bet · GJ01LU26 · 1996-05-21 00:00:00 — Imotionen yrkas tillkännagivanden omvikten av att man som konsument fårinformation om de varor och tjänster somfinns på marknaden (yrkande 1), attprisuppföljning bör ske regelbundet isyfte att skydda konsumenterna (yrkande38 delvis), att medborgarkontor börinrättas, som kan ge service i samhälls-och konsumentfrågor i syfte att ökamänniskors medvetenhet och kunskap somkonsumenter (yrkande 15), att regeringenbör verka för ett ökatinformationsutbyte så att olikaintressenter, organisationer och partierkan bidra med synpunkter på EU:skonsumentpolitik (yrkande 14) samt attCivildepartementet skall ge ut ennyhetstidning om konsumentpolitiken i EUoch om svenska initiativ och insatser(yrkade 13).Utskottet konstaterar att vadregeringen anfört i förevarandeskrivelse om vikten av information istora delar överensstämmer medmotionärens önskemål. Regeringen anseratt skall verka för insatserinom EU som bidrar till attkonsumenterna blir välutbildade ochkritiska så att de kan utnyttjamarknadens möjligheter. Kunniga ochkritiska konsumenter utgör också enkraft på marknaden för att driva framnya produkter och tjänster, vilket ärsärskilt positivt när det gäller att fåen konsumtion som belastar miljön sålitet som möjligt.Härutöver menar regeringen attinformations- och erfarenhetsutbytetmellan regeringen och konsument- ochnäringslivsorganisationerna när detgäller konsumentfrågor i EU börförbättras. Utgångspunkten skall därvidvara största möjliga öppenhet. Det kan,enligt vad som sägs i skrivelsen, handlaom att remitteraförslag som kommer från EU, informera omsvenska konsumentpolitiska initiativ ochståndpunkter och återrapporteraresultatet av svenska insatser i EU.Regeringen och organisationerna har,enligt vad som anförs i skrivelsen, ettömsesidigt intresse av informations- ocherfarenhetsutbyte.Vad gäller de särskilda yrkandena imotionen vill utskottet anföra följande.Något tillkännagivande från riksdagenssida i enlighet med vad som begärs iyrkande 1 är inte meningsfullt.Utskottet har, mot bakgrund av vad somredovisats om skrivelsens innehåll,tillräckliga skäl att utgå från attregeringen är väl medveten om behovet avatt konsumenterna är väl informerade omde varor och tjänster som finns påmarknaden. När det gäller yrkande 38vill utskottet erinra om att flera olikaorgan har till uppgift att följaprisutvecklingen. Kommissionen förprisfrågor kommer attredovisa sina erfarenheter i en rapporttill regeringen. Prisundersökningarutförs också av bl.a. Statistiskacentralbyrån (SCB), ochPensionärernas riksorganisation (PRO).Vidare gör näringslivet egna analyser avprisutvecklingen. En särskild utredarehar också tillkallats för att föreslååtgärder för att få fram en bättreanalys av och information omprisförändringar. Syftet skall främstvara att stärka konsumenternas ställningpå marknaden. Uppdraget skall redovisasinnevarande år (dir. 1995:147). Därtillkommer att frågor om prisutvecklingenständigt är föremål för bevakning iolika media.Beträffande yrkande 15 vill utskottetpeka på att flera projekt pågår både iSverige och i andra länder för att görainformationen till medborgare ochkonsumenter lättare tillgänglig. Sedaner 1992 pågår ett utvecklingsarbete ommedborgarkontor och medborgarinformationinom Civildepartementet.Försöksverksamhet med medborgarkontorinleddes och regleras ilagen (1994:686) om försöksverksamhetmed medborgarkontor. Lagen gerkommunerna befogenhet att slutasamverkansavtal med statliga myndigheterm.fl. om att utföra sådana uppgifter sominte innebär myndighetsutövning.Vad slutligen gäller yrkandena 13 och14 kan utskottet konstatera att enkommitté har tillkallats med uppgift attutreda och föreslå åtgärder som kan ökamedborgarnas möjligheter till inflytandeoch delaktighet i samhällsutvecklingenoch därmed bidra till en vitaldemokratisk utveckling. Kommitténsuppdrag avslutas (dir.1995:56).Med det anförda avstyrker utskottetbifall