bet · GJ01TU19 · 1996-05-23 00:00:00 — Regeringen ämnar läggafram en proposition till underhösten 1996 som behandlar telelagen.Därvid avses även behandlas Teliasframtida verksamhet och företagetskapitalbehov samt Post- ochtelestyrelsens roll. I sammanhanget kanvidare nämnas att revisorertidigare i vår har granskatuppföljningen av de post- ochtelepolitiska målen (1995/96:RR10).Expertgruppen för studier i offentligekonomi () har dessutom i maj 1996tagit fram en rapport som behandlarolika konkurrensfrågor på telemarknadenoch däribland särskilt samtrafikvillkor(Nästa steg inom Telepolitiken, Ds1996:29).Trafikutskottet anser det nödvändigtatt telemarknaden fungerar väl så att demål som angetts av statsmakterna uppnås.För detta krävs bl.a. en aktivkonkurrensvårdande politik samt enkontinuerlig uppföljning av hur detelepolitiska målen uppnås. uppfattning bör därförresultatet av pågående beredningsarbeteavvaktas innan ställningstagande tastill de aktuella frågorna om ABoch villkoren på telemarknaden.Trafikutskottet avstyrker därmedmotionerna T51 (m) yrkande 12 och T52(kds) yrkande 12.Trafikutskottet delar den grundsyn somframförs i motionerna T56 (v) yrkande 3och T57 (c) yrkande 5 ominformationsteknikens betydelse förregional balans. Utskottet bedömer attdet finns en betydande tillväxtpotentialför ny företagsamhet och nysysselsättning inom bl.a. de delar avtjänstesektorn som har stort IT-utnyttjande. Även inom traditionelltillverkningsindustri kan IT förbättramöjligheterna att skapa sysselsättning iglesbygdsområden. Utvecklingen på IT-området utgör därmed en viktigförutsättning för den regionalautvecklingen.Enligt trafikutskottets uppfattning ärdet därför nödvändigt att se till attlandets alla delar har tillgång till engod teleservice. Genom de investeringarsom och andra operatörer genomförförbättras fortlöpande den elektroniskainfrastrukturen. Utskottet konstaterarvidare att anslutningsavgifterna tillISDN-nätet, som väsentligt förbättrarkapaciteten för datakommunikation, blirallt lägre i takt med moderniseringen avtelesystemet. Detta betyder att ensuccessiv utjämning sker avanslutningsavgifterna. Som framhålls ipropositionen bör emellertid intestatsmakterna ta ställning tillutbyggnaden av specifikaöverföringstekniker såsom t.ex. ISDN.Däremot är det angeläget att övervägahur behovet av rikstäckande tjänsterskall tillgodoses i den fortsattatekniska utveckling som kan förutses.För detta krävs bl.a. en aktivkonkurrensvårdande politik samt enkontinuerlig uppföljning av hur detelepolitiska målen uppnås och attutvecklingen mot ett rundare kan fortsätta. Det är därför viktigt attdet finns klara och rättvisa spelreglerpå marknaden.Trafikutskottet anser att harmycket goda förutsättningar att inta eninternationell tätposition när detgäller utveckling och användning avinformationsteknik som också kommer helalandet till del. Enligt utskottetsmening är det angeläget att dennaposition befästs och förstärks. Somtidigare angetts avser regeringen lämnaen proposition om förändringar itelelagen till under hösten1996. Utskottet anser, med hänvisningtill pågående utrednings- ochberedningsarbete och till vad som haranförts, att de aktuellamotionsyrkandena till väsentlig del blirtillgodosedda. Något initiativ frånriksdagens sida är därför inteerforderligt. Motionerna T56 (v) yrkande3 och T57 (c) yrkande 5 avstyrks därförav utskottet i denna del.Samhällets grunddatabaserRegeringens handlingsprogram församhällets grunddatabaser och berördamotionsförslag har behandlats avkonstitutionsutskottet. Bostadsutskottethar vidare behandlat användningen avgeografiska informationssystem ochfastighetsdatasystemets tillgänglighet.Konstitutionsutskottet instämmer i sittyttrande i vad som anförts ipropositionen om Samhällsguiden somdatabas och om möjligheterna att användaInternet för spridning av informationfrån bl.a. riksdag, regering,myndigheter och delar vidareregeringens uppfattning att offentligarättsdatabaser och