bet · GJ01FiU10 · 1996-05-28 00:00:00 — 50 (m)res. 51 (fp)res. 52 (v)res. 53 (kds)24. beträffande barn- och ungdomstandvård i privat och offentligregiatt avslår motion 1995/96:Fi88 yrkande 5,res. 54 (m, fp, kds)25. beträffande anslagen och All-männaförsäkringskassoratt med bifall till proposition 1995/96:150 yrkandena 17 och 18samt med avslag på motion 1995/96:Fi81 yrkande 41 beslutar att påtilläggsbudget till statsbudgeten för /96dels öka det under femte huvudtiteln anvisade ramanslaget med ,dels öka det under femte huvudtiteln anvisade ramanslaget Allmän-naförsäkringskassor med ,res. 55 (mp)26. beträffande kvalificerad yrkesutbildningatt avslår motion 1995/96:Ub9 yrkande 11,res. 56 (fp)27. beträffande anslaget Bidrag till viss verksamhet inom detkommunala skolväsendet m.m.att med bifall till propositionerna 1995/96:105 avsnitt 6 punkt A9 och 1995/96:150 yrkande 19 samt med avslag på motio-nerna 1995/96:Fi82yrkande 5, 1995/96:Fi87 yrkande 1, 1995/96:Ub7 yrkandena 1 och 2, 1995/96:Ub10 yrkandena 2 och 4, 1995/96:Ub11 och 1995/96:Jo16 yrkande 2 beslutaratt på tilläggsbudget till stats-budgeten för /96 öka detunder åttonde huvudtiteln anvisade förslagsanslaget Bidrag till vissverksamhet inom det kom-munala skolväsendet m.m. med ,res. 57 (m)res. 58 (mp)res. 59 (kds)28. beträffande omfördelning av medel från komvux till folk-högskolanatt avslår motionerna 1995/96:Kr6 yrkande 2 och 1995/96:Ub8,29. beträffande basår med social inriktning för mänatt avslår motion 1995/96:Ub9 yrkande 5,res. 60 (fp)30. beträffande anslaget Bidrag till folkbildningenatt med bifall till propositionerna 1995/96:105 avsnitt 6 punkt B1 och 1995/96:150 yrkande 20 samt med avslag på motioner-na 1995/96:Fi87yrkande 2, 1995/96:Kr1, 1995/96:Kr2 i denna del, 1995/96:Kr3 i denna del,1995/96:Kr4 i denna del, 1995/96:Kr5, 1995/96:Kr6 yrkande 1, 1995/96:Ub7yrkande 3, 1995/96:Ub9 yrkan-dena 7-10 samt 1995/96:Ub10 yrkande 1 beslutaratt på tilläggsbud-get till statsbudgeten för /96 öka detunder åttonde huvudtiteln anvisade anslaget Bidrag till folkbildningen med230 ,res. 61 (m)res. 62 (v)31. beträffande sommaruniversitetetatt avslår motionerna 1995/96:Ub9 yrkandena 1 och 2 samt 1995/96:Ub10 yrkande 5,res. 63 (fp, kds)32. beträffande anordnande av basår enbart inom komvuxatt avslår motion 1995/96:Ub9 yrkande 4,res. 64 (fp)33. beträffande aspirantutbildning för arbetslösa invand-rareatt avslår motion 1995/96:Ub9 yrkande 6,res. 65 (fp)34. beträffande anslaget Övriga utgifter inom grundut-bildningatt med bifall till propositionerna 1995/96:105 avsnitt 6 punkt C46 yrkandena 2 och 3 samt 1995/96:150 yrkande 21 samt med avslag påmotionerna 1995/96:Fi87 yrkande 3 och 1995/96:Ub7 yrkande 4dels godkänner det som regeringen förordar om omfattning och principer förfördelning av vissa särskilda åtgärder /96,dels beslutar att på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 öka det under åttonde huvudtiteln anvisade reservationsan-slaget Övrigautgifter inom grundutbildning med ,res. 66 (m)35. beträffande anslaget Vissa ersättningar för klinisk ut-bildningoch forskningatt med bifall till proposition 1995/96:150 yrkande 22 be-slutaratt på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 öka detunder åttonde huvudtiteln anvisade ramanslaget Vissa ersätt-ningar förklinisk utbildning och forskning med ,36. beträffande utvärdering av hur de s.k. ALF-medlen använtsatt avslår motion 1995/96:Fi101,res. 67 (fp)37. beträffande utbildningspolitiken i övrigtatt avslår motion 1995/96:Fi87 yrkande 6,res. 68 (m)38. beträffande anslaget Studiehjälp m.m.att med bifall till proposition 1995/96:105 avsnitt 6 punkt E 3samt med avslag på motion 1995/96:Ub7 yrkande 5 beslutar att påtilläggsbudget till statsbudgeten för /96 öka det underåttonde huvudtiteln anvisade förslagsanslaget Studiehjälp m.m. med ,res. 69 (m) - villk. 