till motion L35 yrkandena 1,13-15 och 38 i denna del.Miljö och konsumtionI den svenska konsumentpolitiken ärmiljömålet relativt nytt och svarar motmånga krav och behov som finns hoskonsumenterna. Målet tillkom i sambandmed konsumentpolitiska beslutoch innebär att sådana konsumtions- ochproduktionsmönster skall utvecklas somminskar påfrestningarna på miljön ochbidrar till en långsiktigt hållbarutveckling. Det nya målet har bl.a.motiverats av att medvetenheten omsambandet mellan miljö och konsumtionstadigt har ökat och att människor i dagär villiga att ta ett större ansvar förmiljön.Regeringen anser att det är en viktiguppgift för konsumentpolitiken att setill att konsumenterna får underlag föratt bedöma de miljömässiga konsekvenserna av sitt levnadssätt och sinkonsumtion samt praktiskaförutsättningar att spela en mer aktivroll för att belastningen på miljönskall minska.Rolf m.fl. (m) anför i motionL34, såvitt nu är i fråga, attmiljöområdet är ett viktigt område förgemensamma insatser. I motionenpoängteras vikten av att konsumenternafår underlag för att bedöma demiljömässiga konsekvenserna av sinkonsumtion.Utskottet erinrar om att regeringen år1995 tillkallat en särskild utredare föratt utarbeta förslag till enhandlingsplan för hur ambitionerna medmiljömålet skall förverkligas (dir.1995:46). Utredningen beräknas avslutasitt arbete . När detgäller EU-samarbetet skall ,enligt vad som anförs i skrivelsen,verka för att kommissionen utarbetar enstrategi på konsumentområdet för attutveckla sådana produktions- ochkonsumtionsmönster som minskarpåfrestningarna på miljön och bidrartill en långsiktigt hållbar utveckling.Mot bakgrund av vad som sålundaredovisats kan utskottet inte finnaannat än att regeringen och motionärernahar ett likartat synsätt i frågor omkonsumenternas behov av underlag för attkunna bedöma de miljömässiga konsekvenserna av sin konsumtion. Utskottetavstyrker därför bifall till motion L34i nu behandlad del.I motion L35 av ()begärs tillkännagivanden som går ut påatt i EU på olika sätt bör verkaför att en miljövänlig konsumtion skallbli verklighet. I motionen anförs attmiljötänkandet måste genomsyra helakonsumentpolitiken och att regeringenbör verka för att EU sätter miljöskyddsom ett övergripande mål i all EU-policy(yrkande 21), att hänsyn till miljö ochkonsumenter alltid skall ha företrädeframför hänsyn till den inre marknaden(yrkande 7) samt att EU skall användadet medlemsland som har det högstamiljöskyddet som normgivande föråtgärder (yrkande 22). Vidare börregeringen, enligt motionärens mening,verka för att EU använder olikastyrmedel för att främja renproduktion , såsom att tillämpasubstitutionsprincipen för kemikalieroch utveckla en kretsloppspolitik(yrkande 24) samt för att EU införobligatorisk och offentlig miljörevision(yrkande 25). Därutöver framhålls att EUbör ge konsumenter tillgång tillinformation om varor och tjänster(yrkande 26). I motionen anförs ocksåatt politiska och marknadsekonomiskamisslyckanden gjort att miljövänligkonsumtion är dyrare än miljöfarligsådan. I motionen yrkas att riksdagenskall begära att regeringen verkar föratt miljökostnader ingår i priset påvaror och tjänster (yrkande 16).I motion L35 tas även upp frågor somrör miljömärkning. Motionären anser attsådan märkning är ett sätt att främjakonsumenternas möjligheter tillmiljöeffektiva val på marknaden.Miljömärkningen stimulerar ävenmarknaden att ta fram miljövänligaprodukter. I motionen påpekas att detnordiska miljömärkningssystemet Svanenhar flera brister. Motionären anserdärför, för att systemen skall fåkonsumenternas förtroende, att såvälSvanen som EU:s miljömärkningssystem börreformeras (yrkande 27). I motionenanförs att arbetet med miljökriterierskall stå fritt från direkt påverkandeintressenter och att processen medframtagande av kriterier bör vara öppenför insyn (yrkande 28), attkriteriesystemet vid miljömärkning skallbygga på