tillämpningsområde bördärför kvarstå oförändrat i avvaktan påen närmare utredning av frågan.Förutsättningen för den nämndaavvikelsen från EG-direktivet är att deallmänna principerna för arbetstagarnashälsa och säkerhet iakttas. De aktuellaarbetstagarna omfattas av sådana regleri arbetsmiljölagen. Därför tillförs 1 §i AL för tydlighetens skull enhänvisning till arbetsmiljölagens reglerom arbetstid.MotionerVänsterpartiet framhåller ikommittémotion A23 arbetstidsdirektivetskaraktär av skyddsdirektiv påarbetsmiljöområdet. Det handlar omminimikrav, syftande till att ökaskyddet för arbetstagarnas hälsa ochsäkerhet, som medlemsländerna ärskyldiga att införliva. Enligt motionenger AL inte samma skydd som direktivetnär det gäller begränsning avveckoarbetstid, dygnsvila och rätt tillomplacering vid nattarbete. AL saknarockså reglering av hemarbete.Motionärerna är kritiska till den metodsom propositionen valt för att införlivadirektivet. Enligt motionen bördirektivets minimikrav ses över på nyttoch genom lagstiftning införlivas isvensk rätt.När det gäller begränsning avveckoarbetstiden påkallar motionärernaett tillkännagivande om att direktivetsregel om maximalt arbetstidsuttag på 48timmar (inkl. övertid) skall införas iAL (yrk. Införlivandet skall ske medbibehållet svenskt arbetstidsbegrepp ochmed en beräkningsgrund på maximalt fyramånader. Avvikelse skall bara kunna skei kollektivavtal eller genom dispensfrån Arbetarskyddsstyrelsen.I motionen sägs också att enbestämmelse om dygnsvila i AL meddirektivet som norm bör införas i AL(yrk. Avvikelse från bestämmelsenskall, enligt motionen, kunna göras ikollektivavtal eller genom dispens medstöd av direktivets artikel 17.1-2.Motionärerna begär vidare en tydligregel i AL rörande nattarbetets längd ienlighet med direktivet. Regeln skalläven innehålla den valda metoden förgenomsnittsberäkning av nattarbetstiden(yrk. 3).I motionen sägs vidare att AL behöverkompletteras med en bestämmelse omrätten för nattarbetande att bliomplacerade i enlighet med direktivet(yrk. 4).Vänsterpartiet begär i motionenslutligen ett tillkännagivande om attdet krävs att AL, i avvaktan på attArbetstidskommittén slutför sitt arbete,ändras så att även hemarbete kommer attomfattas i enlighet med direktivetsminimikrav (yrk. 5).Miljöpartiet ställer sig ikommittémotion A21 bakom uppfattningenatt EU:s arbetstidsdirektiv förnärvarande bör föranleda så få ändringarsom möjligt i AL, i avvaktan på attArbetstidskommittén slutför sitt arbete.På en punkt, beträffande begränsning avveckoarbetstiden, är emellertiddirektivet restriktivare än AL. Enligtdirektivet får den maximala arbetstiden,inkl. övertid, uppgå till högst 48timmar i genomsnitt under enfyramånadersperiod. AL medger ett högrearbetstidsuttag i de fall en stor del avett års medgivna övertid koncentrerastill . Enligt motionenbör därför direktivets regel gälla. Imotionen föreslås en ändring i 8 § ALsom innebär att övertid inte får tas uti större omfattning än att densammanlagda arbetstiden uppgår tillhögst i genomsnittunder en period av fyra månader.Utskottets bedömningUtskottet har ovan ställt sig bakompropositionens förslag om att EG-direktivet tills vidare skall genomförasgenom en anpassning av kollektivavtalenom arbetstid och att de ändringar i denlagreglerade arbetstiden som direktivetpåkallar skall anstå till dess attArbetstidskommittén slutfört sittarbete. Utskottet kan därför intebiträda vad motionärerna anfört om attnu ändra AL med hänsyn till