5739. beträffande stipendium till dem som fullföljer basåret inomkomvuxatt avslår motionerna 1995/96:Ub7 yrkande 6, 1995/96:Ub9 yrkande3 och 1995/96:Ub10 yrkande 3,res. 70 (m, fp, kds)40. beträffande anslaget Studiemedel m.m.att med bifall till propositionerna 1995/96:105 avsnitt 6 punkt E4 och 1995/96:150 yrkande 23 samt med avslag på motion 1995/96:Fi87yrkande 4 beslutar att på tilläggsbudget till statsbudge-ten för budgetåret1995/96 öka det under åttonde huvudtiteln anvisade förslagsanslagetStudiemedel m.m. med ,res. 71 (m) - villk. 6641. beträffande anslaget Vuxenstudiestöd m.m.att med bifall till proposition 1995/96:105 avsnitt 6 punkt E 5och 1995/96:150 yrkande 24 samt med avslag på motionerna 1995/96:Fi80yrkande 14 och 1995/96:Fi87 yrkande 5 beslutar att på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /96 öka det under åttonde huvudtitelnanvisade reservationsanslaget Vuxenstudiestöd m.m. med ,res. 72 (m) - villk. 73 (v)42. beträffande anslaget Statens jordbruksverkatt med bifall till proposition 1995/96:150 yrkande 25 samt medavslag på motion 1995/96:Fi81 yrkandena 42 och 47 beslutar att påtilläggsbudget till statsbudgeten för /96 öka det undernionde huvudtiteln anvisade ramanslaget med 2 000 000kr,res. 74 (mp)43. beträffande anslaget Från EG-budgeten finansieradkompensation för revalvering av jordbruksomräkningskursenatt med bifall till proposition 1995/96:150 yrkande 26 samt medavslag på motionerna 1995/96:Fi80 yrkande 15, 1995/96:Fi81 yrkande 48 och 1995/96:Fi91 beslutar att på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /96 under nionde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag Från EG-budgeten finansierad kompensation förrevalvering av jordbruksomräkningskursen på ,res. 75 (m)res. 76 (v)res. 77 (mp)44. beträffande anslaget Fiskevård m.fl. anslagatt riksdagendels med bifall till proposition 1995/96:150 yrkande 27 samt med avslag påmotionerna 1995/96:Fi80 yrkande 16 och 1995/96:Fi81 yr-kandena 49 och 50beslutar att på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96under nionde huvudtiteln anvisa ett ramanslag Fiskevård på ,dels med bifall till vad utskottet anfört beslutar att på tilläggsbudgettill statsbudgeten för /96 under nionde huvudtitelna) minska det anvisade reservationsanslaget Bidrag till fiskevård med , vilket innebär att anslaget inte kan belastas,b) minska det anvisade förslagsanslaget Ersättning för intrång i en-skildfiskerätt m.m. med ,res. 78 (v)res. 79 (mp)45. beträffande anslaget Ersättningar för viltskador m.m.att med bifall till proposition 1995/96:150 yrkande 28 samt medavslag på motion 1995/96:Fi81 yrkande 45 beslutar att på tilläggsbudgettill statsbudgeten för /96 öka det under nionde huvudtitelnanvisade förslagsanslaget Ersättningar för viltska-dor m.m. med 10 000 000kr,res. 80 (mp)46. beträffande redovisning av effekterna av det nya er-sättningssystemet för rovdjursrivna renar m.m.att avslår motionerna 1995/96:Fi80 yrkande 17 och 1995/96:Fi85,res. 81 (m, fp, v, mp, kds)47. beträffande datortek för arbetslösa personer som har