bet · GJ01TU7 · 1996-11-23 00:00:00 — Varje annatalternativ som fastlandshamn innebärdärför försämringar enligt motionen iett eller flera avseenden. Motionärernaanser därför att ochOskarshamn bör utpekas som bashamnar påfastlandet för trafiken på Gotland.I motion T18 (c) anges att en av de tvåfastlandshamnarna för bastrafiken ävenfortsättningsvis bör vara Oskarshamn.Förändringar i sedan lång tidupparbetade handelsvägar skulle intebara medföra längre transportsträckoroch minskad persontrafik utan ocksåäventyra viktiga delar av näringslivetpå och fastlandet. Desatsningar på järnvägstrafiken somnyligen gjorts innebär vidare bättreförutsättningar för kollektivt resandepå via och därigenomökad tillgänglighet för turismen.Möjligheter bör dessutom prövas attinföra trafik med kompletterandesnabbfärjor framför allt underturistsäsongen. Med båtförbindelseVästervik-Visby och undersommartid som komplement tillbastrafiken på Oskarshamnlinjen skulletillgängligheten till öka,vilket skulle leda till positivaeffekter för turismen såväl på Gotlandsom i övriga delar av södra och östraGötaland.I motion T19 (c) anges att vid valet avfastlandshamn bör noga övervägas vilkahamnar som inom tillgängliga ekonomiskaramar ger det ur passagerar- ochnäringslivssynpunkt bästatrafiksystemet. Med denna utgångspunktoch mot bakgrund av detrafikinvesteringar som gjorts ochplaneras i framhållsatt bör vara en avfastlandshamnarna för Gotlandstrafiken.I motion T20 (mp) framhålls att den avstaten garanterade bastrafiken börkunna utgå från fler än tvåfastlandshamnar. Två av dessa hamnarbör dock också fortsättningsvis varaNynäshamn och Oskarshamn.I motion T21 (c) framhålls att det ärrimligt att får fatta beslutom vilka hamnar som skall varabashamnar och att dessa bör varaNynäshamn och Oskarshamn.Enligt motion T22 (v) bör riksdagenfastslå att de framtidafastlandshamnarna skall vara Nynäshamnoch Oskarshamn.4.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att det harväckts ett stort antal motionsyrkandenom val av olika fastlandshamnar förfärjetrafiken på . Förutomnuvarande hamnar ochOskarshamn har förslag förts fram omOxelösund som hamn för bastrafiken samtför kompletterande trafik ,och . Enligt utskottetsmening bör uppgift vara attfrämst ange övergripande ramar ochriktlinjer för färjetrafiken. Med dennaarbetsfördelning bör det normalt inteankomma på att fastställaolika färjerelationers geografiskasträckning.Regeringen anser att utgångspunktenäven fortsättningsvis bör vara att denav staten garanterade bastrafiken skerpå två fastlandshamnar. Vid valet avfastlandshamnar anser regeringen attdet noga bör övervägas vilka hamnar sominom de ekonomiska ramarna ger det urpassagerar- och näringslivsssynpunktmest fördelaktiga trafiksystemet.Utskottet, som anser att detta är enriktig utgångspunkt, förordar sålundaatt inte beslutar om vilkaorter som skall vara fastlandshamnarför bastrafiken på Gotland.Utskottet tillstyrker därförregeringens riktlinjer för den framtidafärjetrafiken till och från idenna del. Motionerna T11 (fp), T12(s), T13 (s), T14 (s), T17 (s), T18(c), T19 (c), 20 (mp), T21 (c) och T22(v) avstyrks i nu behandlad del.5 Trafikuppläggning5.1 Regeringens förslagRegeringen anser att statens ansvar fören tillfredsställande trafikförsörjningmed färja till och från ävenfortsättningsvis bör innebära attbastrafiken garanteras. Dagensfärjetrafik anses tillgodosenäringslivets behov av godstransporter,medan den däremot inte är tillräckligtpassagerarvänlig. Ett framtidatrafiksystem bör därför utformas medstörre hänsyn till persontrafikensbehov för att därigenom bl.a. främjaden för så viktigaturistnäringen. Det är samtidigtviktigt att färjetrafiken ävenfortsättningsvis tillfredsställernäringslivets behov av transporter. Enseparering av person- och godstrafikenkan enligt propositionen vara en möjligväg att uppnå en mer passagerarvänligfärjetrafik. Den tekniska utvecklingenav snabba färjor ger också storamöjligheter till framför allt snabbarepersontrafik. Det