bet · GK01FiU1 · 1996-11-14 00:00:00 — (kd) om att systemet med fastighetsskatt successivt bör avvecklas. Istället bör kommunerna få möjlighet att ta ut en fastighetsavgift förtäckande av kostnader för gatuunderhåll, brandförsvar och annan kommunalservice kopplad till fastigheten.Vad utskottet här anfört bör med anledning av motionerna Fi3 (kd)yrkande 1 och Sk371 (kd) yrkande 26 som sin mening ge regeringen till känna. Övriga motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande en översyn av fastighetstaxeringen, m.m.att med anledning av motionerna 1996/97:Fi3 yrkande 1 och 1996/97:Sk371 yrkande 26 och med avslag på motionerna 1996/97:Fi1 yrkandena 1 och2, 1996/97:Fi2, 1996/97:Fi4 yrkandena 7 och 8, 1996/97:Fi5, 1996/97:Fi7,1996/97:Fi8 yrkande 1, 1996/97:Fi401, 1996/97:Fi402, 1996/97:Fi403, 1996/97:Fi404, 1996/97:Fi405 yrkandena 1-3, 1996/97:Fi407 yrkandena 13 och 14,1996/97:Fi409, 1996/97:Fi415 yrkandena 2 och 3, 1996/97:Fi420 yr-kandena 16och 19, 1996/97: Sk329, 1996/97:Sk330, 1996/97:Sk331, 1996/97:Sk346, 1996/97: Sk347 yrkande 1, 1996/97:Sk349, 1996/97: Sk366, 1996/97:Sk367, 1996/97:Sk370 yrkandena 22-24 och 26, 1996/97:L713 yrkande 23, 1996/97:A425 yrkande3, 1996/97:A427 yrkande 3, 1996/97:A433 yrkande 5, 1996/97:Bo201 yrkande 5och 1994/95:Bo519 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.45. Fastighetsskatt för mark som innehas med tomträtt (mom. 24)(), (), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken mark som innehas med tomträtt börjar med "avstyrkermotion" och slutar med "motivering som skatteutskottet" bort ha följandelydelse:Finansutskottet tillstyrker förslaget att fastighetsskatt för mark som inne-has med tomträtt skall erläggas av kommunen, dvs. fastighetsägaren, ochinte av tomträttshavaren. Regeringen bör återkomma till med ettförslag till lagändring med denna innebörd.Vad utskottet här anfört bör med bifall till motion Sk348 (kd)som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 24 bort ha följande lydelse:24. beträffande fastighetsskatt för mark som innehas med tomträttatt med bifall till motion 1996/97:Sk348 som sin mening gerregeringn till känna vad utskottet anfört,46. Skatt på kväveoxid (mom. 25)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken kväve-oxid börjar med "delar" och slutar med "avstyrks därmed"bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att den nuvarande kväveoxidavgiften på stora an-läggningar bör kompletteras med en kväveoxidskatt som skall an-vändas för satsningar på miljöområdet. Medlen kan långsiktigt finansierakalkning av sjöar och vattendrag.Utskottet vill erinra om att har förbundit sig interna-tionellt attminska utsläppen av kväveoxider fram till år 1998.Skatten bör omfatta nuvarande avgiftspliktiga pannor liksom de förbrän-ningsprocesser inom industrin som inte ingår. Skatte-systemet bör om-fatta pannor med en större effekt än 5 MW och med en nyttig energiproduk-tion större än 20 GWh. Nivån på skatten bör vara per kilo på utsläpptkväveoxid, räknat som NO2. Med den nivån beräknas en ny skatt inbringa ca200 i inlednings-skedet. Utskottet anser attregeringen bör återkomma till med ett förslag till skatt enligtförslaget ovan.Vad utskottet anfört bör med bifall till motion Fi210 (c) yrkande9 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 25 bort ha följande lydelse:25. beträffande skatt på kväveoxidatt med bifall till motion 1996/97:Fi210 yrkande 9 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,47. Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna (mom. 28), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken 2Samhällsekonomi och finansförvaltning börjar med "anseratt" och slutar med "till Europeiska investeringsbanken" borde ha utgått,dels att den del av utskottets yttrande som under rubriken 25Allmänna bidrag till kommuner börjar med "konstaterar" ochslutar med "kommunala verksamheten" borde ha utgått,dels att den del av utskottets yttrande som under rubriken med rubriken och 26 sidor längre fram slutar med meningen"avstyrker utskottet motion Sf238 (m) yrkande 2" borde ha haftföljande lydelse:Finansutskottets sammanfattande bedömning av budgetförslagen för år 1997Finansutskottet vill i denna fråga framhålla följande. De offentligafinanser-na förbättras nu något snabbare än regeringen tidigare räknat medoch väntas enligt budgetpropositionen vara 1998. Den främstaanledningen till denna skenbart gynnsamma utveckling är den strategiregeringen valt, och som innebär att Socialdemokraterna sedan hösten 1994fattat beslut om eller föreslagit höjda skatter med motsvarande 91miljarder kronor brutto. Det är den största skattechock som landet någonsinutsatts för.Kortsiktigt bidrar skattehöjningarna till att saneringen av statsfinansernapåskyndas. Men, sett i ett längre tidsperspektiv kommer de kraftiga skatte-höjningarna att verka hämmande på den ekonomiska tillväxten. Det finnsredan tecken på att så håller på att ske. Bl.a. är tillväxten i längre lika gynnsam som inom i övrigt.Finansutskottet ser också med viss oro på regeringens ambitioner att viljaskapa ett permanent överskott i de offentliga finanserna, vilketytterligare skulle förvärra den långsiktiga situationen. Detta mål innebäringet annat än en överbeskattning och socialisering av sparandet. Syftetmed de permanenta överskotten uppges vara att man vill minska de statligafinansernas kon-junkturkänslighet. En enligt utskottets mening bättrestrategi är i så fall att angripa problemets orsak, nämligen destrukturella problemen i ekonomin, vilka framför allt kommer till uttryck ien alltför stor offentlig sektor. Om verksamheter och deras finansieringöverförs från offentlig till privat sektor blir följden att stabilitet ökarsamtidigt som skattetrycket sänks och tillväxten blir potentiellt högre.Med en sådan strategi blir det alltså möjligt att samti-digt lösa problemetmed för höga skatter och en för låg tillväxt.Finansutskottet anser mot denna bakgrund att de offentliga utgifterna måstebegränsas i betydligt större utsträckning än vad regeringen föreslår ibudgetpropositionen och vad som förutsattes när i anslutning tillvårpropositionen lade fast ett tak för statsbudgetens utgifter inklusivesocial-försäkringssektorn vid sidan av budgeten. För angavs taket då till 723, 720 respektive 735 miljarder kronor.En politik med en sådan inriktning redovisas av Moderata samlingspartiet imotion Fi204. Partiets ekonomiska politik syftar till att förbättratillväxten i samhället. Genom goda förutsättningar för en större enskildsektor och ett starkare civilt samhälle blir det möjligt för både företagoch människor att växa.Ny nivå på utgiftstaketMed de av Moderata samlingspartiet föreslagna besparingarna kan taket förstatens utgifter sänkas till 671, 651 respektive föråren 1997-1999. Ställt i relation till det av fastställda taketär det en nivå som ligger 52, 69 respektive lägre änden nu gäl-lande. bör således ompröva nivån på utgiftstaket ienlighet med Moderata samlingspartiets förslag och även i övrigt utformabudgetpolitiken på det sätt som detta parti förordar.Vad utgiftstaket anbelangar skall detta tak tillämpas strikt och inte inne-fatta en budgeteringsmarginal som kan användas för ofinansierade utgiftsök-ningar. Visserligen har regeringen deklarerat att avsikten med budgeterings-marginalen är inte att utnyttja den på det sättet, men som Moderata sam-lingspartiet visar i sin motion