fyllt 25åratt med bifall till proposition 1995/96:150 yrkande 29 samt medavslag på motionerna 1995/96:Fi80 yrkande 22 och 1995/96:Fi84 godkänner vadregeringen föreslagit i fråga om datortek under tionde huvudtiteln,res. 82 (m, fp)res. 83 (v)48. beträffande arbetsplatsintroduktion och utbildningsvikari-atatt med bifall till proposition 1995/96:150 yrkandena 13 och 30samt med avslag på motion 1995/96:Fi80 yrkandena 18, 19 och 21 i denna deldels godkänner vad regeringen föreslagit i fråga om höjt finansie-ringsbidrag vid arbetsplatsintroduktion under tionde huvudtiteln,dels antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:411) omtillfällig avvikelse från lagen (1981:691) om socialavgifter,res. 84 (v)49. beträffande lönebidragatt avslår motion 1995/96:Fi80 yrkandena 20 och 21 i denna del,res. 85 (v)50. beträffande stöd till återvändande flyktingar till Bos-nien-Herzegovinaatt med bifall till proposition 1995/96:150 yrkande 31 god-kännerden föreslagna användningen av medel på det under tionde huvudtitelnanvisade förslagsanslaget Överföring av och andra åtgär-der för flyktingarm.m.,51. beträffande anslaget geologiska undersök-ning:Geologisk undersökningsverksamhetatt med bifall till proposition 1995/96:150 yrkande 32 be-slutaratt på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 öka detunder tolfte huvudtiteln anvisade ramanslaget geolo-giskaundersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. med ,52. beträffande svenska kraftnätatt med bifall till proposition 1995/96:150 yrkandena 33 och 34samt med avslag på motion 1995/96:Fi81 yrkande 46dels godkänner en utökning av investeringsplanen för svenskakraftnät för /96 med att finan-sieras medverkets egna medel,dels bemyndigar regeringen att, intill ett sammanlagt belopp om , teckna borgen för lån eller utfärda kreditgarantier till bolag ivilka förvaltar statens aktier eller andelar,res. 86 (mp)53. beträffande anslaget Bidrag till nationell och interna-tionellungdomsverksamhetatt med bifall till proposition 1995/96:150 yrkande 35 be-slutaratt på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 öka detunder trettonde huvudtiteln anvisade reservationsanslaget Bi-drag tillnationell och internationell ungdomsverksamhet m.m. med ,54. beträffande anslaget EU:s utbytesprogram Ungdom för Europaatt med bifall till proposition 1995/96:150 yrkande 36 be-slutaratt på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 minska detunder trettonde huvudtiteln anvisade förslagsanslaget EU:s utbytesprogramUngdom för med ,Övriga motionsyrkanden55. beträffande avgift för insättningsgarantiatt avslår motion 1995/96:Sk45 yrkande 25,res. 87 (m)56. beträffande löneutbetalningsdag för statsanställda samtriksdagsledamöteratt avslår motion 1995/96:Fi99,57. beträffande utredning om åtgärder för att främja tu-rismenatt avslår motion 1995/96:Fi79 yrkande 10.res. 88 (fp)den 28 maj 1996På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), SörenLekberg (s), (), (), (),(), (), (), JohanLönnroth (v), (), (), (), (), Per (), () ochBo Lundgren (). Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken, såvitt avserövergripande inriktning (mom. 1 delvis)(), (), (), Per (), () och () hardels anfört följande:Risk för en mer långvarig europeisk lågkonjunktur i EuropaDen internationella konjunkturen försvagades oväntat kraftigt i slutet avförra året. Det gällde särskilt , i synnerhet . Även i USAblev tillväxten oväntat svag , medan den japanska ekonomindär-emot visade tecken på återhämtning efter den finansiella krisen.I inledningen till propositionens bilaga om svensk ekonomi konstateras att"den avgörande frågan är om den nuvarande avmattningen - internationelltoch i - utgör en tillfällig svacka eller inledningen till enallvarlig lågkonjunktur".Den prognos som sedan redovisas i propositionen grundas på att den in-ternationella lågkonjunkturen blir kort och att en återhämtning skall skeredan under andra halvåret 1996 och . En rad skäl anförs för detta.Centralbankerna har börjat sänka sina styrräntor, vilketlett till sjunkande långräntor. Hushållen och företagen är mindreskuldsatta än när recessionen satte in . Lönsamheteni industrin är dessutom god i många länder, vilket stimulerar tillinvesteringar.De skäl som kan anföras för en mer långvarig - om än inte särskilt djup -lågkonjunktur i är emellertid minst lika många och i vissa fall merövertygande. En av anledningarna till avmattningen är att hushållens pessi-mistiska framtidsförväntningar kvarstår. Mot bakgrund av den ökande ar-betslösheten i är det ingenting som talar för att denna pessimismsnabbt skulle bytas mot ökad framtidstro och konsumtion.En förutsättning för att EMU skall kunna inledas enligt tidtabellen iMastrichtfördraget är vidare att regeringar stramar åtfinanspolitiken ytterligare. I bästa fall leder det till både bättrestatsfinanser och lägre räntor. Men det kan också medföra en ytterligaredämpning av den inhemska efter-frågan i ett antal länder under enövergångsperiod.Slutligen har centralbankerna lättat på penningpolitiken, men detta kanväntas få effekt först på ett till , vilket talarför att uppgången snarare kommer än . De nominellalångräntorna har sjunkit något i . Men de reala räntorna ligger - motbakgrund av den låga inflationen - på en historiskt hög nivå, utommöjligtvis i Tyskland.Som utskottet ser det går det därför inte att utesluta att genomgåren normal konjunkturnedgång på ungefär . Det skulle betyda att kon-junkturen vänder uppåt mera bestämt först . En sådan europeiskutveckling skulle i stor utsträckning ändra förutsättningarna för svenskekonomi . Regeringen saknar marginal för en sådanutveckling i sitt budgetalternativ.Utvecklingen i SverigeDen internationella och svenska avmattningen harföranlett regeringen att revidera ned tillväxten från för år 1996och för i den tillväxtproposition som presenterades i novem-ber till och i den nu aktuella vårpropositionen.Risken är emellertid stor att tillväxten blir betydligt lägre, framför allti år men även . senaste månadsbarometer () visar att den svenska industrikonjunkturen är i fortsatt nedgång.De optimistiska förväntningar som fanns i marsbarometern har inte infriats,utan orderingången har fortsatt falla från såväl hemma- som exportmarknaden. I synnerhet på hemmamarknaden är efterfrågan starktvikande, och av företagen uppger minskad orderingång. Inteheller pla-nerna på ökad produktionsvolym har uppfyllts, och många företagredovisar fortsatta minskningar. Lagren har ökat och närmare hälften avföretagen uppger orderstockarna som för små.Flera av de prognoser som redovisats efter det att regeringens prognos fär-digställts förutser en avsevärt sämre ekonomisk utveckling för änden utveckling som anges i propositionen. Det kan i detta sammanhang varaav intresse att göra en jämförelse mellan en försörjningsbalansprognos somligger i linje med den utveckling som senaste barome-ter indikerar och