bet · GJ01FiU10 · 1996-05-28 00:00:00 — Förslagen imotionen till lösning av den akuta krisen i den svenska ekonomin saknaremellertid enligt utskottets mening realitet.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med avslag på proposition 1995/96:150 yrkande 1 ochmotionerna 1995/96:Fi78 (m) yrkandena 1, 6, 12 och 14, 1995/96: Fi79yrkandena 1, 5, 8 och 11, 1995/96:Fi81 yrkandena 1, 7-11, 14, 20, 21 och 23-25 samt 1995/96:Fi82 yrkande 1 godkänner vad som förordats i motion 1995/96:Fi80 yrkandena 1 och 2 och som sin me-ning ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 1)() anserdels att den del att utskottets yttrande som under rubrikenPartimotionernas syn på propositionens konjunkturbedömningar börjar med "Imotionerna Fi78 (m), Fi79 (fp), Fi80 (v)" och slutar med "utveckling kanrealiseras" bort utgå,dels att den del av utskottets yttrande som under rubriken till inriktning av den ekonomiska politiken börjar med "Under deförsta" och slutar med "förordas i propositionen" bort ha följande lydelse:Riktlinjer för den ekonomiska politikenDen förda politikenSom utskottet ser det är det utmärkt att den ekonomiska återhämtningen ihög grad leder till ökad produktionsförmåga och konkurrenskraft i näringsli-vet. Detta är en viktig förutsättning för att de hundratusentalsarbetstillfällen som förlorats i näringslivet kanåtervinnas. Ambi-tionen måste dessutom vara att ytterligarearbetstillfällen skapas inom den privata sektorn. Men kan den nuaktuella utvecklingen vara riska-bel eftersom framtidsprofilen är alltförsvag. Sålunda sker investeringarna i alltför hög grad inom traditionellråvarubaserad industri.Dessa investeringar ger mycket få nya jobb, ibland leder de tvärtom tillfärre jobb. Arbetslösheten stannar på mycket höga nivåer, den ekonomiskatillväxten till trots. I ett längre perspektiv framstår också inriktningenpå investeringarna som konserverande av en industri- och näringsstruktursom redan nu är föråldrad. Vi behöver i stället betydligt mer investeringari tjänstesektorn, i miljösektorn och i informationssektorn, för attverkligen uppnå en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling. Sverigeriskerar annars att få en alltmer utarmad ekonomi med allt färre jobb. Ivårpropositionen har regeringen försummat dessa problem. I ställetåterfaller man i en traditionell tillväxtfixerad betongpolitik. Den alltmernödvändiga politiken för förnyelse av näringslivet uteblir än en gång.Risken är stor att den socialdemokratiska regeringen konserverar ennäringsstruktur som varken ger jobb eller ekono-mi i framtiden.Utskottet finner det egendomligt att regeringen, med sitt uttalade engage-mang för att minska arbetslösheten, i praktiken väljer bort deinternationellt mest expansiva delarna av näringslivet. Oförmågan attfullfölja påbörjade satsningar och löften på miljöområdet, liksom frånvaronav en offensiv stra-tegi för att utveckla tjänstesektorn, utgör ett tomtintet i regeringens ekono-miska politik. Vårpropositionen är ett steg bakåtnär det gäller de nya arbets-tillfällen som måste komma.Utskottets förslag till inriktning av den ekonomiska politikenSom framgått av utskottets redogörelse för propositionens redovisning avprognoserna för den ekonomiska utvecklingen finns det osäkerheter i rege-ringens bedömningar av ökad konsumtion, ökad tillväxt och minskad ar-betslöshet. Möjligheten är påtaglig att tillväxten kan bli lägre ocharbetslös-heten högre än vad som förutses i propositionen. En sådanutveckling skulle ställa ökade krav på utformningen av den ekonomiskapolitiken. En inriktning av politiken som innebär att man sparar mindre påutsatta grupper skulle möjliggöra en mer positiv utveckling.En omläggning av den nuvarande ekonomiska politiken är nödvändig. Under dekommande tre åren bör den ekonomiska politiken ha följande inriktning:Miljöskuldsökningen skall upphöra och därefter skall miljö-skulden minskas. Det kräver långtgående miljökrav, miljöanpassning