direktivetsbestämmelser om veckoarbetstid,dygnsvila och nattarbete eller medhänsyn till att lagen till skillnad fråndirektivet inte omfattar hemarbete. Meddetta avstyrker utskottet motionerna A21och A23.SanktionerPropositionenAL:s konstruktion med dels dispositivaregler, dels direkta eller indirektastraffbelagda regler är ovanlig. Detinnebär att skilda påföljdssystem gällerberoende på om en överträdelse skett aven lagregel eller av enkollektivavtalsbestämmelse. Har ettkollektivavtal träffats omarbetstidsfrågor bortfallermyndighetstillsynen på detta område.Detta medför även att lagens sanktionerbortfaller. Vid brott mot enavtalsbestämmelse kan det bli fråga omskadeståndspåföljd antingen enligt vadsom föreskrivs i avtalet eller enligtmedbestämmandelagen.Även om sanktionsreglerna redan nu ärkomplicerade måste, enligtpropositionen, de regler som skallgarantera att arbetstagarnatillförsäkras direktivets minimikravtillföras någon form av sanktion. Detföljer av den skyldighet har attgenomföra direktivets regler.I propositionen föreslås således att ALtillförs en ny bestämmelse i 24 a § omskadestånd för de fall parterna genomkollektivavtal åsidosätter de minimikravsom de enligt EG-direktivet är skyldigaatt iaktta.MotionModerata samlingspartiet anser i motionA20 att propositionens förslag om en nyskadeståndsregel i 24 a § är obehövligoch skall avslås (yrk. Det nuvarandesanktionssystemet är fullt tillräckligt.Vid brott mot AL träder lagenssanktionssystem in och vid brott motkollektivavtal följer påföljd enligtavtalet eller medbestämmandelagen. Attlagra ett tredje sanktionssystem ovanpådem som redan gäller är onödigt ochkrävs inte heller enligt direktivet.Även i denna del är propositionen ägnadatt skapa komparativa nackdelar försvenska företag, särskilt för små ochmedelstora företag.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens uppfattningatt den s.k. EG-spärren i 3 § fjärdestycket bör sanktioneras och att detinte är tillräckligt med enogiltighetsregel för det falltillämpningen av ett kollektivavtalstrider mot EG-direktivet. Enligtdirektivets artikel 18 gäller attmedlemsstaterna skall garanteradirektivets efterlevnad i de fallstaterna lägger ansvaret påarbetsmarknadens parter att införlivabestämmelserna. Den föreslagnaskadeståndsregeln följer som utskottetser det av den skyldighet haratt se till att direktivets reglergenomförs.Motionen ger intryck av attmotionärerna menar att den föreslagnaskadeståndsregeln i 24 a § AL ärobehövlig genom att lagens nuvarandesanktionssystem är heltäckande. mening är regeln inteobehövlig. AL:s sanktionssystem gällerinte i kollektivavtalsregleradeförhållanden. Den situation som avsesinnebär heller inget avtalsbrott. Det äri stället fråga om villkor i ett avtalsom parterna enats om och som innebärsämre skydd för arbetstagarna än EG-direktivet kräver. Skadestånd föravtalsbrott blir inte aktuellt i ensådan situation.AL saknar till skillnad från andraarbetsrättsliga lagar, t.ex.anställningsskyddslagen en regel omskadestånd vid brott mot lagensbestämmelser. Om den föreslagnaskadeståndsregeln slopades skulle därförbestämmelsen om en EG-spärr komma attvara osanktionerad, såvida inte lagensstraffbestämmelser gjordes tillämpliga.AL:s sanktionssystem, som hanteras avpolis, åklagare och allmän domstol,består av bötes- och fängelsepåföljdersamt ett system med övertidsavgifter.Att låta dessa straffbestämmelser blitillämpliga i kollektivavtalsregleradesituationer för att sanktionera EG-spärren är enligt utskottets meninginget bra alternativ. Mål som rörtvister om tolkning och tillämpning avkollektivavtal bör förbehållasArbetsdomstolen.Utskottet inser att det i många fallkan vara svårt för en enskildarbetsgivare att avgöra om ett träffatavtal strider mot EG-spärren eller inte.Utskottet utgår dock från att dettaförhållande tillmäts stor betydelse vidskadeståndsregelns tillämpning.Med det anförda tillstyrker utskottetpropositionens förslag till 24 a § ochavstyrker motion A20 i berörd del.