bör därföreftersträvas att erbjuda sådanamöjligheter för persontrafiken i detnya trafiksystemet.5.2 MotionsförslagI motion T15 (s) utvecklas motiven föratt införa konkurrerande trafik.Gotland har behov av att utveckla denäringar som redan finns och förbättraförutsättningarna för dem som villetablera sig där. För att mötaresandeökningen är detnödvändigt att öka kapaciteten. Om ettrederi inte kan eller vill utöka sintrafik utöver de två fastlandshamnarnabör andra rederier ha möjlighet attöppna kompletterande trafik.Motsvarande möjligheter tillkompletterande trafik bör gälla för denvia-trafik som utvecklingen i Östeuropaoch ger möjligheter till.Enligt motion T18 (c) tillhörÖstersjöområdet ett av de mestintressanta tillväxtområdena i Europa.I centrum av denna region liggerGotland som har unika förutsättningarför fortsatt tillväxt om väl fungerandekommunikationer erbjuds. Mot bakgrundav den snabba utvecklingen i regionenär det därför angeläget att flexiblalösningar eftersträvas förGotlandstrafiken. Möjligheter attinföra trafik med snabbfärjor somkompletterar bastrafiken bör finnas. Enframtidsanpassad Gotlandstrafik börockså innebära möjligheter att tillåtas.k. via-trafik inom ramen förinternationella sjötrafiksy-stem. Enförutsättning för reguljär färjetrafikär att staten även fortsättningsvis tardet politiska och ekonomiska ansvaretför färjetrafiken.För att tillgodose kraven på enpassagerarvänlig ochnäringslivsanpassad trafik måste detenligt motion T21 (c) finnasmöjligheter till flexibla lösningar.Förbindelser med flera hamnar ökarmöjligheterna till sådana anlöp. Enframtida trafiklösning får därför intehindra utvecklingen av via-trafik tilloch från Gotland.5.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att de förslag somväckts om fartygstrafik utöverbastrafiken och s.k. via-trafik ärintressanta. Av propositionen framgåratt hänsyn kommer att tas till behovetav kompletterande trafik i den kommandeupphandlingen. Utskottet anser detangeläget att förbindelser kanutformas flexibelt och i nya former motbakgrund av bl.a. den nya politiska ochekonomiska situation som uppstått iÖstersjöområdet. Kompletterande trafikoch inlemmande av iinternationella sjötrafiksystem kandärmed främja regionens utveckling. framhållit tidigare bör dockinte sådan trafik tillåtas undergrävaden av staten garanterade bastrafikensekonomi så att den angivnakostnadsramen överskrids. Utskottetanser därför att regeringens riktlinjerär väl utformade i syfte att främja enlämplig trafikuppläggning.Utskottet tillstyrker därförregeringens riktlinjer för den framtidafärjetrafiken till och från idenna del. Utskottets ställningstagandeinnebär att yrkandena i motionerna T15(s), T18 (c) och T21 (c) avstyrks.6 Ägare till fartygstonnaget6.1 MotionsförslagI motion T22 (v) framhålls att statenbör äga fartygen. Därmed ökarmöjligheterna att erbjuda ett tonnagesom är väl anpassat till trafiken. Medett statligt ägaransvar eliminerasockså de ekonomiska och praktiskaproblem som annars uppstår i sambandmed övergång till ny trafikoperatör.Genom ett statligt ägande av fartygenkan också upphandlingen begränsas tillatt avse utförandet av trafiken.6.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att färjetrafiken påGotland i stort sett har fungerat väl.Det fartygstonnage som disponerats itrafiken har haft en god standard ochsvarat väl mot marknadens och kundernasbehov. Utskottet är inte berett attförorda en övergång till statligttonnage.Utskottet avstyrker motion T22 (v) i nubehandlad del.7 Huvudmannaskap för färjetrafiken7.1 Regeringens förslagRegeringen bedömer att staten börbibehålla huvudmannaskapet förfärjetrafiken till och från Gotland.Detta huvudmannaskap bör handhas avSjöfartsverket, och beslut om taxor ochtidtabeller bör i likhet med i dagfattas i samråd med kommun.7.2 MotionsförslagI motion T12 (s) framhålls attSjöfartsverket innehar en dubbelrollgenom sitt ansvar både förGotlandstrafiken och försäkerhetsfrågor. Mot denna