avskattesystemet och betydande satsningar på miljön inom både offentlig ochprivat sektor.Miljökraven måste ses som en av de viktigaste drivkrafterna för en hållbarekonomisk utveckling. De skapar ett förändringstryck som leder till effekti-vare och mer ekonomisk användning av både naturresurser och arbetskraft.Miljöbranschen är i sig en viktig tillväxtbransch med stora och växandemöjligheter . Genom en s.k. grön skatteväxling skapas förutsätt-ningar för minskad miljöskuld, ökad livskvalitet och fortsatt välfärd. Deriktlinjer som slagit fast för den ekonomiska politiken innebäratt den ekonomiska utvecklingen i fortsättningen skall ske på miljönsvillkor. Det är viktigt att detta gäller för det svenskakonvergensprogrammet. För att fullfölja dessa ambitioner krävs emellertiden lång rad ytterligare beslut i . Nya konkreta miljömål ochaktionsplaner måste nu läggas fram i . Den gröna skatteväxlingenmåste påskyndas. Resultaten av arbe-tet med gröna räkenskaper i ekonominmåste utnyttjas i högre grad i budge-tarbete och ekonomisk planering istaten. En rad omprioriteringar behöver göras inom den statliga budgeten.En förbättrad miljölagstiftning måste bli verklighet. måsteåter bli pådrivande och föregångare i interna-tionella sammanhang vadgäller miljöpolitik. Det bör i detta sammanhang även framhållas attregeringen måste genomföra en analys av miljökon-sekvenserna avkonvergensprogrammet. bör regeringen presentera ettåtgärdsprogram för minskad miljöskuld som en del i fullföljandet avkonvergensprogrammet.En rättvisare och mer solidarisk fördelning av såväl tillgångar som bespa-ringar skall uppnås med en stark fördelningspolitik, bl.a. genom lägreersätt-ningar och bidrag till medel- och höginkomsttagare, färrebesparingar på subventioner till ekonomiska och socialt klämda människoroch mindre ersättningar och bidrag till företag.Den öppna arbetslösheten skall minskas till , bl.a. genomsänkt arbetstid, minskad beskattning av arbete, statligainvesteringssatsning-ar till gröna jobb inom bl.a. kultur-, kommunikations-och energiområdena och genom bättre förutsättningar för främst små ochmedelstora företag.Arbetstidsförkortningen bör genomföras i samspel mellan staten och par-terna på arbetsmarknaden. Detta bör ske genom ett övergripande "kontrakt"mellan dessa parter som ger ramarna för arbetstidsförkortningen. Detaljernafastställs sedan i avtal på arbetsmarknaden. Statens roll i kontraktet äratt svara för en ny arbetstidslagstiftning, sänkta egenavgifter ochnödvändig kompletterande utbildning av de arbetslösa.Löntagarorganisationerna åtar sig att medverka till en ökad flexibilitetoch att inte kräva högre löneökning-ar än som motsvararproduktivitetsökningen. Arbetsgivarnas främsta bidrag blir att åta sig attnyanställa och vid behov medverka till utbildningsinsatser till arbetslösaoch andra för att fylla upp de luckor efter arbetstidsförkort-ningen sominte täcks av en ökad produktivitet. bör hos regering-enhemställa om förslag till ändrad lagstiftning och initiativ till ettkontrakt med arbetsmarknadens parter med denna inriktning.Underskottet i den offentliga sektorns finansiella sparande skall uppgåtill högst av BNP och balans bör nås . böräven statsbudgeten vara i balans så att statsskulden kan börja minska. Fi-nanspolitiken måste mot den bakgrunden inriktas på att snabbt sanerastatens finanser och skapa förutsättningar för en växande privat sektor medfler små, medelstora eller kooperativa företag. Detta måste ske på ettsådant sätt att resurs- och energieffektiva produktionssätt främjas ochsysselsättningen ökar. Arbetslösheten medför mycket stora kostnader församhället, staten och de drabbade. Bekämpningen av arbetslösheten måstedärför, jämte be-kämpningen av miljöskulden, vara en viktig del ifinanspolitiken.Realräntorna skall pressas ner mot hälften bl.a. genom bibehållna lågakostnadsökningar, fullföljd statsfinansiell sanering och utgiftskontrollsamt en bättre