Övriga delar av lagförslagetUtskottet tillstyrker även det ipropositionen framlagda förslaget tilllag om ändring i arbetstidslagen(1982:673) i de delar som inte berörtsovan.Övriga motionsförslagUtskottet behandlar här dels den avCenterpartiet med anledning avproposition 162 väckta motionen, delsmotioner väckta och motioner somväckts med anledning av proposition1994/95:218 om en effektivarearbetsmarknadspolitik m.m.LedighetsbestämmelsernaMotionerModerata samlingspartiet anser ikommittémotion A225 (yrk. 1) attriksdagen bör begära att regeringentillsätter en utredning med uppgift attse över ledighetslagstiftningen -arbetstidslagen, semesterlagen och lagenom arbetstagares rätt till ledighet förutbildning. I motionen redovisas enlösning som innebär att det nuvaranderegelverket ersätts med en lag omårsarbetstid. Lagen skulle kunnainnehålla minimistandarder baserade påaktuella och EG:sarbetstidsdirektiv.Vänsterpartiet föreslår i motion A706(yrk. 6) och N272 (yrk. 8) att rättentill ledighet som avgränsas genomstudieledighetslagen,föräldraledighetslagen och lagen omsamhällsuppdrag, vidgas till att gälladven för att starta eget företag. Rättentill tjänstledighet föreslås omfattahögst 12 månader. Utbildningsbidragskall kunna utgå under maximalt sexmånader och starta-eget-bidrag underytterligare under dennatjänstledighet.Likartade tankegångar förs fram avBerndt () i motion A711 (yrk.1). Det finns enligt motionärenanledning att tro att de personer somhar störst förutsättningar att bygga denödvändiga nya företagen står att finnabland dem som har arbete. Anställdasom vill pröva sina vingar bör få rätttill tjänstledighet och kunna fåstarta-eget-bidrag.Även () har ett liknandeförslag i motion A267 (yrk. 2) omnyföretagarstöd. Enligt motionen börsystemet med starta-eget-bidrag ses överi syfte att även personer som har enfast anställning skall ha rätt tillbidrag. För att möjliggöra detta börrätten till tjänstledighet ses övervilket som sin mening bör geregeringen till känna.Chatrine () slutligenefterlyser i motion A247 en ändring iledighetslagstiftningen som möjliggörtjänstledighet på hel- eller deltid förvård i hemmet av en anhörig.Utskottets bedömningUtskottet anser att detutredningsuppdrag som efterlyses i denmoderata motionen A225 har så mångaberöringspunkter med det uppdrag (dir.1995:6) som den sittandeArbetstidskommittén har att motionen ihuvudsak får anses tillgodosedd.Riksdagen bör därför lämna motion A225 iberörd del utan åtgärd.Utskottet välkomnar uppslag som syftartill att öka företagandet i landet.Sedan den 1 juli 1993 är starta-eget-bidraget en prioriterad åtgärd inomarbetsmarknadspolitiken, och anslagetför innevarande budgetår till åtgärdenhar förstärkts och motsvarar nu 8 000platser. Bidraget kan lämnas tillden som är eller riskerar att bliarbetslös. Det är också möjligt atterhålla starta-eget-bidrag när ettföretag skall bedrivas på deltid.Personer inskrivna vidarbetsförmedlingen och bosatta inom deregionalpolitiska stödområdena, kan