har regeringen förfarit på detta sätt vidutform-ningen av sitt budgetförslag. På samma sätt har det ifinansutskottet förts fram förslag som innebär att man felaktigt användersig av budgeteringsmar-ginalen när man vill driva igenom ett heltofinansierat beslut som innebär att de tidigare beslutade förändringarna ia-kasseersättningen skall rivas upp.Tar man bort budgeteringsmarginalen kan man inte komma undan kravet på attfinansiera nya utgifter med besparingar. Regeringen tvingas ocksåunderställa alla anslagsöverskridanden för beslut.Det är emellertid också angeläget att alla anslagsöverskridanden inte baraunderställs utan också finansieras fullt ut. Att som regeringengör i budgetpropositionen redovisa ett beräknat överskridande förinnevarande budgetår på som man avstår från attfinansiera strider helt emot de principer som har fastställt.Undanröj möjligheterna till kreativ bokföringSaneringen av statsfinanserna måste drivas vidare med kraft. Det i budgetut-fallet redovisade resultatet skall återspegla faktiskt genomfördaförändringar och inte vara ett led i en kreativ bokföring. Ett sådantexempel som Moderata samlingspartiet pekar ut i sin motion är den aviseradeförsäljningen av det statliga innehavet av aktier i på 5miljarder kronor, som gör det möjligt för regeringen att uppvisa enminskning av skuldkvoten på av BNP.Ett annat exempel på kreativ bokföring redovisas i motion Sf238 av UlfKristersson vilken behandlar av den premie-reserv som håller på att byggas upp inom ramen för ATP-systemet. Genom atttillgodogöra sig dessa pensionsmedel har staten dolt sitt reella upplå-ningsbehov. Dessutom har betalat för låg räntapå de innestående medlen. Enligt utskottets mening råder det ingen tvekanom att premiereserven är pensionsspararnas och inte statens. Den måstedärför bokföras som en del av statsskulden och påföras det statligalånebehovet.Ytterligare ett exempel på kreativ bokföring är de närmare 20 miljarderkronor som finns innestående på den Kärnbränslefonden, vilken på snarlikt sätt getts i uppdrag att förvalta och som likaledesbidrar till att skenbart begränsa nivån på statsskulden och det statligalånebehovet.Budgetpolitikens inriktningEnligt utskottets mening måste den enskilda sektorn expandera genom atthushållen får disponera en väsentligt större del av sina inkomster efterskatt och genom att företag ges utrymme att utvecklas. Då kan fler jobbkomma till stånd och allt fler människor klara sin försörjning och ta sigur bidragsbe-roendet på egen hand. Som Moderata samlingspartiet framhållerkan männi-skor känna trygghet i sin egen vardag om de får ett störreinflytande över sin ekonomi och sin livssituation. Genom omfattande ochbreda skattesänkning-ar för i första hand låg- och medelinkomsttagareskapas möjligheter för ett minskat bidragsberoende. måste de somverkligen är i behov av samhällets stöd kunna känna sig trygga iförvissningen om att de kan få nödvändigt stöd när ingen annan hjälp stårtill buds.Det måste löna sig att arbeta och det måste gå att leva på sin lön. Utbild-ning och kompetens måste också premieras om skall kunna konkur-rerapå en världsmarknad som är i ständig utveckling.Moderata samlingspartiets budgetstrategi syftar till att stärka tillväxtensförutsättningar och hushållens sociala trygghet. Forskning och utvecklingsom har strategisk betydelse för tillväxten prioriteras.Partiets budgetförslag syftar till balans i statens finanser, men ocksåtill balans mellan privat och offentlig sektor. Därför inriktas de avpartiet före-slagna åtgärderna på utgiftsminskningar och skattesänkningar.I partiets motion föreslås en långtgående växling från subventioner ochbidrag till skattesänkningar för de breda grupperna