fungerande och mer dynamisk arbetsmarknad. De penning- ochvalutapolitiska frågorna behandlas längre fram i betänkandet i ett särskiltavsnitt.Förutsättningar måste skapas för en växande privat företagssektor med flersmå, medelstora eller kooperativa företag. Detta skall ske så att ettresurs- och energieffektivt produktionssätt främjas och sysselsättningenökar. Med hänsyn bl.a. till fortsatt höga realräntor är det angeläget attfinna sätt att underlätta för företagen att öka sina investeringar. Det ärsärskilt små och medelstora företag som uppvisar stora svårigheter atttrygga sin kapitalför-sörjning.Sammanfattningsvis innebär utskottets ställningstagande till riktlinjernaför den ekonomiska politiken att utskottet avstyrker propositionensinriktning.Vad utskottet här anfört om inriktningen för den ekonomiska politiken medanledning av motion Fi81 (mp) bör som sin mening ge regeringentill känna.Det förslag till inriktning av den ekonomiska politiken som framförs i mo-tionerna Fi78 (m), Fi79 (fp), Fi80 (v) och Fi82 (kds) uppfyller inte enligtutskottets mening de krav som måste ställas på den ekonomiska politi-ken.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med avslag på proposition 1995/96:150 yrkande 1 ochmotionerna 1995/96:Fi78 yrkandena 1, 6, 12 och 14, 1995/96:Fi79 yrkandena 1, 5, 8 och 11, 1995/96:Fi80 yrkandena 1 och 2 samt 1995/96:Fi82 yrkande 1godkänner vad som förordats i motion 1995/96:Fi81 yrkandena 1, 7-11, 14, 20, 21 och 23-25 och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,5. Fördelningspolitiska analyser (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken börjar med "Utskottet delar motionärernas" och slutar med"Fi96 (s) och Fi100 (c)" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det, med de ytterligare budgetförstärkningarsom regeringen presenterar i vårpropositionen, oundvikligt attbudgetsaneringen får en fördelningspolitiskt än mer skev inriktning.Regeringen framhäver att olika inkomstgrupper bär ungefär jämstora delar avde totala budgetsane-ringarna men redovisar inte bördorna avbudgetsaneringen i förhållande till gruppernas inkomstnivåer. En sådanredovisning skulle visa att sanerings-programmet fördelas på ettfördelningspolitiskt orimligt sätt. Propositionens förslag till ytterligarebudgetsaneringsåtgärder innebär att den tiondel av hushållen som har delägsta inkomsterna får sina disponibla inkomster redu-cerade medytterligare per konsumtionsenhet. Motsvarande förändring för de tioprocenten rikaste hushållen är . Tillsammans med tidigare antagetsaneringsprogram betyder detta att de fattigaste hushållen tappar nära entiondel av sin inkomst, dvs. mest av alla i procent räknat.Av detta exempel framgår med full tydlighet att budgetsaneringen måsteåtföljas av fördelningspolitiska konsekvensanalyser. De negativa fördel-ningspolitiska effekterna av budgetsaneringen kräver också att en levnadsni-våundersökning för pensionärer genomförs.Motion Fi80 (v) yrkandena 10 och 11 tillstyrks av utskottet. MotionernaFi89 (s), Fi96 (s) och Fi100 (c) är mot bakgrund av det anförda i storttillgo-dosedda.Vad utskottet här anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande fördelningspolitiska analyseratt med bifall till motion 1995/96:Fi80 yrkandena 10 och 11 samtmed anledning av motionerna 1995/96:Fi89, 1995/96:Fi96 och 1995/96:Fi100som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Fördelningspolitiska analyser (mom. 2, motiveringen), , Per och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som under rubrikenFördelningspolitiska analyser börjar med "Utskottet delar motionärernas"och slutar med "material kommer fram" bort ha följande lydelse:Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföra följande. Sedan våren1994 lämnar regeringen löpande och omfattande fördelningspolitiska redo-görelser. () gör mätningar sombeskriver förändringar i inkomstfördelningen. Utskottet utgår från attfördel-ningseffekterna