grundläggandeinformation om lagstiftningsprocessenoch rättskällor i börtillhandahållas utan särskild avgift.Mot denna bakgrund anserkonstitutionsutskottet att önskemålen imotionerna T55 (s) yrkande 1, T57 (c)yrkande 13 och T58 (fp) yrkande 4(delvis) är tillgodosedda, varför de böravslås av riksdagen.Vad gäller motion T55 (s) yrkande 2enligt vilken informationen i omEU inte bör kommersialiseras, motion T56(v) yrkande 6 om en utredning omprissättning på myndighetsinformationsamt motion T58 (fp) yrkande 4 (delvis),enligt vilken gränsen mellansamhällsfinansierad och avgiftsbelagdsamhällsinformation bör utredas,hänvisar till denpågående beredningen av RRV-rapportenPrinciper för prissättning avinformationstjänster (RRV 1995:64).Konstitutionsutskottet föreslår motdenna bakgrund att de nämndamotionsyrkandena avslås.När det gäller de motionsförlag somsärskilt behandlar prissättningen påriksdagens databas hänvisarkonstitutionsutskottet till de under år1995 genomförda avgiftsförändringarna,vilka innebär att folkbibliotek ochmedborgarkontor har fri tillgång tillRixlex. Utskottet hänvisar vidare tillatt förnärvarande planerar att helt ta bortavgifterna på Rixlex samt att i ettsenare skede gå ut med delar av Rixlexpå Internet, varigenom innehållet blirfritt tillgängligt. mening börprissättningen bli föremål för fortsattaöverväganden inom förvaltningskontoret,varvid samordning bör ske med bl.a. detarbete med enhetlig prissättning påinformationstjänster som äger rum iregeringskansliet. Motion T51 (m)yrkande 10 (delvis) bör därför avslås avriksdagen.I motion T58 (fp) yrkande 4 (delvis)begärs att kommunerna bygger utmedborgarkontor för att underlättamedborgarnas kunskapsinhämtning avsamhällsinformation m.m.Konstitutionsutskottet erinrar isammanhanget om att det iregeringskansliet finns en särskildsamordningsgrupp för utveckling avmedborgarkontor, som torde arbeta medhithörande frågor. Motionen avstyrksdärför i denna del.Beträffande motionerna T51 (m) yrkande10 (delvis) och T52 (kds) yrkande 11 omatt specificerade tidsgränser bör sättasupp för när offentliga handlingar avskilda slag skall kunna nåselektroniskt, framhållerkonstitutionsutskottet att detta kravinnebär ett mycket långtgående åtagandefrån det allmänna.Konstitutionsutskottet anser attmyndigheterna bör få rimligt rådrum medatt fastlägga en policy för attmobilisera resurser och utveckla sinkompetens och rutiner för tjänster pådet aktuella området. Mot denna bakgrundföreslås att motionerna avslås.Konstitutionsutskottet har vidare isitt yttrande behandlat den offentligaförvaltningens IT-användning ochredovisat pågående utrednings- ochberedningsarbete. Av redogörelsenframgår att de frågor som behandlats imotionerna är föremål för beredning. Motdenna bakgrund bedöms motionerna T52(kds) yrkande 16 och T57 (c) yrkande 3vara tillgodosedda och att de därför kanavslås av riksdagen.Bostadsutskottet framhåller i sittyttrande att det ligger en mycket storpotential i en snabb utbyggnad och ökadanvändning av de geografiskadatabaserna. Genom den av regeringenföreslagna prioriteringen av samhälletsinformationsförsörjning bör dennapotential kunna komma att tas till vara.Bostadsutskottet har vidare behandlatmotion T52 (kds) yrkande 11 om att allabefintliga databaser, ditfastighetsregistret bör räknas,skall göras tillgängliga påInternet. som anseratt de frågeställningar som tas upp imotionerna är viktiga redovisar pågåendeutrednings- och beredningsarbete.Bostadsutskottet anser att det intefinns tillräckliga skäl för riksdagenatt nu föra fram de frågor motionärernatar upp. Det kan beträffande frågornasspecifika inriktning påfastighetsdatasystemet dessutom finnasanledning att avvakta resultatet avFastighetsdatautredningen (dir.1995:120) som sysslar medfastighetsdatasystemetsförfattningsreglering. Med hänvisningtill det sagda avstyrkerbostadsutskottet motion T52 (kds)yrkande 11 i motsvarande del.Trafikutskottet konstaterar att moderninformationsteknik ger ökade