prognosen i propositionen. Utskottet har här som exempelvalt prognos från . Utfallet av jämförelsenframgår av följande tabell.Tabell 1. Propositionens ochIndustriförbundets prognoserUppgifterna inom parentes anger prognos.Miljarder kr Procentuellvolymförändring1995 1994 1995 1996 1997BNP 1 634,9 2,6 3,0 1,4 (0,4) 2,0 (1,3)Import 563,8 13,4 8,7 5,0 (2,7) 4,7 (1.5)Tillgång 2 198,7 4,9 4,3 2,2 (0,9) 2,6 (1,3)Privat konsumtion 853,5 0,8 0,3 0,8 (0,2) 1,7 (1,2)Offentlig konsumtion 422,6 -0,5 -2,3 0,9 (0,9) -1,1 (-1,1)Stat 131,3 -0,1 -4,5 5,2 -3,3Kommuner 291,3 -0,7 -1,2 -1,0 0,0Bruttoinvesteringar 237,8 -0,2 10,6 10,0 (7,4) 2,4 (1,5)Näringsliv 171,6 14,4 24,5 10,9 2,1därav industri 60,9 28,6 37,5 17,0 -4,0Bostäder 26,7 -35,3 -27,9 19,2 5,6Myndigheter 39,4 10,6 1,6 0,1 1,1Lagerinvesteringar1) 17,5 1,5 0,5 -1,0 (-1,0) 0,1 (-0,1)Export 667,3 14,1 11,4 4,5 (2,0) 6,1 (3,3)Användning 2 198,7 4,9 4,3 2,2 (0,9) 2,6 (1,3)Inhemsk användning 1 531,3 1,9 1,6 1,3 (0,5) 1,1 (0,5)1) Förändring i % av föregående års BNP.Källor: , , FinansdepartementetochIndustriförbundet.Enligt utskottets mening hyser regeringen för stor tillit till exportensfortsatta ökning. Dels är det, som nämnts, inte alls uteslutet attnedgången i får karaktären av en normal, i stället för en kort,lågkonjunktur, dels kan svensk exportindustri väntas förloramarknadsandelar på grund av kronap-precieringen, relativt storalönekostnadsökningar och en långsammare pro-duktivitetsökning än ikonkurrentländerna.Vidare ser inte utskottet det som sannolikt att den privata konsumtionenutvecklas så positivt som i regeringens prognos. anserutskottet att den privata konsumtionen kan komma att öka långsammare än vadrege-ringen räknar med, eftersom en sämre utveckling av sysselsättningenoch därmed även av lönesumman och de disponibla inkomsterna är trolig. Ävennästa år kan ökningen bli lägre än i regeringens prognos, därför atthushållen inte minskar sitt sparande i den utsträckning som regeringenhoppas på. Regeringen gör sannolikt en riktig bedömning av hushållenssparbeteende under innevarande år, då minskande sysselsättning, höjdaskatter och mins-kade bidrag kommer att få hushållen att vara försiktigamed sin ekonomi. Däremot torde inte sparandet komma att minska så mycketnästa år som regeringen räknar med. Mot talet om att sänkta räntor på siktbör framkalla ökad konsumtion kan invändas att de reala räntorna i Sverigeär mycket höga, och det är dessa som främst bestämmer intresset för t.ex.bostads- och bilköp.Regeringen måste även i övrigt kritiseras för att inte ha tagit hänsyn tillsina nya åtgärdsförslag i den bedömning som redovisas av den svenskaekonomin. De i vårpropositionen föreslagna åtgärderna kommer att försämrahushållens köpkraft ytterligare, vilket vid ett oförändrat sparbeteendedrar ned den privata konsumtionen och tillväxten. I propositionen utgår manfrån att den kontraktiva effekten av större offentliga besparingarmotsvaras av lika stora expansiva förtroendeeffekter. Utskottet delar intedenna uppfatt-ning. Med regeringens stora skattehöjningar kan inteförtroendeeffekterna förväntas bli lika stora som de åtstramande effekterna.Enligt utskottets mening är propositionens prognos för BNP-tillväxten allt-för optimistisk. Det går inte att utesluta att utvecklingen fram till år1997 kan närma sig den bedömning som anges i det alternativ tillpropositionens pro-gnos som redovisas i tabell 1.För perioden gör regeringen ingen regelrätt prognos