av bl.a. sådana förändringar som här nämnts kommeratt följas upp.Det är emellertid viktigt att notera att dessa studier utgår från ettstatiskt betraktelsesätt. Enligt utskottets mening får inte statiskafördelningsanalyser tas till intäkt för att regeringen avstår från att föraen politik som leder till att välståndet kan öka och att det störstafördelningsproblemet, arbetslösheten, kan minskas.7. Fördelningspolitiska analyser (mom. 2, motiveringen)() anser att den del av utskottets yttrande som underrubriken börjar med "Utskottet delarmotionärernas" och slutar med "material kommer fram" bort ha följandelydelse:Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföra följande. Sedan våren1994 lämnar regeringen löpande och omfattande fördelningspolitiska redo-görelser. () gör mätningar sombeskriver förändringar i inkomstfördelningen. Särskilda studier har ävennyligen genomförts av hur ensamföräldrar (Ensamföräldrar och den ekono-miska krisen, , ) påverkas av den eko-nomiska krisen och saneringsprogrammet. I olika undersökningar som gjortsav utvecklingen analyseras hur inkomstfördelningenpåverkas av ändrade regler i skatte- och bidragssystemen. Krisen i ekonominhar medfört hög arbetslöshet, men utvecklingen i vissa av de expanderandesektorerna har gett en allt bättre reallöneutveckling.Vidare har ett stort antal reformer genomförts bl.a. inom det sociala områ-det (bostadsbidrag, socialbidrag, underhållsstöd, pensioner). Utskottetförut-sätter att fördelningseffekterna av bl.a. sådana förändringar som härnämnts kommer att följas upp och även fortsättningsvis löpande redovisas ivårpro-positionen och budgetpropositionen.Utskottet finner det anmärkningsvärt att propositionen saknar analys av depresenterade förslagen, såväl vad avser den samlade ekonomiska utveckling-en som de fördelningspolitiska effekterna. Andra analyser visar t.ex. attregeringens förslag att höja egenkostnadsskyddet till skulledrabba de mest utsatta mycket orättvist. Likaså visar andra analyser attvissa barn-familjer, särskilt de med flera barn, har påverkats starktnegativt av den förda politiken.8. Fördelningspolitiska analyser (mom. 2, motiveringen)() anser att den del av utskottets yttrande som under rubri-ken Fördelningspolitiska analyser börjar med "Utskottet delar motionärer-nas" och slutar med "material kommer fram" bort ha följande lydelse:Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföra följande. Sedan våren1994 lämnar regeringen löpande och omfattande fördelningspolitiska redo-görelser. () gör mätningar sombeskriver förändringar i inkomstfördelningen. Särskilda studier har ävennyligen genomförts av hur ensamföräldrar (Ensamföräldrar och den ekono-miska krisen, , ) påverkas av den eko-nomiska krisen och saneringsprogrammet. I olika undersökningar som gjortsav utvecklingen analyseras hur inkomstfördelningenpåverkas av ändrade regler i skatte- och bidragssystemen. Krisen i ekonominhar medfört hög arbetslöshet, men utvecklingen i vissa av de expanderandesektorerna har gett en allt bättre reallöneutveckling.Vidare har ett antal förändringar genomförts bl.a. inom skatteområdet ochdet sociala området (bostadsbidrag, socialbidrag, underhållsstöd, pensioner) i det s.k. saneringsprogrammet. Som visas i propositionen fördelasbesparing-arna och skattehöjningarna så att olika inkomstgrupper bidrar medungefär lika stor del till budgetsaneringen. Detta innebär emellertid attde med låga inkomster tvingas bidra med en betydligt större andel av sinadisponibla inkomster till budgetsaneringen än vad de med högre inkomsterfår göra.Utskottet anser således att tillräckliga analyser föreligger.Förutsättningar finns för att genomföra och planera en brafördelningspolitik.9. Fördelningspolitiska analyser (mom. 2, motiveringen )() anser att den del av utskottets yttrande somunder rubriken börjar med "Utskottet delarmotio-närernas" och slutar med "material kommer fram" bort ha