bakgrundföreslås att det samlade statligaansvaret överförs till Vägverketoch/eller Kommunikationsdepartementet.I motion T22 (v) framhålls attSjöfartsverket genom nuvarande ordninginnehar en dubbelroll. Verket ärtillsynsmyndighet för säkerheten påfärjor i , som manansvarar för att trafiken mellanGotland och fastlandet upprätthålls. Ennaturlig och logisk lösning vore därföratt utses till huvudman.7.3 Utskottets ställningstagandeAv propositionen framgår attregeringens riktlinjer inte innebärnågon förändring av huvudmannaskapetför trafiken. Enligt utskottets meningär också erfarenheterna av dennuvarande ordningen goda. Utskottet ärdärför inte berett att överväga någonförändring av det statliga ansvaret.Beträffande de aktuella motionerna,som berör frågan om Sjöfartsverketsolika roller, vill utskottet hänvisatill den utredning som på riksdagensinitiativ tillkallats för utredaförutsättningarna för att slå sammanverksamheterna inomLuftfartsinspektionen,ochJärnvägsinspektionen till entillsynsmyndighet (dir. 1995:77).Inspektionerna svarar för såvälutarbetandet av säkerhetsnormer inomresp. Kommittén skallöverväga om man bör skilja på ansvaretför norm- och tillsynsarbetet.Uppdraget skall redovisas senast den 1februari 1996. Med hänvisning tillpågående utredningsarbete börmotionsförslagen inte föranleda någotinitiativ från sida.Utskottet avstyrker därför motionernaT12 (s) och T22 (v) i nu behandlad deloch tillstyrker regeringens riktlinjerför den framtida färjetrafiken till ochfrån i denna del.8 Regionalt inflytande8.1 MotionsförslagEnligt motion T16 (fp) är det önskvärtatt det regionala inflytandet överfärjetrafiken till och från Gotlandförstärks. bör ges ett störreinflytande i frågor om trafikensutformning, taxor, turlistor m.m. Dettakan bäst ske genom att ett trafikrådinrättas, i vilket representanter frånstaten och för gotländska intresseningår.I motion T22 (v) framhålls att detregionala inflytandet bör förstärkasgenom att ett trafikråd inrättas medledamöter som representerar staten ochgotländska intressen utsedda avGotlands kommun. Detta råd bör bl.a.besluta om trafikens utformning, taxoroch turlistor.8.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet delar den grundsyn som kommertill uttryck i motionerna om vikten avett regionalt inflytande över trafiken.Enligt vad utskottet erfarit har underåren ett samrådsförfarande utvecklatsfrämst med ochLänsstyrelsen på . Samrådet hargällt tidtabeller och taxor men haräven avsett andra trafik- ochservicefrågor i Gotlandstrafiken. Avpropositionen framgår att samrådet börbestå. Utskottet kan konstatera atterfarenheterna av det hittillsvarandesamrådsförfarandet synes vara goda.Utskottet anser därför att syftet medmotionerna bör kunna tillgodoses inomramen för nuvarande organisations- ochsamrådsform.Av det anförda följer att motionernainte påkallar någon åtgärd frånriksdagens sida. De avstyrks därför avutskottet i nu behandlad del.9 Persontrafiktaxor9.1 MotionsförslagI motion T12 (s) framhålls att denlångsiktiga målsättningen förprissättningen i färjetrafiken måstevara att vägprisprincipen skall gällaför resor till och från och atttaxorna därför successivt bör sänkas.En modell för att genomföra detta kanvara att införa ett kapacitetsanpassatvägpris .I motion T20 (mp) framhålls attprisnivån på färjorna är i hög gradavgörande för turismen. Priset för attta sig till och från ön skall inte varaså högt att människor förhindras attförflytta sig på grund av dengeografiska situationen. Regeringen böråterkomma med ett förslag om hurprissättningen kan utformas med enrättvis och praktisk differentiering avpriserna efter transportkapacitet.Under sommaren då efterfrågan är storkan det vara praktiskt taget omöjligtför de bofasta gotlänningarna att tasig till fastlandet med kort varsel.Ett antal platser på färjorna bördärför reserveras för bofastagotlänningar.I motion T22 (v) framhålls attregeringen bör återkomma till riksdagenoch redovisa förslag om prissättningeni Gotlandstrafiken, där