fåbidraget också om de har en fastanställning, eller är tjänstlediga frånen sådan. Utskottet behandlade senast imars 1995 yrkanden om ett vidgatanvändningsområde för starta-eget-bidraget. Utskottet kunde då inte ställasig bakom att bidraget generellt förhela landet skulle kunna lämnas till densom har fast anställning. I sammanhangetpekade utskottet på oönskade effektermed en sådan ordning. Utskottetvidhåller sin uppfattning i frågan.Av utskottets ställningstagande ibidragsfrågan följer att utskottet ocksåanser att det saknas skälatt biträda förslaget om en översyn avledighetsbestämmelserna.Med detta avstyrker utskottetmotionerna A267, A706, A711och N272,alla i berörda delar.Utskottet kan inte finna annat än atten sådan rätt till tjänstledighet sommotionären efterlyser i motion A247redan finns enligt lagen (1988:1465) omersättning och ledighet förnärståendevård. Någon åtgärdi frågan är därför inte påkallad ochmotionen avstyrks därför.ArbetstidsförkortningMotionerI den nämnda moderata motionen A225(yrk. 2) sägs med hänvisning till från våren 1994att arbetsdelning inte löserarbetslöshetsproblemen. Arbetsdelningangriper nämligen intearbetslöshetsproblemet genom ökadekonomisk aktivitet utan genom attransonera riktigt arbete. Det finnsenligt motionen inte någotsamhällsekonomiskt utrymme för en allmänarbetstidsförkortning under överskådligtid. Översynen av arbetstidslagen fårdärför inte leda till förslag om enarbetstidsförkortning.Vänsterpartiet anser i motionerna A272(yrk. 5 och 6), A55 (yrk. 21) och So489(yrk. 6 delvis) att som ett skall sänkas till sju-timmarsdag 1997 och att , påandra sidan , det införs engenerell sextimmarsdag. Att frågan om enarbetstidsförkortning är föremål förutredning arbetstidskommittéfår inte innebära att arbetet medsextimmarsdagen avstannar.Försöksverksamheten med kortarearbetsdag bör enligt Vänsterpartietutvidgas till nya sektorer ochbranscher.Miljöpartiet anser i motionerna A203(yrk. 6), A274 (yrk. 7 och 9) och A56(yrk. 3 och 4) att enarbetstidsförkortning inte bara ärönskvärd utan också nödvändig. Genom denlagstadgade normalarbetstiden harriksdagen ett stort inflytande på hurmånga människor som får plats påarbetsmarknaden. Arbetstiden måstedärför anpassas till den rådandeverkligheten. Målet är att genomföra ensextimmarsdag . Regeringenbör få i uppdrag att återkomma med entidsplan så att högst har införts före den 1januari 1998.I motion A213 av ()betonas arbetstidsförkortningensbetydelse för att minska sjukskrivningaroch arbetsskador (yrk. 1).Marianne m.fl. (mp) i motionU502 (yrk. 5) önskar etttillkännagivande om att börarbeta för att idéer omarbetstidsförkortning leder tillkonkreta resultat.Ingbritt Irhammar m.fl. (c)argumenterar i sin motion A807 (yrk. 20)om kvinnors livsvillkor för att syftetmed den sittande Arbetstidsutredningenmåste vara att sänka normalarbetstidentill 30 timmars arbetsvecka medmöjlighet till 6 timmars arbetsdag.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att det ingår iuppdraget för den sittandearbetstidskommittén att analyserakonsekvenserna av alternativaarbetstidsförkortningar. Det ärangeläget att kommittén får tillfälleatt helt förutsättningslöst granskafrågan om en arbetstidsförkortning.Utskottet vill därför inte genomställningstaganden i frågan föregripakommitténs arbete. Med detta avstyrkerutskottet motionerna A55, A56, A203,A213, A225, A272, A274, A807, U502 ochSo489, samtliga i motsvarande delar.Arbetstidsbestämmelser för sjöfartenMotionWiggo