bet · GJ01SkU31 · 1996-05-30 00:00:00 — beträffande energiskatten påbränslen och elektrisk kraftatt med bifall till motion1995/96:Sk50 yrkandena 6 och 7, medanledning av motionerna 1995/96:Sk46yrkande 8, 1995/96:Sk49 och1995/96:Sk55 yrkande 2 och med avslagpå motionerna 1995/96:Sk39 yrkande 1och yrkande 2 i denna del,1995/96:Sk41 yrkande 1, 1995/96:Sk45yrkande 15, 1995/96:Sk46 yrkande 9,1995/96:Sk47 yrkande 7 i denna del,1995/96:Sk51 yrkandena 5 och 6,1995/96:Sk53 och 1995/96:Sk55 yrkande1 bifaller proposition 1995/96:198 idenna del och som sin mening gerregeringen till känna vad ovananförts.24. Industrins energibeskattning (mom.13)() hardels anfört följande:En av de viktigaste frågorna i dettasammanhang är elskatten och industrin.Vänsterpartiet och ävenSocialdemokraterna gick emot riksdagensbeslut under regeringen att heltbefria industrin från elskatten.Vänsterpartiet står fast vid dennauppfattning och menar att elskatten förindustrin borde återinföras. En rimlignivå kan vara att industrin skallerlägga elskatt till hälften av dengenerella nivån. Detta skulle ligga ilinje med beslutet att industrinskoldioxidskatt skall uppgå till avden generella nivån. I likhet med vadsom gäller för koldioxidskatten bör dåvissa lättnader införas för särskiltenergiintensiv industri. En sådanelbeskattning gör det också enklare attfinna lösningar på de problem somproduktionsskatterna på el kan ge upphovtill för den energiintensiva industrin.Vad som här anförts bör somsin mening ge regeringen till känna.dels vid mom. 13 hemställt13. beträffande industrinsenergibeskattningatt med bifall till motion1995/96:Sk46 yrkande 11 som sinmening ger regeringen till känna vadovan anförts.25. Grönfodertorkarna (mom. 14)(), (), (), LarsBäckström (v), () ochCarl () hardels anfört följande:I propositionen berörs den viktigafrågan om industrins energibeskattning.För närvarande gäller attkoldioxidskatten skall uppgå till 25 %av den generella skattenivån. En höjningaviseras till . Denna situation medsynnerligen lång osäkerhet i frågan ärtill nackdel för företagsamheten ilandet. För en bransch, nämligengrönfodertorkindustrin, håller dettaläge på att innebära en utslagning avden svenska produktionen av grönpellets.Produktionen används till foder församtliga djurslag och som ersättningtill syntetiska färgämnen iäggproduktion.Skatteutskottet berörde denna frågasärskilt i sitt betänkande(1994/95:SkU28) . Ibetänkandet heter det Enligt utskottetsmening bör regeringen noga följautvecklingen för denna och andrabranscher som befinner sig i ett påmotsvarande sätt utsatt läge och vidbehov vidtaga åtgärder. Självfalletmåste branscher som dessa bli föremålför en ingående analys vid utformningenav de nedsättningsregler som övervägsi . Importen har ökat så att danska företagnu har av den svenska marknaden.Ett exempel kan illustrera bakgrunden.Uppgifterna vilar på underlag frånbranschen och i övrigt på 1996 årsförhållanden. Fallet bygger på detförslag som ingivittill . En svenskgrönfodertork med en årsproduktion på3 får en punktskattebelastningpå eller avvaruvärdet. Motsvarande situation förett danskt företag med sammaårsproduktion är 8 478 danska kronoreller av varuvärdet.Det är inte bara branschens framtid somstår på spel. , som utgörinsatsvara i produktionen, har storbetydelse för miljön. Ett område som ärkänsligt för miljöpåverkan ärLaholmsbukten. De så kallande Mellbyförsöken visar att vallodlingen har storbetydelse för att minska läckaget avnitratkväve. De odlare som odlar vallför leverans till exempelvis Genavadsgrönfodertork överväger att ställa omtill annan produktion på grund avgrönfoderindustrins osäkra framtid.Detta riskerar att leda till negativmiljöpåverkan i området. På samma sättär situationen i andra delar av landet.Förhållandet att staten genom bidragvill stimulera till vallodling görskattesituationen extra motsägelsefull.Det utgår EU-bidrag till producenternamed 68,8 ecu per ton utan svenskdelfinansiering. Detta bidrag utgår påmotsvarande sätt till