möjlighetertill fördjupad insyn och till ett aktivtdeltagande i den demokratiska processen.Riksdagen har därvid ett självklartintresse av att samhällsinformation görstillgänglig för alla. Trafikutskottetdelar konstitutionsutskottetsuppfattning att syftet med flertaletmotionsyrkanden torde komma atttillgodoses. Det gäller exempelvismotionsförslagen om att skapa en bredtillgång till information för attdärigenom underlätta möjligheterna förmedborgarna att delta isamhällsutvecklingen, öka kunskapsnivånoch stärka demokratin. Som framgår avkonstitutionsutskottets yttrandeplanerar förvaltningskontoratt ta bort avgifterna på Rixlex ochlägga ut delar av Rixlex på anser att det ärangeläget att de redovisade planerna kangenomföras.I sammanhanget kan vidare nämnas attriksdagen planerar att före sommaren1996 lägga fast en informationspolicy ivilken utnyttjandet av modern . Enligt dessa planer skallriksdagens informationsverksamhetomfatta grundläggande basinformation omriksdagen, information om dedemokratiska beslutsvägarna,partipolitiskt neutral information omärenden och beslut samt basinformationom EU. Vidare planerar attetablera en hemsida på Internet medbörjan som skall innehålla,förutom delar av Rixlex, äveninformation om bl.a. riksdagensorganisation, ärendehantering ochbudgetprocess samt länkar från riksdagentill och politiskapartier. Syftet är bl.a. att allamedborgare oavsett var de befinner sigskall ha möjlighet att ta del avmaterial från och om riksdagen.Trafikutskottet ställer sig mot dennabakgrund bakom konstitutionsutskottetsoch bostadsutskottets uppfattning ochavstyrker samtliga nu behandlademotioner, dvs. motionerna T51 (m)yrkande 10, T52 (kds) yrkandena 11 och16, T55 (s), T56 (v) yrkande 6, T57 (c)yrkandena 3 och 13 samt T58 (fp) yrkande4. Av det anförda följer dock attflertalet motionsyrkanden till väsentligdel blir tillgodosedda.Säkerhet och sårbarhetFörsvarsutskottet framhållerinledningsvis i sitt yttrande att ettuttalat samlat ansvar för sårbarhets-och säkerhetsaspekterna på departements-eller myndighetsnivå har saknats. Vidareanges att det numera finns en lång radföreningar, grupper, företag ochforskare som arbetar med IT-säkerhet.Ett betydande antal myndigheter inomstaten har viktiga uppgifter och storkompetens inom IT-säkerhetsområdet - varoch en dock inom sitt speciella ansvars-område. Ingen myndighet har emellertidav regeringen getts ett sammanhålletansvar för helheten och för att ha ensamlad överblick inom området.Försvarsutskottet hänvisar vidare tilltidigare riksdagsbehandling där detkonstaterats att det saknas en samladbild över sårbarheten/säkerheten i ADB-verksamheten och att rollfördelningenmellan olika centrala myndigheter inteär helt klarlagd. Försvarsutskottetanför mot denna bakgrund följande:Utskottet anser för sin del att den avregeringen aviserade arbetsgruppen föratt följa hot- och sårbarhetsaspekternaär otillräcklig med hänsyn till de kravsom bör ställas, dels motbakgrund av vad uttalat under1987/, dels mot bakgrundav den vidgade hotbilden och denbetydelse som samhällets infrastrukturhar både i fred, kriser och i krig -,särskilt lednings- ochinformationssystemen. Regeringen haranledning att inför propositionen om1996 års försvarsbeslut på nytt övervägafrågorna om informationsteknikenssärskilda betydelse för totalförsvaretoch hur en hög säkerhet för denna skallordnas redan i fred. Utskottet harvidare inhämtat att regeringen underhösten 1996 avser att genom enproposition lämna förslag ianledning av Hot- och riskutredningensförslag. Med hänsyn till ämnetssärskilda betydelse förordar utskottetemellertid att ger regeringeni uppdrag att organisera ett mersamlande och samordnande ansvar för IT-säkerhetsfrågorna än . Idet sammanhanget bör behovet av attkoordinera medverkan i detinternationella IT-säkerhetsarbetetbeaktas. Utskottet anser vidare attregeringen bör återkomma till riksdagenmed en utvecklad strategi på IT-säkerhetsområdet, där regeringenpreciserar statens