utan pre-senterar kalkyler som bygger på det tekniska antagandet att det finns out-nyttjade resurser i ekonomin, som kan tas i anspråk utan att det uppstår in-flationstryck. Omfattningen av expansionsutrymmet är beroende av hur välarbetsmarknaden och framför allt lönebildningen fungerar, eftersom det ärstelheter i dessa avseenden som antas vara inflationsdrivande.Som utskottet ser det kan tillväxten bortom med regeringens nuva-rande politik svårligen överstiga och därmed heller inte nå dentillväxt som propositionens kalkyler förutsätter utan negativa konsekvenserför pen-ningvärdet. Dels driver regeringens skattehöjningar i sig uppinflationen, dels har regeringen ingen politik för att förbättraarbetsmarknadens och lönebildningens funktionssätt. För atthögtillväxtalternativet skall kunna förverkligas krävs långtgåendestrukturella reformer. Utskottets förslag i denna riktning utvecklasnärmare i avsnittet om de allmänna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken.Av särskilt intresse är regeringens bedömning av utvecklingen på arbets-marknaden. Regeringen inleder vårens finansplan med att slå fast att detutan jämförelse viktigaste målet för den ekonomiska politiken är enhalvering av arbetslösheten fram . Det finns i dettasammanhang skäl att erinra om att regeringens mål inte är en halvering avarbetslösheten utan enbart en halvering av den öppna arbetslösheten. Detöppnar för möjligheten att nå målet genom rena bokföringsåtgärder, t.ex.genom olika utbildningsin-satser som för bort personer från arbetskraften.Den öppna arbetslösheten sjunker därvid, men den totala arbetslöshetenligger kvar på samma nivå.Det aktuella läget på arbetsmarknaden beskrivs i () senaste arbetskraftsundersökning från . Av denna redo-visning framgår att läget på arbetsmarknaden visar en visstendens till försämring med minskande sysselsättning och oförändrat myckethög arbetslöshet. var antalet öppet arbetslösa nära 320 000 eller av arbetskraften. Den totala arbetslösheten var 12, ochsysselsättningen drygt 50 000 personer mindre än tidigare.När det gäller arbetsmarknadsprognosen har regeringen i jämförelse medprognosen i höstens s.k. tillväxtproposition (prop. 1995/96:25) tvingatsskriva ner bedömningen . Prognoserna för den öppnaarbetslösheten har i motsvarande mån reviderats upp - från år 1996för till i vårpropositionen respektive från för år1997 till . Den totala arbetslösheten bedömdes bli11,- nu har prognosen höjts till 12,4 %.Regeringens missbedömningar av arbetsmarknadsläget framgår av nedan-ståendetabell.Tabell 2. Prognoser 1996 enligt regeringens prognoservid olika tillfällen (procent av arbetskraften)jan nov 95 april 96Öppen arbetslöshet 6,1 6,1 6,4 7,2I åtgärder 4,7 5,2 5,2 5,2Total arbetslöshet 10,8 11,3 11,6 12,4Utskottet kan konstatera att som gått mellan förstaoch senaste prognosen för arbetslösheten har bedömningen skrivits uppmed , alltså 16 tiondelar. Detta står i skarp kontrasttill dåvarande statsministerns uttalande att regeringen skullepressa ned arbetslösheten "tiondel för tiondel". Prognoserna har i ställettvingats skrivas upp tiondel för tiondel.Enligt utskottets bedömning ger konjunkturprognoser och långsiktiga kal-kyler en alldeles för optimistisk bild av utvecklingen på arbetsmarknaden.Därtill kommer att utöver den dryga halv miljon arbetslösa och arbetssökan-de människor som står utanför den öppna arbetsmarknaden finns det i dagytterligare ungefär en halv miljon personer