danskaproducenter. Eftersom det finns tydligamiljövinster med vallodling så leder enutslagning av de svenskagrönpelletsproducenterna på grund avhöga skatter till att miljöeffekten blirnegativ.Vi anser att läget fordrar attregeringen lägger fram ettförslag som innebär att det finnsförutsättningar för svensk produktion avgrönpellets även . Detanförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid mom. 14 hemställt14. beträffandegrönfodertorkarnaatt med anledning avmotionerna 1995/96:Sk40 och1995/96:Sk50 yrkande 12 som sinmening ger regeringen till känna vadovan anförts.26. Värmeleveranser till industrin ochväxthusnäringen (mom. 15 och mom. 24 imotsvarande del), ,och (alla m) hardels anfört följande:Värmekompensationen infördes för attmöjliggöra användning av biobränslen närvärme levereras till industrin och hargynnat både miljön och industrin.Värmeverken har anpassat sig till dennamöjlighet och har som en följd häravkunnat bygga ut sina leveranser avbiobränslebaserad värme. På flera orterhar värmekompensation utgjort enförutsättning för att bygga värmeverkeftersom underlaget av leveranser tillhushållen varit för litet.Också inom industrin har man anpassatsig till reglerna och det har förekommitatt man genom en juridisk ombildningskaffat sig rätt till kompensation fören redan existerande värmeproduktion.Detta har inte varit avsikten medreglerna och vi kan därför instämma iatt reglerna behöver ändras.Regeringen föreslår att kompensationenslopas och att behovet av särskildaregler för biobaserade värmeleveransertillgodoses genom ett särskilt stöd tillde större värmeverken.Vi kan inte acceptera regeringensförslag. De investeringar som görs ivärmeverk kräver mycket långaavskrivningstider och ett statligt stödtill driften är en alltför osäker grundför att fatta sådana investeringsbeslut.Vi anser att värmekompensationen istället bör omarbetas i syfte attundvika den form av missbruk sombeskrivs i propositionen. På detta sättbyggs en bättre grund för framtidainvesteringar i biobaserade värmeverk.Med det anförda avstyrker viregeringens förslag om slopad värmekompensation.dels vid moment 15 och mom. 24 imotsvarande del hemställt15. beträffande värmeleveransertill industrin och växthusnäringenatt med bifall till motion1995/96:Sk45 yrkande 17 och medanledning av motionerna 1995/96:Sk46yrkandena 5 och 6 och 1995/96:Sk50yrkande 8 avslår proposition1995/96:198 i denna del,24. beträffande lagförslagenatt till följd av vadutskottet anfört och hemställt antardet vid proposition 1995/96:198fogade förslaget till lag om ändringi lagen (1994:1776) om skatt påenergi med den ändringen att 9 kap.5, 7 och 8 §§ utgår ur förslaget.27. Värmeleveranser till industrin ochväxthusnäringen (mom. 15 och mom. 24 imotsvarande del)() hardels anfört följande:Industrin betalar inte någon energiskattoch en koldioxidskatt som uppgår tillendast av den allmänna nivån ochdenna låga skattesats gällde tidigareockså för värmeleveranser tillindustrin. Ett problem med den lågaindustribeskattningen av bränslen är attbiobränslen har svårt att konkurrera.för att mildra detta problem ersattesskattenedsättningen vid värmeleveransermed en schabloniserad kompensation somlämnas även för biobränslen. Härigenomåterfick biobränslena sinkonkurrenskraft vid värmeleveranser.Grundproblemet med biobränslenaskonkurrenskraft på industriområdet ärbl.a. den låga beskattningen påfossilbränslen. Det är därför bra attregeringen aviserat ett förslag om enhöjning av industrins koldioxidskattfrån till av den allmännanivån. Industrins energi- ochkoldioxidskatter kommer härigenom attöka i förhållande till den allmännanivån för dessa skatter.Biobränslen har en förhållandevisgod konkurrenskraft på de fullbeskattadeområdena.De oavsiktliga ekonomiska effekterna avvärmekompensationen som redovisas ipropositionen gör att det är nödvändigtatt på något sätt begränsa desstillämpningsområde. Regeringen har -avsiktligt eller ej - föreslagit attsåväl värmekompensationen som övriganedsättningsmöjligheter