man bl.a. tarhänsyn till kapacitetsanspassatvägpris . Det skall inte kosta mer attutnyttja vägen till och från ännågon annan väg i riksvägnätet. Statenssubventioner av trafiken bör vidareinrymma medel för att behålla ochutveckla regionalpolitiskt motiveraderabatter för resande som ärmantalsskrivna på Gotland.9.2 Utskottets ställningstagandeTaxorna på Gotlandsfärjorna hardebatterats . Prisnivånär också som framhålls i motionernabetydelsefull. Utskottet vill dockframhålla att biljettpriset endastutgör en del av den totalareskostnaden. För resvalet spelarförutom priset även en rad andrafaktorer som bekvämlighet, turtäthet,regularitet och service en viktig roll.Av propositionen framgår att enutgångspunkt för den kommandetrafiklösningen bör vara att åstadkommatillfredsställande trafiklösningar somär passagerarvänliga. Större hänsynskall vidare tas till persontrafikensbehov för att därigenom bl.a. främjaden för så viktigaturistnäringen. Enligt utskottetsmening är denna utgångspunkt väl ägnadatt tillgodose behovet av en attraktivpersontrafik. Utskottet förutsätter attdetta innebär att taxorna ocksåfortsättningsvis kommer att varaskäliga och rimliga. Utskottet är inteberett att ange ytterligare riktlinjerför taxesättningen.Enligt utskottets mening bör vidare deförslag om särskilda rabatter liksom omplatsreservering för bofasta på Gotlandinte avgöras av ellerregeringen. I likhet med vad som iövrigt gäller på trafikområdet bör detvara de närmast berörda trafikansvarigaparterna som fastställer olika biljett-och rabattregler liksomplatsbokningssystem.Utskottet avstyrker yrkandena imotionerna T12 (s), T20 (mp) och T22(v).10 Riksvägsklassificering10.1 MotionsförslagI motion T12 (s) framhålls att dagenstvå färjelinjer bör jämföras med dejärnvägar och de vägar som finns iövriga landet. För att markera Got-landstrafikens integrering med desvenska trafiksystemen bör därförfärjelinjerna klassificeras somriksvägar och ges vederbörligavägnummer.I motion T20 (mp) framhålls att vägentill och från bör klassas somriksväg.I motion T21 (c) framhålls att statenäven fortsättningsvis måste ta detpolitiska och ekonomiska ansvaret förfärjetrafiken. Den s.k.vägprisprincipen för godstransporterbör kvarstå. Detta bör leda till attförbindelserna ges status som riksväg.Enligt motion T22 (v) börGotlandstrafikens integrering med desvenska trafiksystemen markeras genomatt färjelinjerna klassificeras somriksvägar och ges vederbörligavägnummer.10.2 Utskottets ställningstagandeStaten har och kommer också att haansvar för att det finns entillfredsställande trafikförsörjningmed färja till och från . Idetta ansvar ligger bl.a. ettekonomiskt åtagande för att möjliggöraen effektiv sjöväg till . mening innebär detta att detgrundläggande syftet med de aktuellamotionsförslagen i huvudsak får ansesbli tillgodosett. Utskottet vill ocksåerinra om att varken regeringen ellerden parlamentariska Gotlandsutredningenföreslagit att färjelinjernaklassificeras som riksvägar.Utskottet avstyrker motionerna T12(s), T20 (mp), T21 (c) och T22 (v) i nubehandlad del.11 Högstprisregleringen ochGotlandstillägget11.1 BakgrundGenom det statliga transportstödet tillfärjetrafiken på subventionerasbåde person- och godstrafiken. Utöverdetta stöd subventioneras dessutomgodstrafiken enligt ett särskilt systemmed högstprisreglering och ett s.k.Gotlandstillägg. Bakgrunden till dettasystem är atttransportförmedlingsföretagen tidigaretillämpade en speciell taxa förGotlandstrafiken. Taxan var konstrueradpå i princip samma sätt som taxorna förövriga transporter på fastlandet. Föratt täcka färje- och hamnavgifter samtav överfarten föranledda merkostnaderpåfördes dock ett sjötillägg.Sjötillägget slopades år 1976samtidigt som en högstprisregleringinfördes. Denna innebär atttransportförmedlingsföretagens taxorför godstransporter till eller frånGotland skall motsvara taxan för entransport av motsvarande längd i landeti övrigt. För att kompenseratransportförmedlingsföretagen får