ansvar och anger hursäkerhetsarbetet inordnas i detnationella handlingsprogrammet för ITsamt hur säkerhetsarbetet börorganiseras. Vad utskottet nu har anförtbör som sin mening geregeringen till känna.Trafikutskottet delar försvarsutskottetsuppfattning att informationstekniken hargenomgripande effekter på samhälletssäkerhet och sårbarhet. uppfattning bör därförriksdagen som sin mening ge regeringentill känna vad försvarsutskottet i sittyttrande anfört om organisationen av ettmer samlande och samordnande ansvar förIT-säkerhetsfrågorna och om attregeringen bör återkomma till riksdagenmed en utvecklad strategi på området.Internationell samverkanUtrikesutskottet framhåller i sittyttrande att det ligger i Sverigesintresse att de internationellakommunikationerna ochinformationsutbytet världen överunderlättas. Utvecklingen påtelekommunikationsområdet och IT-områdeti övrigt måste ske i harmoni medomvärlden och ett omfattande samarbeteinom bl.a. EU är därför nödvändigt.Utrikesutskottet påpekar även den rollsom modern informationsteknik spelat förutvecklingen mot demokrati i vår omvärldoch anför följande:Teknikutvecklingen, främst vad avserdatakommunikation ochsatellittelevision, har verksamtbidragit till att tidigare slutnasamhällen öppnats också på andra håll ivärlden och den har därmed förbättratförutsättningarna för en utveckling iriktning mot demokrati. De beskrivnaförhållandena gör det angeläget förSverige, med vårt traditionellt starkaengagemang till stöd för de mänskligarättigheterna, att i olikainternationella fora söka främjautvecklingen av kommunikation ochinformationsutbyte baserad på ny teknik.Utrikesutskottet framhåller vidare att ien ökad internationell konkurrens blireffektiv informationshantering av alltstörre betydelse för ekonomisk tillväxtoch för den allmänna utvecklingen avlevnadsstandarden. Mot denna bakgrundanser utskottet det naturligt att IT-frågorna beaktas inom ramen för detutvecklingsbistånd lämnar.Trafikutskottet delarutrikesutskottets uppfattning och anseratt har ett starkt nationelltintresse av att de internationellakommunikationssystemen utvecklas för attunderlätta utbytet av idéer, varor ochtjänster. Med hänsyn till IT-arbetetsbetydelse för tillväxt och utveckling ärdet vidare naturligt att IT-frågornauppmärksammas när det gällerutformningen av det svenskautvecklingsbiståndet. Med dennautgångspunkt får också förutsättas, somframhålls i motion T56 (v) yrkande 2,att den ojämna tillgången på ITuppmärksammas. Det är därvid ocksåangeläget att i olikainternationella fora verkar för attallmänt främja utvecklingen avkommunikation och informationsutbytebaserad på ny teknik. Med det anfördaanser utskottet att motion T56 (v) intepåkallar någon åtgärd från riksdagenssida varför den avstyrks i denna del.3.5 Näringspolitiken3.5.1 Regeringens redovisningI propositionen framhålls att om Sverigeskall kunna försvara en framskjutenposition som en kunskapsbaseradindustrination måste IT-innehållet isvenska produkter och tjänster öka ochIT introduceras snabbt i alla typer avföretag. Näringspolitiken skall därförmedverka till att främja näringslivetsoch särskilt de små och medelstoraföretagens användning av IT samt främjautvecklingen av en svensk programvaru-och informationsindustri. Enligtpropositionen är vidareteknikutvecklingen och marknadensaktörer de främsta drivkrafterna förnäringslivets och programvaruindustrinsutveckling. Statens uppgifter avserframför allt utbildning, forskning ochutveckling samt offentlig upphandling.Regeringen anger att privat ochoffentlig sektor mot denna bakgrundmåste samverka för att utveckla nyaanvändningsområden och tillämpningar avIT. bör ligga i framkant iutvecklingen av elektronisk handel. Ipropositionen betonas vidare attpågående internationella förhandlingarpå det handelspolitiska området har storbetydelse för den svenska IT-industrinsutveckling.3.5.2 MotionsförslagMed informationsteknikens hjälp kommerhelt nya uppgifter att kunna