vidvärmeleveranser till industrin skallslopas.Enligt min mening bör regeringensförslag bifallas så att det inte längreblir möjligt att tillämpa någon form avindustrinedsättning i värmeverken. Dettaskall kompletteras med ett riktat stödså att biobränslena fullt ut återfår sinkonkurrenskraft vid användning i verken.Det är nödvändigt att se till attkonkurrensfördelarna för biobränslenbibehålls.Med det anförda tillstyrker jagpropositionen.dels vid moment 15 och mom. 24 imotsvarande del hemställt15. beträffande värmeleveransertill industrin och växthusnäringenatt med avslag påmotionerna 1995/96:Sk45 yrkande 17,1995/96:Sk46 yrkandena 5 och 6 och1995/96:Sk50 yrkande 8 bifallerproposition 1995/96:198 i denna del,24. beträffande lagförslagenatt till följd av vadutskottet anfört och hemställt antardet vid proposition 1995/96:198fogade förslaget till lag om ändringi lagen (1994:1776) om skatt påenergi såvitt avser 9 kap. 5, 7 och 8§§.28. Värmeleveranser till industrin ochväxthusnäringen (mom. 15)() hardels anfört följande:När regeringen utformar det stöd som äravsett att träda i stället förvärmekompensationen är det enligt vårmening viktigt att behovet av en säkergrund för långsiktiga beslut beaktas ochatt beskedet om stödets utformninglämnas så snabbt att deinvesteringsbeslut som fattas intepåverkas negativt. Vidare bör regeringenvid utformningen iaktta en öppenhet närdet gäller behovet av stöd också förandra leverantörer än de stora verken.Det anförda bör som sinmening ge regeringen till känna.dels vid moment 15 hemställt15. beträffande värmeleveransertill industrin och växthusnäringenatt med bifall till motion1995/96:Sk50 yrkande 8, med anledningav motion 1995/96:Sk46 yrkandena 5och 6, med avslag på motion1995/96:Sk45 yrkande 17 och medanledning av proposition 1995/96:198i denna del bifaller regeringensförslag om slopad värmekompensationmed den justeringen att äldre regleråterinsätts och som sin mening gerregeringen till känna vad ovananförts.29. Produktionsskatterna på kärnkraftoch äldre vattenkraft (mom. 17 och mom.24 i motsvarande del)(), (), (), Jan-OlofFranzén (m) och ()hardels anfört följande:Regeringen föreslår attproduktionsskatterna på elektrisk kraftfrån kärnkraftverk och äldrevattenkraftverk höjs. Dessa kraftigaskattehöjningar försämrar hushållensekonomiska situation och ökarnäringslivets kostnader.Särskilt allvarligt är läget för denenergiintensiva industrin. Denna harnormalt sin marknad utanför ochhar därför inte någon möjlighet att övervältra en kostnadsökning på sina kunder.För den elintensiva industrin innebärregeringens förslag en elkostnadsökningpå . Med den höjning somgenomförts uppgårökningen till . För de mestelintensiva företagen somaluminiumsmältverk och ferrolegeringsproducenter betyder höjningen att de fåren kostnadsökning på ca peranställd. Med årsskiftets höjning blirkostnadsökningen ca peranställd.Som ett exempel kan nämnas VargönAlloys. Företaget är världsledande inomferrolegeringar och klarar detta med ensvensk lönenivå tack vare en mycketlångt driven energieffektivitet.Företagets spillvärme värmer avVänersborg och Modos PappersfabrikHolmen Paper. Enligt skrivelser tillutskottet kan 1 800 arbetstillfällenförsvinna om tvingas lägganed.Jämför man elprisnivå för deelintensiva företagen föreskattehöjningarna erlägger företagen iallmänhet per kWh medankonkurrentföretagen i betalar10-15 öre, i och 12-14 öre.Även om det finns länder med högreprisnivå än den svenska ligger såledesnivån i de viktigaste konkurrentländernalägre.De flesta elintensiva företag är bundnaav fleråriga kontrakt med sinaelleverantörer, och kontrakten gerleverantörerna rätt att övervältra allanya skatter, även produktionsfaktors-eller fastighetsskatter, som påförsleverantörerna. Den höjning somgenomfördes harövervältrats på detta sätt även om denför närvarande är föremål för process.