dessadebitera ett frakttillägg i all inrikesfjärrtrafik, det s.k.Gotlandstillägget. Detta tillägg utgöri dag av nettofraktsumman i varjeenskilt fraktavtal.11.2 Regeringens förslagRegeringen anser atthögstprisregleringen ochGotlandstillägget är ettotillfredsställande system och att detpå sikt bör avvecklas. Avvecklingenföreslås ske perår med start , vilketinnebär att lagen (1979:1035) medbemyndigande om utjämning av taxor förvissa lastbilstransporter skallupphävas den 31 december 1998.Regeringen betonar attstaten även har ett ansvarför att godstrafiken till och frånGotland erbjuds tillfredsställandevillkor och utvecklingsmöjligheter.Staten kommer även fortsättningsvis attvia transportstödet för Gotlandsubventionera godstrafik till och frånGotland. Regeringen avser att geberörda myndigheter i uppdrag att följaupp avvecklingen av Gotlandstilläggetoch högstprisregleringen. I dettasammanhang bör särskilt de mindregotländska företagens konkurrensvillkoroch utvecklingsmöjligheter belysas.Berörda myndigheter bör årligenrapportera avvecklingens effekter tillregeringen. Om effekterna blir negativaför näringsliv är regeringenberedd att återkomma i frågan.11.3 MotionsförslagI motion T10 (m) framhålls atthögstprisregleringen har direktskadliga effekter för konkurrensen igodstrafiken på . Därför börmöjligheterna till en snabbareavtrappning av högstprisregleringen änden regeringen föreslår utredas.I motion T12 (s) framhålls attGotlandstillägget inte kan avvecklasutan att kompenserande åtgärder vidtas.Regeringen bör därför enligt motionenöverväga annan kompensation avmerkostnaderna i godstrafiken innanavveckling sker av högstprisregleringenoch Gotlandstillägget. Avgörande är attvillkor finns som motsvarar vad somgäller för transporter i övrigaSverige. En lösning skulle kunna varaatt en myndighet erhåller de medel somGotlandstillägget inbringar och attmyndigheten sedan fördelar medlen tillberörda transportföretag för attkompensera dem för de verifierademerkostnader de haft i samband medtransporter till och från Gotland.I motion T16 (fp) anges att det är braatt stödsystemet avskaffas på sikt.Avvecklingen får dock endast ske på ettsådant sätt att villkoren förgodstransporterna inte förändrasdrastiskt. Mot denna bakgrund föreslåsatt, när den första sänkningen avGotlandstillägget genomförs , endel av merkostnaderna kompenserasgenom att längdmetertaxan ifärjetrafiken sänks.Motionärerna anser att det är bra attregeringen avser följa upp effekternaav avvecklingen av Gotlandstillägget.Regeringen bör dock för engång under varje avvecklingsår redovisavilka effekter man kan utläsa avGotlandstilläggets ochhögstprisregleringens borttagande.I motion T20 (mp) anges det somofrånkomligt att stödet bibehålls.Transporter till och från haren merkostnad som näringslivet inteklarar av att betala. Motionärernaavstyrker därför regeringens förslag.I motion T21 (c) framhålls attnuvarande system är svårt att bedömaoch bör slopas. Ett nytt system fårdock inte leda till konkurrensnackdelarför . Principen skall vara ettkonkurrensneutralt transportstöd förGotland som garanterar att näringslivetkompenseras på ett tillfredsställandesätt. Om en avreglering avhögstprisregleringen ochGotlandstillägget visar sig medföranegativa konsekvenser bör det övervägasatt införa ett transportstödmotsvarande det som finns förNorrlandstrafiken.I motion T22 (v) framhålls att förGotland är prissättningen avgodstransporterna mycket viktig. Medhänsyn till att samhället tar ett stortansvar för infrastrukturen i landet iövrigt är det ett rättvisekrav attgodstransporterna mellan ochfastlandet kan ske till vägpriser . OmGotlandstillägget avvecklas måstedärför längdmetertaxan i färjetrafikensänkas som det första stegeti avvecklingen av Gotlandstilläggetträder i kraft. Annars måstefraktköparna kompenseras på annat sätt.Regeringen bör ge iuppdrag att löpande följakonkurrenssituationen ochprisutvecklingen för godstransporternatill . Detta uppdrag börredovisas till regeringen.Finner