försiktighets- ochsubstitutionsprincipen, vilket innebäratt diskutabla substanser inte skallaccepteras i en miljömärkt vara (yrkande29) samt att man vid miljömärkningeninte skall kunna kompensera en dåligegenskap i en produkt med bättre värdenvad gäller en annan egenskap (yrkande30).Med anledning av vad som anförts imotion L35 vill utskottet peka på attfrämjandet av ett praktisktförhållningssätt till utvecklingen avfrån miljösynpunkt hållbarakonsumtionsmönster är ett prioriteratområde i kommissionenskonsumentpolitiska prioriteringar föråren 1996-1998. Kommissionen anser attgemenskapens konsumentpolitik, från attha varit inriktad på främst utbudssidan,nu även måste inriktas på åtgärder sommöjliggör en långsiktigt hållbarutveckling. Från kommissionens sida , genom utbildning och informationsamt produktmärkning, underlätta förkonsumenterna att göra rationella val.Kommissionen framhåller attkonsumenterna ofta har svårigheter attbedöma en produkts miljöpåverkan ijämförelse med en annan. Det är därförviktigt att system som bygger pålivscykelanalyser vidareutvecklas.Härigenom underlättas jämförelser avprodukters påverkan på miljön iproduktions- och användarleden.I regeringens skrivelse påpekas att detfinns styrmedel - såväl informativa ochadministrativa som ekonomiska - som kanpåverka konsumtion och produktion i enmiljöanpassad inriktning. Exempel påstyrmedel inom konsumentområdet ärmiljömärkning ochmiljövarudeklarationer. Dessa användsredan i dag men bör utvecklas vidareockså i det internationella samarbetet.Vid produktutveckling och produktion börarbetet med internationellstandardisering, livscykelanalyser ochmiljörevisioner främjas. skatten på koldioxid, är enligtregeringen exempel på viktiga ekonomiskastyrmedel.När det gäller motionsspörsmålen ommiljömärkning vill utskottet anföraföljande. infördes ettharmoniserat nordiskt system förmiljömärkning av produkter, den s.k.svanmärkningen. Den frivilligamiljömärkningen i - inom ramenför detta system - organiseras och drivsav Standardiseringen i (SIS) ochleds av Miljömärkningsstyrelsen.Verksamheten regleras genom ett avtalmellan staten och SIS. Inom EU gällersedan våren 1992 ett gemensamtmiljömärkningssystem. Systemet harinförts genom rådets förordning (EEG) nr880/92 av om ettgemenskapsprogram för tilldelning avmiljömärke. EG-förordningen, som ärdirekt gällande i , återspeglar istort de principer som gäller för dennordiska miljömärkningen. Bestämmelsersom behövs för att tillämpa EG:smiljömärkningsförordning finns i lagen(1994:1772) om tillämpningen av deteuropeiska miljömärkningssystemet.Enligt EG-förordningen skall de länder ivilka förordningen gäller utse organ somansvarar för de uppgifter som anges iförordningen. Med stöd avtillämpningslagen har regeringen utsettSIS att vara behörigt organ i Sverige.Symbolen för EU:s miljömärkning är enstiliserad blomma, den s.k. EU-blomman.Utöver EG:s miljömärkningssystem finnsockså EG:s energideklarationssystem somen vägledning för konsumenterna i derasval av hushållsapparater.Energieffektiviteten anges på en skalautformad så att den stimulerarframställning av mer effektiva produkterutan att ge avkall på de viktigastefunktionsegenskaperna. I kommissionenshandlingsprogram framhålls behovet avatt dessa och andra märkningsprogramvidareutvecklas.I samband med förra åretskonsumentpolitiska beslut behandladeutskottet motionsyrkanden ommiljömärkningen med liknande inriktningsom de nu aktuella. Utskottet kundedärvid inte ställa sig bakom den kritikmot det nordiska miljömärkningssystemetsom framfördes i de då aktuellamotionerna (bet. 1994/95:LU32).Utskottet anser fortfarande att detfinns anledning att utgå från att dennordiska miljömärkningen, i jämförelsemed andra länders officiellamiljömärkningssystem, har lyckatsrelativt bra beträffande fastställdakriterier, utfärdade licenser ochprodukter på marknaden. Konsumenternaskännedom om den nordiskamiljömärkningssymbolen Svanen har