Även ur miljösynpunkt ärproduktionsskatterna förkastliga. Dennordiska elmarknaden har startat men har ännu inte nått sinfulla funktion. I den mån de svenskaföretagen vänder sig till danska ellerfinska kraftleverantörer för att undgåde svenska prishöjningarna kommer enbetydande del av leveranserna att varadansk kolkondenskraft eller via Finlandlevererad rysk kärnkraft.Vi avvisar med det anförda regeringensförslag om höjd produktionsskatter.dels vid mom. 17 och mom. 24 imotsvarande del hemställt17. beträffandeproduktionsskatterna på kärnkraftoch äldre vattenkraftatt med bifall tillmotionerna 1995/96:Sk39 yrkande 2 idenna del, 1995/96:Sk45 yrkande 16och 1995/96:Sk47 yrkande 7 i dennadel och med avslag på motion1995/96:Sk51 yrkande 7 avslårproposition 1995/96:198 i denna del,24. beträffande lagförslagenatt till följd av vadutskottet anfört och hemställt avslårde vid proposition 1995/96:198 fogadeförslagen till lag om ändring i lagen(1983:1104) om särskild skatt förelektrisk kraft från kärnkraftverkoch lag om ändring i lagen(1982:1201) om skatt på visselektrisk kraft.30. Produktionsskatterna på kärnkraftoch äldre vattenkraft (mom. 17)() hardels anfört följande:Den energiintensiva industrin som intehar någon möjlighet att undgå deelkostnadshöjningar som blir följden aven höjd produktionsskatt på el och somhar ett mycket utsatt konkurrensläge börges någon form av lindring. Som ettexempel på ett sådant företag kan nämnasVargön Alloys. Företaget ärvärldsledande inom ferrolegeringar ochklarar detta tack vare en mycket långtdriven energieffektivitet. Företagetsspillvärme värmer av ochModos pappersfabrik . Enligtskrivelser till utskottet kan 1 800arbetstillfällen försvinna om VargönAlloys tvingas lägga ned. Det är interimligt att en höjning avproduktionsskatterna riskerar att gedenna effekt. Produktionsskatterna måstedärför kompletteras med någon form avsärlösning för den energiintensivaindustrin. Troligen sker detta bästgenom någon form av skattenedsättningför leveranser som sker till industrierav denna typ.Det anförda bör som sinmening ge regeringen till känna.dels vid mom. 17 hemställt17. beträffandeproduktionsskatterna på kärnkraftoch äldre vattenkraftatt med avslag påmotionerna 1995/96:Sk39 yrkande 2 idenna del, 1995/96:Sk45 yrkande 16,1995/96:Sk47 yrkande 7 i denna deloch 1995/96:Sk51 yrkande 7 och medanledning av proposition 1995/96:198i denna del bifaller förslaget omhöjda produktionsskatter och som sinmening ger regeringen till känna vadovan anförts.31. Produktionsskatterna på kärnkraftoch äldre vattenkraft (mom. 17 och mom.24 i motsvarande del)() hardels anfört följande:Regeringens förslag till höjdaenergiskatter ingår inte i någonskatteväxling utan är helt och hållet enåtgärd för att stärka statsfinanserna.Enligt regeringens beräkningar medförden ökade inkomster för staten på drygt4 miljarder kronor . Vi anseratt energirelaterade skatter bör höjasså att inkomsterna ökar med drygt dubbladetta belopp . Detta kanske genom att den av regeringenföreslagna höjningen den 1 juli 1997tidigareläggs till den 1 januari.Vidare bör höjningar ske även avkoldioxidskatten. Förutom deenergirelaterade skatterna bör även enavfallsskatt införas och skatterna påhandelsgödsel och kemiskabekämpningsmedel höjas. Totalt ger dessaskatte- och avgiftshöjningar ca 11miljarder kronor i ökade statsinkomsterunder . Med hänsyn till detstatsfinansiella läget bör inte heladetta belopp växlas mot sänkta skatterpå arbete utan ett beloppmotsvarande av regeringen beräknadeinkomstförstärkningar användas förförstärkning av statsfinanserna. Restenskall växlas mot att den föreslagnahöjningen av egenavgifterna med enprocentenhet 1997 inte genomförs. Ettbelopp bör också reserveras försärskilda rabatter till denenergiintensiva industrin.Med det anförda tillstyrker jag motionSk51 yrkande 7.dels vid mom. 17 och mom. 24 imotsvarande del hemställt17. beträffandeproduktionsskatterna på kärnkraftoch äldre vattenkraftatt med bifall till motion1995/96:Sk51 yrkande 7, med avslag påmotionerna 1995/96:Sk39 yrkande 2 idenna del, 1995/96:Sk45 yrkande 16och 1995/96:Sk47 yrkande 7 i dennadel och med anledning av proposition1995/96:198 