fullgöras,framhålls i motion T51 (m) yrkande 1(delvis). Tvärtemot vanligaföreställningar om informationsteknikenseffekter på möjligheterna till attgenerera sysselsättning visarerfarenheten, menar motionärerna, attnya arbetstillfällen skapas näranvändningen av den nya teknikenexpanderar. Enbart i Förenta staternahar hundratusentals nya arbetstillfällentillkommit som en direkt följd av detinformationstekniska genombrottet.I motion T57 (c) yrkandena 4 och 7 sägsatt även om hävdar sig väl i detinternationella sammanhanget på vissadelar av IT-området finns det anledningatt understryka vikten av att det skapasförbättrade villkor generellt sett förden svenska företagsamheten. Sverigesmöjligheter att hävda sig på nyatillväxtområden behöver förbättras,menar motionärerna och pekar bl.a. påförändrade skattevillkor ochavskrivningsregler som delar i en sådanpolitik.Regeringen redovisar i propositionenalltför få förslag om vad den vill göraför att allmänt främja IT i svenskaföretag, anförs det i motion T58 (fp)yrkande 3. Utvecklingen på IT-området ärav avgörande betydelse för förmågan attskapa nya arbetstillfällen. Det finnsmånga nystartade företag inomprogramvaru- ochkommunikationsindustrin. Det är särskiltviktigt, understryker motionärerna, attförändra avskrivningsmöjligheterna förstrategiska IT-investeringar ellervärderingen av det intellektuellakapitalet i de nya företagen. Vidaresägs att för många små och medelstoraföretag är en utvecklad förmåga att tatill vara möjligheterna med IT ennödvändighet. Deras förmåga att hanteraden nya tekniken kommer att varaavgörande för deras förutsättningar attväxa . på att utvecklingen av globala ochlokala marknadsplatser på de digitalanäten ännu bara har påbörjats.I motion T52 (kds) yrkande 13 hävdas attSverige saknar små högteknologiföretag.IT och verksamheter som förutsätter ITskapar tusentals nya arbeten i Sverigevarje månad, påpekas det i motionen.Denna ökning utgör en betydande ochsannolikt dominerande del av denindustriella sysselsättningstillväxten ilandet. understrykermotionärerna att staten inte har någonspeciell näringspolitik för IT-området.Grunden måste vara en allmänt sund ochföretagsvänlig näringspolitik. Statenskall endast lägga fast spelreglerna föraktörerna inom området. Det är dock merän nödvändigt att snabbt i Sverigeutveckla ett brett småföretagande inomIT-området.För programvaruföretagen gäller att defasta kostnaderna är dominerande,påpekas det i motion T59 (mp) yrkande 2.Motionärerna förutser att en effekt avdetta förhållande blir attprogramvaruföretagen söker hitta ennisch där de mer eller mindre kan skapasig en monopolställning eller enoligopolställning. Eftersomprogramkomponenter kan återanvändasgynnas stora företag. Microsoft anförssom ett exempel på ett företag som tackvare sådana marknadsförutsättningar harväxt till ett gigantiskt företag.Sverige är ett land med betydandeprogramvarutillverkning. Motionärernasuppfattning är därför att regeringen börges i uppdrag att utreda problemen medstrukturer på programvarumarknaden somskapar monopol och oligopol.3.5.3 ställningstagandeNäringsutskottet anför i sitt yttrandeatt man delar regeringens uppfattningatt ett antal strategiska faktorerverkar på ett gynnsamt sätt för enfortsatt tillväxt av IT-industrin iSverige. anför vidareföljande:Nya arbetstillfällen kommer att kunnaskapas i både i IT-branschen somsådan och i näringslivet till följd aven bred tillämpning av IT-baseradeproduktionsprocesser. I så måtto kaninte utskottet se att det som anförs imotion 1995/96:T51 (m) i denna delväsentligt avviker från regeringenssynsätt.Den offentliga sektorn tilldelas enstrategisk roll som katalysator förutveckling av programvara genomoffentliga och öppna upphandlingar avväldefinierade programprodukter utifrånanvändarbehov. Den offentligaförvaltningen skall också främjautvecklingen av programvaru- ochinformationsindustrin genom att lägga utmer av sin programvarutillverkningutanför den egna verksamheten.Näringsutskottet