ocksåvuxit i de nordiska länderna, ochmiljömärket har hög trovärdighet hosbåde konsumenter och producenter.Arbetet med att utarbeta kriterierenligt EG:s miljömärkningssystem hargått långsammare än beräknat. harkriterier för åtta produktgrupperfastställts, bl.a. för tvättmedel,hushålls- och toalettpapper samt tvätt-och diskmaskiner. Endast ett fåtallicenser har beviljats. De endaprodukter som är märkta med EG-blommanoch som finns på den europeiskamarknaden är tvättmaskiner ochhushållspapper. Enligt artikel 18 iförordningen skall systemet utvärderasoch förordningen revideras . Påmiljöministerrådsmötet i december 1995rådde stor enighet om vikten av attmedlemsländerna aktivt bör ges möjlighetatt delta i revideringen. Kommissionenhar inlett revideringsarbetet och hållitett möte med experter frånmedlemsstaterna.I skrivelsen anför regeringen att denstödjer dessa strävanden och attSverige aktivt kommer att medverka ochlämna synpunkter och förslag tillförändringar i systemet med utgångspunkti erfarenheterna av det nordiskamiljömärkningssystemet. För att ettmiljömärkningssystem skall bliframgångsrikt, anför regeringen, krävsatt systemet uppnår hög trovärdighetbåde hos konsumenter och tillverkare.Detta förutsätter i sin tur attkriterierna har höga miljö- ochkvalitetskrav samt att testning ochkontroll görs av oberoende organ. Vadsom sålunda anförts skall, enligtregeringens mening, utgöra grunden förden svenska hållningen.Utskottet har för sin del inget atterinra mot de bedömningar regeringengjort när det gäller EU-arbetet påkonsumentområdet i frågor som gällermiljö och konsumtion. Regeringen harockså utfäst sig att vid verka för attdet skall vara ett uttryckligt mål förgemenskapens konsumentpolitik attutveckla sådana produktions- ochkonsumtionsmönster som minskarpåfrestningarna på miljön och bidrartill en långsiktigt hållbar utveckling.Mot bakgrund av vad som anförts ovanbör yrkandena 7, 16, 21, 22 och 24-30 imotion L35 inte föranleda någonriksdagens vidare åtgärd.ForskningI regeringens skrivelse påpekas attforskningen är ett betydelsefulltinstrument för en resultatinriktadkonsumentpolitik. Genomforskningsinsatser kan olika problem förkonsumenterna kartläggas och orsakeranalyseras. Regeringen bedömer att det knappast finns någon uttaladstrategi inom när detgäller konsumentforskning ochforskningens roll i detkonsumentpolitiska arbetet. bördärför aktivt delta i arbetet för enbred och samlad konsumentforskning inomEU. Regeringen avser att verka för attkonsumentforskningen skall ingå i EU:sfemte ramprogram för forskning.I motion L36 av ochKerstin () påpekas attregeringens ambition, att arbetet medkonsumentfrågor i EU inte skallföranleda utgiftsökningar, bör gällaäven för konsumentforskningen. Imotionen begärs ett tillkännagivandehärom (yrkande 3).Yvonne Ruwaida (mp) anför i motion L35att den samlade kunskapen om ekonomi ochmarknad sett ur ett konsumentperspektivär alltför liten. Forskningen är såeftersatt att den viktiga kunskapen omhushållens villkor saknas. I motionenbegärs ett tillkännagivande om att merresurser bör avsättas tillkonsumentforskningen och i andra handatt konsumentforskningen får en egenorganisation inom universitet ochhögskolor (yrkande 35).Utskottet erinrar om att en avregeringen tillkallad utredare ibetänkandet (SOU 1996:10) Forskning förvår vardag presenterat ett förslag tillkonsumentpolitiskt forskningsprogram,som skall ligga till grund förregeringens ställningstagande i denforskningspolitiska proposition somregeringen avser att lägga fram hösten1996. I utredarens uppdrag har bl.a.ingått att kartlägga denkonsumentpolitiska forskningen i Sverigemed utblickar mot de nordiska ländernaoch EU. Vidare har utredaren analyseratforskningsområdet och lämnat förslag påhur detta skall organiseras. Härutöverhar utredaren redovisat förslag om hurforskningsområdet bör finansieras.När det gäller den fråga som tas upp imotion L36 konstaterar utskottet att enutgångspunkt för det svenska arbetet medkonsumentfrågor i EU enligt regeringenskall vara att det drivs på ett sådantsätt att det inte föranlederutgiftsökningar vare sig på den svenskastatsbudgeten eller på EG-budgeten.Utskottet utgår från att detta gälleräven för konsumentforskningen.Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna L35 yrkande 35 och L36yrkande 3.Utöver vad utskottet anfört i detföregående föranleder regeringensskrivelse /96, Konsumentpolitiken iEU - mål och inriktning för det svenskaarbetet, och motionerna inte någrauttalanden från utskottets sida.Utskottet föreslår att läggerskrivelsen till handlingarna. beträffande skrivelser omkonsumentpolitiken i EUatt avslår motion1995/96:L37 yrkande 5,2. beträffandekonsumentpolitikens mål och medelatt avslår motion1995/96:L35 yrkandena 2-6 och 39,3. beträffande svenskt arbetemed konsumentfrågor i EUatt avslår motion1995/96:L34 i motsvarande del,res. 1 (m)4. beträffandesubsidiaritetsprincipenatt avslår motionerna1995/96:L35 yrkandena 9, 10, 17 och23, 1995/96:L36 yrkande 2 samt1995/96:L37 yrkande 1,res. 2 (mp)5. beträffande stöd tillkonsumentpolitik i andra länderatt avslår motion1995/96:L35 yrkande 37,6. beträffande inriktningen avstöd till konsumentpolitik i andraländeratt avslår motion1995/96:L34 i motsvarande del,res. 3 (m)7. beträffandekonsumentpolitikens integreringatt avslår motion1995/96:L36 yrkande 7,8. beträffande konsumentfrågornaoch EU:s regeringskonferensatt avslår motion1995/96:L36 yrkande 1,9. beträffande vissabestämmelser i avslår motion1995/96:L35 yrkandena 11 och 19,res. 4 (mp)10. beträffande inflytande iEU:s institutioneratt avslår motion1995/96:L35 yrkande 40,11. beträffandekonsumentinflytande i EUatt avslår motion1995/96:L35 yrkandena 12, 18 och 20,12. beträffandestandardiseringsarbeteatt avslår motionerna1995/96:L34 i motsvarande del och1995/96:L36 yrkande 5,13. beträffandeproduktsäkerhetskontrollenatt avslår motionerna1995/96:L34 i motsvarande del och1995/96:L35 yrkande 38 i motsvarandedel,14. beträffande producenternasansvaratt avslår motion1995/96:L35 yrkande 8,15. beträffandeproduktsäkerhetslagenatt avslår motionerna1995/96:L35 yrkande 36 och1995/96:L36 yrkande 4,res. 5 (fp, mp)16. beträffande märkning avlivsmedelatt med anledning avmotionerna 1995/96:L33 yrkandena 1och 2, 1995/96:L34 i motsvarande del,1995/96:L35 yrkande 31 samt1995/96:L37 yrkandena 2-4 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,17. beträffandeinnehållsdeklarationeratt avslår motionerna1995/96:L34 i motsvarande del och1995/96:L35 yrkande 32,res. 6 (mp)18. beträffande finansiellatjänsteratt avslår motion1995/96:L34 i motsvarande del,19. beträffande diskriminerandereklamatt avslår motionerna1995/96:L33 yrkande 3 och1995/96:L35 yrkande 33,res. 7 (mp)20. beträffande åtgärder motviss reklamatt avslår motion1995/96:L35 yrkande 34,res. 8 (mp)21. beträffande TV-reklam tillbarnatt avslår motion1995/96:L36 yrkande 6,22. beträffande köprättsligafrågoratt avslår motion1995/96:L34 i motsvarande del,23. beträffandekonsumentinformationatt avslår motion1995/96:L35 yrkandena 1, 13-15 och 38i motsvarande del,24. beträffandemiljöinformationatt avslår motion1995/96:L34 i motsvarande del,25. beträffande miljö ochkonsumtionatt avslår motion1995/96:L35 yrkandena 7, 16, 21, 22och 24-30,res. 9 (mp)26. beträffandekonsumentforskningenatt avslår motion1995/96:L35 yrkande 35 och1995/96:L36 yrkande 3,res. 10 (mp)27. beträffande regeringensskrivelse /96:181att lägger regeringensskrivelse /96:181,Konsumentpolitiken i EU - mål ochinriktning för det svenska arbetet, tillhandlingarna.Stockholm den 21 maj 1996På lagutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (m), IngerSegelström (s), (),(), (),(), (), (), dePourbaix-Lundin (m) och KerstinHeinemann (fp). Svenskt arbete med konsumentfrågor iEU (mom. 3), , TomasHögström och de (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 13 börjar