i denna del bifallerförslaget om höjda produktionsskattermed den ändringen att höjningen den 1juli 1997 genomförs den 1 januari1997,24. beträffande lagförslagenatt till följd av vadutskottet anfört och hemställt antarde vid proposition 1995/96:198 fogadeförslagen till lag om ändring i lagen(1983:1104) om särskild skatt förelektrisk kraft från kärnkraftverkoch lag om ändring i lagen(1982:1201) om skatt på visselektrisk kraft med den ändringen avlagarnas övergångsbestämmelser attorden "" ersätts medorden "31 december 1996".32. Den framtida utformningen avproduktionsskatterna på el (mom. 18)() hardels anfört följande:Produktionsskatten på el frånkärnkraftverk är lägre än skatten på elfrån äldre vattenkraftverk. Dennaskillnad bör minska. Lämpligast skerdetta genom en successiv ökning avproduktionsskatten på el frånkärnkraftverk.Det anförda bör som sinmening ge regeringen till känna.dels vid mom. 18 hemställt18. beträffande den framtidautformningen av produktionsskatternapå elatt med bifall till motion1995/96:Sk46 yrkande 7 och medanledning av motion 1995/96:Sk50yrkandena 9 och 10 som sin mening gerregeringen till känna vad ovananförts.33. Den framtida utformningen avproduktionsskatten på el (mom. 18)() hardels anfört följande:Den avreglerade elmarknaden ikombination med en relativt fri nordiskelmarknad innebär att man vid förändringav produktionsskatterna på elektriskkraft har fler hänsyn att ta äntidigare. Effekten av ensidigaskatteökningar kan bli mer av import avexempelvis fossilbränslebaseradkraftproduktion. Det ökade skatteuttagetpå kärnkraftsbaserad elproduktion liggerdock i linje med strävan att långsiktigtge en riktigare prisbild när det gällerkraftproduktion. Det riktiga vore dockatt fondera dessa ökade intäkter för attge möjlighet till nyinvesteringar iförnybar elproduktion (biobränsle ochvind). Detta är ju också ett förslag somfinns i betänkande.Vad gäller vattenkraftsskatten borde enhöjning kompenseras med sänktaarbetskraftskostnader.Det anförda bör som sinmening ge regeringen till känna.dels vid mom. 18 hemställt18. beträffande den framtidautformningen av produktionsskatten påelatt med bifall till motion1995/96:Sk50 yrkandena 9 och 10 ochmed anledning av motion 1995/96:Sk46yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad ovananförts.34. Skatteväxling (mom. 19), ,och (alla m) hardels anfört följande:En utgångspunkt för diskussionen om ökadmiljörelatering av skattesystemet måstevara att det totala skatteuttaget inteökar. Tvärtom måste det totalaskatteuttaget successivt sänkas. Detinnebär att eventuella skatteintäkterskall användas för att sänka andraskatter.Det förs en diskussionom vad som brukar kallas skatteväxling -höjd skatt på miljöpåverkande verksamhetoch lägre skatt på arbete. Det äremellertid orimligt att isolera debattenom miljörelaterad beskattning till attgälla begreppet skatteväxling.Skattebaserna för uttag avmiljörelaterade skatter är betydligtmindre än de baser som är grunden föruttag av skatt på arbete av olika slag.Det innebär att problemet med detalltför höga skatteuttaget på arbeteinte kan lösas genom i sig motiveradeåtgärder inom ramen för en ökadmiljörelatering av skattesystemet.Diskussionen om nödvändigheten av ochtekniken för sänkt skatt på arbete äroberoende av och måste föras oavsett ivilken takt miljöbeskattningsinslagenökar.På samma sätt står debatten ommiljörelatering av beskattningen på egnaben. Här finns vissa restriktioner. Denena avser de totala miljöeffekterna.Införande eller höjning av enmiljörelaterad skatt i som ledertill så försämrat konkurrensläge attetableringar eller investeringar isvensk industri förläggs till andraländer med lägre miljökrav ger en totaltsett sämre miljöeffekt. Den andraviktiga restriktionen är att en ökningav den miljörelaterade beskattningeninte får försämra bl.a. de ekonomiskaförutsättningarna för utveckling ochintroduktion av ny teknik i syfte attförbättra miljösituationen.Det anförda bör som sinmening ge regeringen till känna.dels vid mom. 