vill understryka att omdenna strategi skall lyckas måsteuppmärksamhet riktas mot statsmakternasstyrning av de ADB-tunga verksamheternainom den offentliga sektorn för attförstärka incitamenten att lägga ututvecklingsinsatser till t.ex. små ochmedelstora företag. Utskottet vill ocksåpeka på betydelsen av en konkurrens pålika villkor både vad gäller upphandlingoch prissättning, så att en spridd ocheffektiv programvaruindustri enligtregeringens intentioner kan byggas upp ilandet. ser det somangeläget att en noggrann uppföljningsker i dessa hänseenden både frånregeringens och från dekonkurrensvårdande myndigheternas sida.I motion 1995/96:T58 (fp) påpekas, somnämnts, vikten av en förändring avavskrivningsreglerna för strategiska IT-investeringar eller värderingen av detintellektuella kapitalet i de nyaföretagen. Som framgått av denföregående redogörelsen har regeringenför avsikt att uppdra till ochALMI att utreda den sistnämnda frågan.Vad gäller yrkandet i motion 1995/96:T59(mp) angående risken för oligopol- ochmonopolbildningar i den svenskaprogramvaruindustrin anser utskottet attdetta bör övervakas av dekonkurrensvårdande myndigheterna enligtvad utskottet anfört.De krav som framförs i motionerna1995/96:T57 (c) och 1995/96:T52 (kds) påförbättrade ramvillkor för företagandeti allmänhet och en sund företagsvänlignäringspolitik finner utskottet intelämpligt att behandla just i dettasammanhang. I denna del hänvisas tillutskottets yttrande tillfinansutskottet (1995/96:NU3y) medanledning av proposition 1995/96:25 om en politik för arbete, trygghetoch utveckling.Med det anförda avstyrkernäringsutskottet motionerna 1995/96:T51(m), 1995/96:T57 (c), 1995/96:T58 (fp),1995/96:T59 (mp) och 1995/96:T52 (kds) iberörda delar.Trafikutskottet har ingen annanuppfattning än näringsutskottet ochavstyrker sålunda motionerna T51 (m)yrkande 1 (delvis), T52 (kds) yrkande13, T57 (c) yrkandena 4 och 7, T58 (fp)yrkande 3 och T59 (mp) yrkande 2.3.6 Kulturpolitiken3.6.1 Regeringens redovisningRegeringen anger i propositionen att medIT förändras förutsättningarna för attförverkliga de kulturpolitiska målen. Ensamlad strategi för användning av IT vidmyndigheter och institutioner inomkulturområdet skall därför utformas.Vidare informeras om att en utredningpågår som syftar till att skapa ettsvenskt kulturnät. IT anges också öppnahelt nya perspektiv för museernas ocharkivens möjligheter. Museerna ocharkivmyndigheterna bör därför enligtregeringen ta aktiv del i utvecklingenav multimedier, digitaliseringssystemoch telekommunikation. Av propositionenframgår vidare att regeringen avser attutforma riktlinjer som underlättarbeslut om snabbt införande av digitalaTV-sändningar i marknätet, om åtgärderför att stärka och förtydliga publicservice-verksamheten och om insatser föratt säkra framtida svensk TV-produktionmed kultur och kvalitet.3.6.2 MotionsförslagSvenska språket och IT tas upp i motionT56 (v) yrkande 9. Motionärerna anseratt det behövs en handlingsplan för detsvenska språket i informationssamhället.På samma sätt som det är en statligangelägenhet att värna svensk film ochsvensk litteratur, bör ävendatorprodukter på svenska eller för detsvenska språket uppmärksammas.I två motioner tas frågor omfolkbildningen och bildningsförbundensroll upp.I motion T56 (v) yrkande 13 framhållsatt - om IT-teknikens inriktning motökad delaktighet och reellayttrandemöjlighter skall bli verklighet-måste folkbildningen med sin bredaverksamhet spela en aktiv och förnyanderoll.Enligt motion T57 (c) yrkande 6 borderegeringens ambition att åstadkomma enbred folkbildningsverksamhet på dator-och IT-områdena varit större.Motionärerna anser det inte tillräckligtatt endast föreslå att vissa avFolkbildningsrådets medel skall avsättasför ändamålet. Större insatser i form avbl.a. samordning och prioritering kommeratt behövas på dessa områden.Motionärerna bakom motion T56 (v)yrkande 11 vill starkare än regeringenbetona bibliotekens roll.