med Utskottetsställningstaganden och på s. 14 slutarmed i EU bort ha följande lydelse:Utskottet har för sin del en i fleraavseenden annan syn än regeringen påfrågan om vilka prioriteringar som börgöras när det gäller det svenska arbetetmed konsumentfrågor i EU. Enkonsumentpolitik som i första hand ochhuvudsakligen används som ettfördelningspolitiskt instrument ärnämligen, enligt utskottets mening, överhuvud taget inte till gagn förkonsumenterna.Det bästa för konsumenterna är istället en fri och effektivtkonkurrerande marknad utan förtäcktahandelshinder. En väl fungerande marknadger konsumenterna ett mer varierat utbudav varor och tjänster samt en höjd varukvalitet. Den sunda konkurrensen gynnarockså konsumenterna genom lägre priser.Utskottet konstaterar att EU:sgemensamma marknad innebär en förbättradställning för konsumenterna och attåtgärder bör vidtas som befrämjar denfria rörligheten för varor och tjänster.Självfallet måste man också i detkonsumentpolitiska arbetet tillse attprodukterna på marknaden är säkra, ochproduktsäkerhetskontrollen bör även iframtiden vara ett prioriterat område.Dessutom bör, enligt utskottets mening,slås fast att så många beslut sommöjligt skall fattas av medborgarnasjälva. Först när ett gemensamt målbättre kan uppnås genom åtgärder pålokal, regional, nationell ellergemenskapsnivå skall besluten fattas avnågon annan än enskilda medborgare.Mot bakgrund härav bör EU endastbesluta om sådana konsumentfrågor sommåste regleras på europeisk nivå i syfteatt upprätthålla den inre marknadensfunktion. Målet bör vara att görahandeln enklare för alla parter.För att nu angivna mål skall kunnauppnås är det nödvändigt att prioriterabland de konsumentpolitiska frågorna.Endast de viktigaste frågorna, och desom i genuin mening kräver gemensammalösningar, bör prioriteras om man villnå framgång med konsumentpolitiken i ettEU-perspektiv. Huvuduppgiften för densvenska konsumentpolitiken i EU börenligt utskottet således vara att arbetaför att den inre marknaden skallfungera. Det svenska arbetet bör vidaredrivas på ett sådant sätt att det inteföranleder utgiftsökningar i den svenskastatsbudgeten eller i EU-budgeten.Vad utskottet nu anfört bör ,med bifall till motion L34 i nubehandlad del, som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3bort ha följande lydelse:3. beträffande svenskt arbete medkonsumentfrågor i EUatt med bifall till motion1995/96:L34 i motsvarande del som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.2. Subsidiaritetsprincipen (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 14 börjar med När det ochslutar med subsidiaritetsprincipenstillämpning bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det är positivt omEU inför miniminormer på miljö-, hälso-och säkerhetsområdet samt när det gällerkrav på information om varor ochtjänster. Regeringen bör, enligtutskottets mening, inom EU verka för attsådana miniminormer kommer till stånd.Samtidigt bör regeringen verka för attländerna inom EU inte med stöd avsubsidiaritetsprincipen motverkargemensamma åtgärder inomkonsumentskyddslagstiftningen i de fallEU har en klar skyldighet att agera.För att åstadkomma en miljövänligkonsumtion bör regeringen dessutom verkaför att EU skall tillåta enskildamedlemsländer att införa hårdare reglerpå miljöområdet och att enskildamedlemsländer, vid konflikt mellanreglerna för den inre marknaden ochmiljöreglerna, ges rätt att prioriteramiljöskyddet.Vad utskottet nu anfört bör ,med bifall till motion L35 yrkandena 9,10, 17 och 23, med anledning av motionL37 yrkande 1 samt med avslag på motionL36 yrkande 2, som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4bort ha följande lydelse:4. beträffandesubsidiaritetsprincipenatt med bifall till motion1995/96:L35 yrkandena 9, 10, 17 och23, med anledning av motion1995/96:L37 yrkande 1 samt med avslagpå motion 1995/96:L36 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.3.