följandelydelse:Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföra följande. Sedan våren1994 lämnar regeringen löpande och omfattande fördelningspolitiska redo-görelser. () gör mätningar sombeskriver förändringar i inkomstfördelningen. Särskilda studier har ävennyligen genomförts av hur ensamföräldrar (Ensamföräldrar och den ekono-miska krisen, , ) påverkas av den eko-nomiska krisen och saneringsprogrammet. I olika undersökningar som gjortsav utvecklingen analyseras hur inkomstfördelningenpåverkas av ändrade regler i skatte- och bidragssystemen. Krisen i ekonominhar medfört hög arbetslöshet, men utvecklingen i vissa av de expanderandesektorerna har gett en allt bättre reallöneutveckling.Vidare har ett stort antal reformer genomförts bl.a. inom det sociala områ-det (bostadsbidrag, socialbidrag, underhållsstöd, pensioner). Utskottetförut-sätter att fördelningseffekterna av bl.a. sådana förändringar som härnämnts kommer att följas upp och även fortsättningsvis löpande redovisas ivårpro-positionen och budgetpropositionen.Med den inriktning av politiken som föreslås i propositionen kommer kra-venpå ingående fördelningspolitiska analyser att kraftigt öka.Utskottet finner det förvånansvärt hur okänsligt regeringen behandlar ut-satta grupper som gamla, sjuka, ensamstående föräldrar och barnfamiljer.Pensionärerna har ingen strejkrätt och kan alltså inte strejka.Nedskärningar-na i bostadstillägget för pensionärerna, i änkepensionenliksom höjningen av högkostnadsskyddet är enligt utskottet orimliga. Medregeringens politik är på väg mot en situation där allt fler av demsom varit med och byggt upp vårt land knappast kommer att få råd att hämtaut den medicin som man är helt beroende av. Också kommunerna ochlandstingen får genom nedskär-ningarna allt svårare att klara av sinaviktigaste uppgifter.10. Jämställdhetspolitiska konsekvenser (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken börjar med "vill" och slutar med "Fi80(v) yrkande 9" bort ha följande lydelse:Finansutskottet vill för egen del framhäva betydelsen av att ettkönsperspek-tiv präglar alla delar av samhället, även den ekonomiskapolitiken. Ytterst handlar denna fråga om de basala villkoren för demokratioch makt i sam-hället. Man måste beakta att ojämlikhet mellan könen inteenbart är en fråga om diskriminering utan framför allt en fråga om makt.Kvinnors underord-nade ställning handlar inte främst om negativsärbehandling på basis av kön, utan om en manlig överhöghet som görkönsskillnader relevanta för fördel-ningen av nyttigheter på ett sätt somsystematiskt är till kvinnors nackdel. Det är därför viktigt att manbeaktar konsekvenserna av den ekonomiska politiken för kvinnorna.Jämställdheten kan inte formas isolerad från andra politikområden, utan ettjämställdhetsperspektiv skall genomsyra alla politikområden. När beslutenfattas om den ekonomiska politiken skall, enligt det generellajämställdhets-direktivet, alla statliga utredningar och kommittéer belysasina förslag ur ett jämställdhetsperspektiv. Utskottet delar den kritik somi motionen riktas mot regeringen för att direktivets föreskrifter inteefterlevs. Det saknas styrning från departementens ledningar.Regeringskansliet har inte genomfört en enhetlig strategi för att tillämpadirektivet i sitt arbetssätt.De nedskärningar som gjorts inom den offentliga sektorn har,som motionärerna framhåller, inneburit ett hårt slag mot kvinnors rätt tilljämställdhet. Om regeringen hade låtit göra en konsekvensanalys ur ettkönsperspektiv av de förslag som den framför i vårpropositionen och i pro-position 1995/96:229 hade det blivit uppenbart att förslagen i första handdrabbar kvinnorna. Fattigdomen har feminiserats. På detta finns det flerabevis. Arbetslösheten bland kvinnor är hög; även kvinnoarbeten inom in-dustrin har gått förlorade i stor omfattning - ändå koncentrerasregeringens insatser, t.ex. med ROT-avdraget, mot en manlig arbetsmarknad.Samtidigt fortsätter