av låg- och medelin-komsttagare. sänks skatter för företagande vilket ger väsentligtbättre förutsättningar för tillväxt och nya jobb.Moderata samlingspartiet värnar de grupper av människor som är mest ut-satta och som har små, eller inga möjligheter alls, att påverka sin egensitua-tion. Därför avvisar partiet regeringens förslag till besparingar påänkepen-sioner och bostadstillägg till pensionärer, vilka direkt drabbarpensionärer utan eller med låg ATP. Partiet har vidare sagt nej tillbesparingar på assi-stansersättning till handikappade. Den halvering avbarnpensionerna som regeringen planerade har dragits tillbaka efterModeraternas kritik.Moderata samlingspartiets förslag till besparingar inriktas på områden därdet finns möjligheter för människor att förbättra den egna situationengenom dels egna insatser, dels de skattesänkningar partiet föreslår. Stödoch bidrag skall inriktas på att hjälpa människor när de akut och drabbas av oförutsedda händelser som arbetslöshet och sjukdom.Men de får inte leda till att människor på grund av regleringar elleravsaknaden av inci-tament fastnar i bidragsberoende.Besparingar bör i enlighet med Moderata samlingspartiets förslag bl.a.uppnås genom en bibehållen 75-procentig ersättningsnivå inom socialförsäk-ringssystemen och arbetslöshetsförsäkringen, samt genom att ytterligare enkarensdag införs. Arbetslöshetsförsäkringen bör vidare göras allmän samti-digt som kvalificeringsreglerna skärps och en bortre parentes på 300 dagarinförs. ser således ingen anledning att följaarbetsmarknads-utskottets rekommendation i denna fråga och riva upp deunder sommaren beslutade förändringarna av arbetslöshetsförsäkringen föratt avvakta ett samlat förslag från regeringen. Detta samlade förslag finnsredan i de regler som gällde till utgången av 1994.I stället för regeringens neddragningar av pensionerna föreslår utskottetatt de besparingar som ändå är nödvändiga genomförs på så sätt att de höjerden faktiska pensionsåldern.Utgiftsminskningar bör också åstadkommas genom minskat företagsstöd,minskade bidrag till organisationer och politiska partier, en snabbare av-veckling av bostadssubventionerna, en lägre nivå på infrastrukturinveste-ringarna och besparingar inom den statliga administrationen.För att bidra till finansieringen av de skattesänkningar som minskar bi-dragsberoendet och ökar tillväxt och sysselsättning föreslår Moderata sam-lingspartiet att statsbidragen till kommunerna minskas med 3,1 miljarderkronor. Därutöver föreslår partiet en minskning med 4,6 miljarder kronorsom syftar till att återställa det ursprungligen antagna utrymmet förmomsavdrag i kommunsektorn. Till det kommer förslag som neutraliserarautomatiska inkomstökningar till följd av bl.a. sänkta egenavgifter. Enföljd av ökad tillväxt och lägre arbetslöshet blir att det kommunalaskatteunderla-get ökar och att kostnaderna för bl.a. socialbidrag minskar.Samhällets grundläggande funktioner som till exempel polis, rättsväsendeoch försvar bör i enlighet med det moderata alternativet ges ökade anslag iförhållande till vad regeringen föreslagit.Finansutskottet föreslår sålunda att man i enlighet med Moderata samlings-partiets budgetalternativ begränsar utgifterna i förhållande tillregeringens förslag med ytterligare 42, 55 respektive 70 miljarder kronorför de kom-mande tre budgetåren. Till detta kommer partiets förslag tillomfattande skattesänkningar på i första hand arbete och företagande, vilkaunder dessa år uppgår till 37, 50 respektive 65 miljarder kronor.Sammantaget minskar förslagen således underskottet i den konsolideradeoffentliga sektorn med utöver regeringens förslag.Det skattesänkningsutrymme som måste skapas bör del avsättas för att stärka förutsättningarna för företagande och kapi-talbildning, främst genom att slopa den extra höga beskattningen av investe-ringar och kapitalbildning. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt de s.k.fåmansbolagsreglerna som straffar mindre, expansiva företag särskilt hårt.Huvuddelen av skattesänkningsutrymmet bör emellertid användas för att sänkaskatten på arbete genom främst sänkta egenavgifter och sänkt in-komstskattför alla. Dessa skattesänkningar gynnar låg- och medelinkomst-tagare mestoch medför att bidragsbehoven minskar.Av de skattehöjningar som regeringen genomfört har mer-parten gällt beskattningen av arbete. Det har blivit dyrare att anställa,och förutsättningarna för en långsiktigt fungerande lönebildning harförsämrats. Särskilt allvarlig är den s.k. värnskatten som inneburit attökad kunskap och större kompetens lönar sig mindre. Till-sammans med denkraftiga höjningen av egenavgiften är marginalskatten för en stor del av deheltidsarbetande nu i stället för de som var målet imarginalskattereformen.Näringslivets kapitalförsörjning har också försvårats och fördyrats genombl.a införandet av dubbel skatt på det egna riskbärande kapitalet iaktiebolag. Kapitalbildningen har hämmats också i andra avseenden, .agenomåterinförd förmögenhetsskatt och en vidgning av fastighetsskatten tillkommersiella lokaler och industrifastigheter. Genom de kraftigaenergiskattehöjningarna har svensk industri fått ett högre kostnadsläge ochdärmed sämre konkur-rens-förmåga.Till detta kommer fastighetsskatten som genom nivåhöjningen och genom-fördaupptaxeringar lett till sådana skattehöjningar att många småhusägare ivissa attraktiva områden förklarat att de inte längre har råd att bo kvar.Dessa orimliga effekter måste undanröjas. I enlighet med Moderatasamlingsparti-ets förslaget bör fastighetsskatten på bostäder sänkas till från . Med verkan från sammatidpunkt bör dessutom enbart hälften av det taxerade markvärdet läggas tillgrund för fastighetsbeskattningen. bör uttaget avfastighetsskatt sänkas med vardera året.Kvalitet och variationsrikedom i undervisningen främjas bäst av en sundkonkurrens mellan skolor med olika inriktning, arbetssätt och huvudmän. Föratt förbättra förutsättningarna för detta bör införandet av en nationellskolpeng utredas. En nationell skolpeng garanterar att alla skolorbehandlas lika oavsett huvudman och säkerställer att alla skolortillförsäkras nödvändiga resurser. Reformen förutsätter en skatteväxlingmellan stat och kommun.Sammantaget innebär detta att utskottet ställer sig bakom Moderata sam-lingspartiets budgetförslag . Det innebär att utskottet tillstyrkerde av detta parti föreslagna nivåerna för utgiftstaket ,liksom partiets förslag till beräkning av statsbudgetens inkomster vilketfinns inta-gen i bilaga 1 till utskottets betänkande som reservation 47 (m). Vidare till-styrker utskottet Moderata samlingspartiets förslag tillfördelning av utgifter på utgiftsområden som återfinns dels i nedanståendetabell, dels i reservation 47 (m) i den till utskottets betänkande fogadebilaga 2. Slutligen biträder utskottet även övriga av Moderatasamlingspartiet i detta sammanhang fram-förda förslag.Med hänvisning till det anförda biträder utskottet således motionerna- Fi4 (m) yrkandena 1-6,- Fi203 (m) yrkandena 1-5, 7, 8 och 11,- Fi204 (m) yrkandena 2, 3, 5 och 6,- Fi407 (m) yrkandena 3-12 samt 15-19,- Fi410 (m),- Fi417 (c),- Fi613 (m) yrkande 7,- Fi705 (m)- Fö201 (m) yrkande 18,- Sf238 (m) yrkande 2,- Sf254 (m) yrkandena 8-11 och 41,- Kr519 (m) yrkande 7,- N269 (m) yrkandena 2-13 och 17,- A304 (m) yrkandena 2, 13 och 21 samt- Bo201 (m) yrkandena 6-8.Regeringens förslag i berörda delar avstyrks.