som skulle vilja arbeta men somav en eller annan anledning inte räknas in i arbetskraften. Där ingår bl.a.latent arbetssökande, flyktingar och människor som har förtidspensioneratspå grund av arbetsmarknadsskäl. Sammantaget är mer än var femte person iarbetsför ålder utan arbete. Utskottet vill understryka att det är densamlade arbetslösheten på drygt en miljon människor som måste angripas. Enhalve-ring av denna arbetslöshet förutsätter att en halv miljon nyaarbetstillfällen skapas . Det är en lika krävande somangelägen uppgift, vil-ken regeringen inte ens kommer i närheten av attlösa med den uppläggning av den ekonomiska politiken som förordas ipropositionen. Det framgår också av regeringens egna bedömningar. Målet atthalvera den öppna ar-betslösheten säger egentligen inte mer än att man villminska den andel av den potentiella arbetskraften som står utan arbete frånca 22 till ca 19 %.De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politikenFör tycktes förutsättningarna goda att skulle lyckasbryta den flera decennier långa stagnationen. växte detfram 1 000 nya arbeten . Denna ökning bestod så gott som uteslu-tande av nya arbetstillfällen i företagen. hade fått bukt medinflatio-nen, och regeringen och hade genomfört kraftfullabesparingar för att pressa ner underskottet i statsfinanserna och etableraen varaktig balans mellan inkomster och utgifter. Ekonomin växte i en taktsom klart översteg genomsnittet under 1980-talet.Denna utveckling visar att den enda möjligheten att avvärja hotet mot enbestående massarbetslöshet är att den ekonomiska politiken inriktas på ettsådant sätt att förutsättningarna för att starta och driva företag radikaltför-ändras. Offentlig expansion är inte längre vägen ur arbetslösheten.Som utskottet ser det måste kampen mot arbetslösheten vara den allt över-skuggande frågan . Skall en sådan inriktning av politi-ken ge resultat krävs en radikal omläggning av politiken. Förslagen ivårpro-positionen svarar inte mot ett sådant krav.De allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som bör vara väg-ledande är enligt utskottets uppfattning följande.Finanspolitiken måste vara fortsatt stram och budgetsaneringen måste full-följas. Utskottets bedömning av den ekonomiska utvecklingen visar att risk föreligger att regeringens uppläggning av den ekonomiskapolitiken inte leder till att de offentliga finanserna kommer i balans.Säkerhetsmargi-nalerna i budgetpolitiken måste vara större än vadregeringen anger. Det innebär att finanspolitiken måste stramas åt mer änvad som föreslås i propo-sitionen.Vad gäller penningpolitiken anser utskottet att det finns goda skäl att nuvidta åtgärder för att stärka oberoende. Särskilt angeläget äratt det vid en förändring av lagstiftningen tydligt framgår att detövergripande målet för penningpolitiken är att värna penningvärdet. Detskulle skänka trovärdighet åt de politiska instansernas beslutsamhet atthålla inflationen nere. Utskottet återkommer till dessa frågor längre frami betänkandet.Den ekonomiska politiken som den kommer till uttryck i propositionen byggerpå att problem enbart skulle vara statsfinansiella. Regering-enanlägger ett alldeles för kameralt synsätt på saneringen av statsfinanserna. Att på kort sikt skapa balans mellan utgifter och inkomster oavsett medelblir det enda operativa målet vid en sådan inriktning av den ekonomiskapoliti-ken. Man bortser helt ifrån medlens långsiktiga strukturellakonsekvenser.