neddragningarna inom vård och omsorg, där kvinnornasandel av de anställda är särskilt hög. Därtill drabbas kvinnorna oftasärskilt hårt av nedskärningar i transfereringssystemen.Resultatet av den politik som regeringen bedriver är en nedskärningspoli-tik som drabbar grunden för jämställdheten mellan könen. Det är av avgö-rande betydelse att regeringen försäkrar sig om att det generella jämställd-hetsdirektivet verkligen genomförs. Regeringen bör följa upp samtligakommittéer och särskilda utredare för att säkerställa att direktivet fåravsedd effekt. Regeringen har i vårbudgeten åsidosattjämställdhetsdirektivet, vilket , med bifall till motion Fi80 (v)yrkande 9, som sin mening bör ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande jämställdhetspolitiska konsekvenseratt med bifall till motion 1995/96:Fi80 yrkande 9 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. ställning och mål för penningpolitiken (mom. 4)(), (), (), Per ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken och mål för penningpolitiken som börjar med "serinte" och slutar med "därmed av utskottet" bort ha följande lydelse:Finansutskottet vill med anledning härav anföra följande. har i ochmed medlemskapet i EU förpliktat sig att göra mer oberoende,innan EMU:s tredje fas träder i kraft, oavsett om vi uppfyller kraven förvalutaunionen eller inte. Om blev formellt oberoende, skullepenningpolitikens inriktning inte ändras men däremot skulle förutsättningar-na för lägre långräntor framöver förbättras. Det är en vanligmissuppfattning bland ledande socialdemokrater att det med en expansivpenningpolitik och högre inflation skulle vara möjligt att kunna få uppsysselsättningen. Detta skulle enligt utskottets mening i så fall ske tillpriset av en långsiktigt sämre utveckling.Riksbankens inflationsmål på (+/- ), som ställtsig bakom, är ett viktigt steg mot en normbaserad penningpolitik. Yt-terligare ett steg i rätt riktning vore att lagstifta att målför penningpolitiken skall vara att "värna penningvärdet". Det skulle geökad trovärdighet för ansträngningar att hålla inflationen nereoch därmed minska kostnaderna för detta i form av höga räntor. Enlagstiftning om en mer oberoende riksbank skulle få liknande effekt.Ju förr förslaget om en mer oberoende riksbank läggs på bord,desto bättre. Eftersom det är frågan om en ändring av regeringsformen måstedet ske , så att kan fatta ett första beslut förevalet 1998.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi78 (m) yrkande som sin mening ge regeringen till känna. Motion Fi81 (mp) yr-kandena 12 samt 15-17 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande ställning och mål för penningpolitikenatt med anledning av motion 1995/96:Fi78 yrkande 7 och med avslagpå motion 1995/96:Fi81 yrkandena 12 samt 15-17 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,12. ställning och mål för penningpolitiken (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken och mål för penningpolitiken börjar med "serinte" och slutar med "därmed av utskottet" bort ha följande lydelse:Enligt finansutskottets uppfattning skall i högre grad änhittills stödja den långsiktiga ekonomiska politik som beslutat.Övergri-pande krav att minska miljöskulden och arbetslösheten skall, somanförs i motion Fi81 (mp), vara centrala. Utskottet anser att ilag skall fastställa att mål skall vara att stödja denlångsiktiga ekonomis-ka politiken.Riksdagen bör också genom lag fastställa penningpolitiska mål.Det skall vara att bibehålla en prisstabilitet på god europeisk nivå. Pris-stabilitet har avgörande betydelse för möjligheterna att uppnå enekologiskt hållbar ekonomisk utveckling. En varaktigt låg och stabilprisökningstakt leder bl.a. till lägre räntor och minskad känslig-het förkonjunktursvängning-ar.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi81 (mp) yrkandena 12 och 15-17 om mål för och penningpolitiken börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.