regeringen attfraktprisutvecklingen varit sådan attolägenheter kan påvisas, skall denomedelbart kunna ingripa för attundanröja dessa.11.4 Utskottets ställningstagandeUtskottet framhöll redan närGotlandstillägget infördes attregleringen borde vara provisorisk ochej få prejudicerande verkan samt få såkort varaktighet som möjligt (bet. TU1975/76:15). Utskottet ansåg att deneftersträvade taxeutjämningen såvittmöjligt borde ske genom frivilligmedverkan från transportföretagenssida.Av propositionen framgår också att desenaste årens utvärderingar av sy-stemet påvisat att det är mycket svårtatt göra en exakt bedömning avmerkostnaderna för godstransporter tilloch från . Gotlandstillägget harvidare kritiserats för attdet ger dåligt anseende ochinte är konkurrensneutralt. De åkeriersom inte bedriver fjärrtrafik kan inteta ut tillägget av sina kunder.Utskottet delar därför regeringensbedömning att stödsystemet böravvecklas. Som framhålls i fleramotioner är det dock angeläget attavvecklingen kan ske itillfredsställande former.Transportkostnaderna är en viktigförutsättning för många företag och kanspela en avgörande roll vid beslut ometableringar på ön. Genom denföreslagna stegvisa nedtrappningen avGotlandstillägget skapas enligtutskottets mening förutsättningar föratt avvecklingen kan ske varsamt.Utskottet vill även klargöra att enligtpropositionen skallhögstprisregleringen gälla ända tillsdess att avvecklingen avGotlandstillägget är helt slutförd.Utskottet konstaterar vidare attregeringen anser att staten ävenfortsättningsvis bör ha ett ansvar föratt godstrafiken till och från Gotlanderbjuds tillfredsställande villkor ochutvecklingsmöjligheter och att dennagodstrafik även fortsättningsvis kommeratt subventioneras via transportstödet.Av propositionen framgår också attregeringen avser att ge berördamyndigheter i uppdrag att följa uppavvecklingen av Gotlandstillägget ochårligen rapportera avvecklingenseffekter till regeringen. Om effekternablir negativa för näringslivär regeringen beredd att återkomma ifrågan.Regeringen har sålunda uppmärksammatde problem som motionärerna tar upp.Vidare kan erinras om de möjligheterstaten har att omgående motverkauppkomsten av eventuella problem.Av det anförda följer att utskottet, ilikhet med regeringen, anser attförslaget till lag om upphävande avlagen (1979:1035) med bemyndigande omutjämning av taxor för vissalastbilstransporter bör träda i kraftvid utgången av december 1998.Utskottets ställningstagande innebäratt motionerna T10 (m), T12 (s), T16(fp), T20 (mp), T21 (c) och T22 (v)avstyrks i nu behandlad del. Syftet medflera av dem torde dock bli helt ellerdelvis tillgodosett.12 Ärendets fortsatta hanteringUtskottet konstaterar att regeringensförslag till riktlinjer är allmäntformulerade. Regeringen begär inteheller något bemyndigande för attteckna ett nytt långsiktigttrafikavtal. Enligt vad utskotteterfarit avser regeringen efter det attett preliminärt trafikavtal tecknatsenligt angivna riktlinjer återkommatill . Utskottet anser att såbör ske. Utskottet förutsätter attregeringen därvid även redovisar sinbedömning av konsekvenserna förkostnader, priser, trafik m.m. avupphandlingen. beträffande färjetrafikenslagregleringatt med avslag på motion1995/96:T10 yrkandena 1 och 2 antarregeringens förslag till lag ombegränsning av rätten att bedrivalinjesjöfart på ,res. 1 (m)2. beträffande utgångspunkter införupphandlingenatt med avslag påmotionerna 1995/96:T20 yrkande 1 och1995/96:T22 yrkande 1 godkänner deriktlinjer i denna del som regeringenförordar för den framtidafärjetrafiken till och frånGotland,res. 2 (m)res. 3 (v, mp)3. beträffande fastlandshamnaratt med avslag påmotionerna 1995/96:T11, 1995/96:T12yrkande 1, 1995/96:T13, 1995/96:T14,1995/96:T17, 1995/96:T18 yrkandena 1och 2, 1995/96:T19, 1995/96:T20yrkande 3, 1995/96:T21 yrkande 3 samt1995/96:T22 yrkande 5 godkänner deriktlinjer i denna del som regeringenförordar för den framtidafärjetrafiken till och frånGotland,res.