19 hemställt19. beträffande skatteväxlingatt med anledning avmotionerna 1995/96:Sk46 yrkande 10,1995/96:Sk47 yrkande 8 och1995/96:Sk51 yrkandena 4, 9 och 10som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts.35. Skatteväxling (mom. 19)() hardels anfört följande:Miljön är i högsta grad ett område somkräver engagemang på alla nivåer. Detgäller att skapa förutsättningar för enhållbar ekologisk utveckling bådelokalt, nationellt, regionalt ochglobalt. Miljöproblemens internationellakaraktär är en viktig orsak för ossliberaler att verka för ett starkareinternationellt samarbete. Det gällerbåde globala organisationer som FN ochregionala organisationer som EU.När det gäller EU finns det allanledning att understryka vilkenbetydelse det svenska medlemskapetskulle kunna ha om regeringenprioriterade miljöfrågorna. För atteffektivt begränsa t.ex.koldioxidutsläppen i krävs attmajoritetsbeslut ersätter enhälligabeslut när det gäller miljöskatter.Först då blir det möjligt att på ettrealistiskt sätt lösa problemen somföljer av koldioxidutsläppen i vår delav världen.Vi anser fortfarande att energiskatterhar en avgörande betydelse i arbetet förett ekologiskt hållbart samhälle. Atthöja skatter och att använda intäkternatill en ökad offentlig konsumtion är mednuvarande skattesituation djuptolyckligt. Att öka antaletutbildningsplatser är naturligtvisönskvärt, men det är inte klokt attfinansiera hela notan med höjda skatter.Vi tror att det är nödvändigt ochönskvärt att för varje skatt vi höjer avmiljöskäl sänka en annanskatt, t.ex. på arbete. Folkpartietliberalerna anser attarbetsgivaravgiften bör sänkas generellteller riktat mot vissa områden för attpå så vis stimulera fram nyaarbetstillfällen i nya sektorer. Detfinns all anledning att hävda verkligskatteväxling som en huvudprincip närdet gäller nya skattehöjningar på t.ex.energi.En annan effekt av att ytterligare höjaenergiskatter, utan att sänka andraskatter, är att legitimiteten förenergiskatter riskerar minska hos medborgarna. Utan en skatteväxling framstårenergin endast som ytterligare enstatlig mjölkkossa. För att skapaförståelse för de omfattandeförändringar i levnadsmönster somFolkpartiet liberalerna tror ärnödvändiga för att nå det mer ekologiskthållbara samhället krävs ett visst måttav pedagogik. När en skatt på det som ärskadligt höjs borde en skatt på det somär nyttigt sänkas.Det anförda bör som sinmening ge regeringen till känna.dels vid mom. 19 hemställt19. beträffande skatteväxlingatt med bifall till motion1995/96:Sk47 yrkande 8 och medanledning av motionerna 1995/96:Sk46yrkande 10 och 1995/96:Sk51 yrkandena4, 9 och 10 som sin mening gerregeringen till känna vad ovananförts.36. Skatteväxling (mom. 19)() hardels anfört följande:Vänsterpartiet anser att måsteha beredskap för ytterligare höjningarav energi- och miljöskatter. Sådana börmed hänsyn till sysselsättningen sättasin i ett skatteväxlingsperspektiv medhöjda energi- och miljörelateradeskatter och motsvarande skattesänkningarpå arbete. En sådan skatteväxling bördessutom kombineras medfördelningspolitiskt riktade åtgärderför lägre inkomstskikt.En utredning kring förutsättningarnaför skatteväxling pågår för närvarande.Möjligheterna för en sådan skatteväxlingär goda. En utgångspunkt kan vara attvka de miljörelaterade skatterna till ennivå om av BNP. börredan nu ställa sig bakom en sådaninriktning och som sin mening geregeringen till känna vad som ovananförts.dels vid mom. 19 hemställt19. beträffande skatteväxlingatt med bifall till motion1995/96:Sk46 yrkande 10 och medanledning av motionerna 1995/96:Sk47yrkande 8 och 1995/96:Sk51 yrkandena4, 9 och 10 som sin mening gerregeringen till känna vad ovananförts.37. Skatteväxling (mom. 19)() hardels anfört följande:Miljöpartiet de gröna anser att enskatteväxling med höjda miljö- ochenergirelaterade skatter och avgifter ärdet viktigaste styrmedlet för enekologisk ombyggnad av Sverige.Höjningarna skall motsvaras avskattesänkningar på arbete,arbetsgivaravgifter och egenavgifter.