Komstedt m.fl. (m) anser i motionT605 (yrk. 7) att de särbestämmelser somi dag gäller för sjöfarten i fråga omarbetstid och semester har spelat ut sinroll och bör anpassas till de generellabestämmelser som gäller för svenskarbetsmarknad i övrigt.Utskottets bedömningArbetstiden på svenska fartyg regleras isjöarbetstidslagen (1970:105). Frånlagens tillämpning undantas tjänst somutförs av vissa befattningshavareombord. Från lagens tillämpning görsundantag också för tjänst bl.a. påfiskefartyg. Lagen är dispositiv ochmedger undantag från bestämmelsernagenom kollektivavtal. Denna möjlighettill avsteg från lagens bestämmelser harsjöarbetsmarknadens parter utnyttjat istor utsträckning. I realiteten reglerasarbetstiden för i stort sett allaombordanställda på svenska fartyg inteav sjöarbetstidslagen utan genomkollektivavtal, låt vara att dessa intealltid i någon större utsträckningavviker från vad som gäller enligtlagen.Inom EG finns det intenågra regler om arbetstiden till sjöss.I EG:s arbetstidsdirektiv har helatransportnäringen inklusive sjöfartenundantagits från direktivetstillämpningsområde. Kommissionen hartagit initiativ till att parterna inomde olika transportområdena har inlettöverläggningar i partssammansattakommittéer. Avsikten är troligen atthela transportnäringen inklusivesjöfarten skall regleras på Europanivå -antingen genom avtal mellan parternaeller genom direktiv.Utskottet bedömer att det inom en intealltför avlägsen framtid kommer att bliaktuellt att se över sjöarbetstidslagenmed hänsyn till regleringar sominitieras inom EG. Utskottet är därförinte berett att biträda motionärensbegäran om en anpassning avsjöarbetstidslagens bestämmelser. MotionT605 i berörd del avstyrks med detanförda.Övertid och mertidMotionerCenterpartiet anser i kommittémotion A22att i ett tillkännagivandeskall uttala att isitt fortsatta arbete skall ägnaproblemet med höga övertidsuttagsärskild uppmärksamhet.Det är angeläget att minskaövertidsuttaget. I det rådandearbetsmarknadsläget riskerararbetskraften att brännas ut från tvåhåll. Problemet består i att många heltsaknar arbete medan andra som har arbetefår vidkännas ett mycket stortövertidsuttag. En minskning kan på siktinnebära ett relativt stort tillskott avnya arbetstillfällen. Kommittén måstedock vid sin översyn av övertidsfråganbeakta de särskilda svårigheter som desmå och medelstora företagen har när detgäller att ersätta övertidsuttag mednyanställning.Vänsterpartiet framhåller i motionernaA272 (yrk. 2), A55 (yrk. 23 och 24) ochSo489 (yrk. 6 delvis) att det samladeövertidsuttaget motsvarar 130 000arbetstillfällen. Med hänsyn tillnuvarande arbetslöshetssituationargumenteras i motionen för en omedelbarsänkning av taket för tillåtetövertidsuttag. Både månads- och årstaketbör enligt motionen sänkas med enhalvering som riktmärke. Dessutomförordas i motionen en extraarbetsgivaravgift på all övertid ochmertid.Hans Karlsson och (båda s)uppskattar i motion A230 att det samladeövertidsuttaget motsvarar ca 50 000helårsarbeten, vilket enligtmotionärerna är otillfredsställande närså många människor är arbetslösa.Motionärerna förordar, eventuellt underbegränsad tid, en halvering av nuvarandegräns per år.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att ävenövertidsfrågan omfattas avArbetstidskommitténs uppdrag. Med hänsyntill kommitténs arbete avstår utskottetfrån att göra några uttalanden i frågan.Motionerna A22, A55 i berörd del, A230,A272 och So489 i berörda delar avstyrksdärmed.