bet · GK01FiU1 · 1996-11-14 00:00:00 — okt.-sept.- 96 sept.- 9696 96-----------------------------------------------BNP 2,6 3,3 3,0 3,6-----------------------------------------------Privat konsumtion 0,8 1,8 0,3 0,8-----------------------------------------------Offentlig -0,5 - -2,3 -1,0konsumtion 0,7-----------------------------------------------Bruttoinvesteringar -0,2 2,0 10,6 10,9-----------------------------------------------Lagerinvesteringar, 1,5 1,4 0,5 0,5procent-----------------------------------------------Export 14,1 14,0 11,4 12,6-----------------------------------------------Import 13,4 13,2 8,7 10,3-----------------------------------------------Källor: Budgetpropositionen och SCB.Som framgår av tabell 6 har utvecklingen avden privata konsumtionen underskattatskraftigt. Enligt de nu redovisadenationalräkenskaperna föll sparkvoten år 1995till från . En jämförelsemellan BNP-utvecklingen enligt gamla och nyaNR redovisas i diagram 3.Merge-UTKAST>>Diagram 3 BNP-utveckling , utfall,säsongsrensade värdenKonjunkturinstitutets kvartalsbarometer förindustrin för september bekräftar den positivatendensen i de senaste månadsbarometrarna.Företagens förväntningar på fjärde kvartaletär optimistiska och såväl orderingång somproduktionsvolym förutses öka i betydandeomfattning. Det är främst från exportmarknadensom företagen räknar med ökad orderingång.Några positiva effekter på sysselsättningenkan emellertid inte skönjas utan i ställeträknar man med fortsatta nedskärningar.Industrins produktionsplaner för pekar klart uppåt.Även konjunkturbarometern för tjänstesektornvisar att förväntningarna på innevarandekvartal är relativt ljusa. Flertalet branscherräknar med en förstärkning av efterfrågeläget.Starkast tillväxt väntar sig datakonsulter,detaljhandel samt handel med motorfordon.Några påtagliga effekter på sysselsättningenkommer heller inte det förbättradeefterfrågeläget i denna sektor att ge.De senaste konjunkturbarometrarna och nya NR-data kan innebära att denförsörjningsbalansprognos som redovisas ibudgetpropositionen har underskattat denkommande ekonomiska utvecklingen.Nästa redovisning av konjunkturläget ochprognoser fram kommer attpubliceras av KI i år.Omläggningen av utrikeshandelsstatistikenDet finns i anslutning till redovisningen avförsörjningsbalansen anledning att erinra omvidtagna förändringar av insamlingsförfarandetinom utrikeshandelsstatistiken.Utrikeshandelsstatistiken t.o.m. år 1994baserades på uppgifter insamlade av Tullverketvid import och export. I och med att Sverigeblivit medlem av EU har gränskontrollerna inomEU-området tagits bort och uppgifterna förutrikeshandelsstatistiken kan inte längre tasin via . Export- ochimportstatistikframställningen som berörhandeln inom EU sker nu i stället på sammasätt som i övriga EU-länder.Insamlingssystemet Intrastat, somintroducerades , innebär ettförsök till kompromiss mellan behovet av högtillförlitlighet och minskat arbete för deuppgiftslämnande företagen. Genom s.k.tröskelvärden begränsas antalet företag sombehöver lämna uppgifter till Intrastat (för enöversiktlig beskrivning av Intrastat hänvisastill "SCB indikatorer" ochfebruari 1996).För att kunna tillgodose det från ekonomisk-politisk synpunkt stora behovet av en snabbmånadsvis information gör SCB ,parallellt med Intrastat, en insamling avtotalvärden för utförsel och införsel från ettmycket begränsat urval företag. Detta är enförutsättning för att det ävenfortsättningsvis skall finnas en s.k.snabbstatistik som kan publiceras kring den18:e efter redovisningsmånaden.Denna snabbstatistik utgör också ettnödvändigt underlag för nationalräkenskaperna.Tidigare i betänkandet har tillförlitlighetenvad gäller importstatistiken ifrågasatts.Intrastat har inneburit betydandeigångsättningsproblem i de flesta EU-länderna.Förseningar och bortfall har skapat problem.Alltjämt med Intrastat kvarstårstora problem både för export- ochimportstatistiken. Bl.a. har Intrastat fått enså hög detaljeringsgrad att uppgiftslämnandetskapat problem för företagen vilket i sin turmedfört att statistiken blivit svårtolkad. Vadgäller exportsektorn är problemen sannoliktmindre eftersom denna sektor domineras avstora företag. För importen är däremotsvårigheterna stora att behålla denkvalitetsnivå som tidigare gällde förimportstatistiken. Svårigheterna inom EU atterhålla en godtagbar kvalitet påutrikeshandelsstatistiken innebär att deproblem som föreligger vid jämförelse mellanländer vad gäller t.ex. nivån på ochtillväxten i ytterligare försvåras.De offentliga finansernaDen offentliga sektorns finanser förbättras nukraftigt. Som andel av BNP minskar detfinansiella underskottet från år1995 till . Förbättringenfortsätter då underskottet beräknasuppgå till av BNP. skullesåledes i detta avseende uppfyllaMaastrichtkriteriet. Förbättringen i deoffentliga finanserna är helt hänförlig tillstaten. Förstärkningen av den offentligasektorns finanser ligger främst påinkomstsidan och en rad tillfälliga faktorer -bl.a. förstärker omläggningen av systemet föruppbörd av mervärdesskatt den underliggandeutvecklingen. Kommunernas finansiellasituation beräknas bli fortsatt ansträngd.Utgiftskvoten nådde sin högsta nivå år 1993och uppgick då till . De tillfälligt högaskatteintäkterna medför att denoffentliga sektorns inkomster växerlångsammare och skatte- ochavgiftskvoten sjunker något. I gengäldberäknas utgifterna minska mätt i fastapriser, vilket medför att utgiftskvotenreduceras från av BNP till64,av BNP år 1997.Bedömningen av utvecklingen för den offentligasektorns utgifter och inkomster i ett längreperspektiv framgår av diagram 4.Diagram 4 Den offentliga sektorns inkomster och utgifter,1970-2000Källa: Budgetpropositionen år 1997.Senaste uppgifter från visaratt de offentliga finanserna ytterligareförbättras.Utvecklingen på arbetsmarknadenI steg den totala arbetslösheten iEU-området till för att sedan liggakvar på mycket höga nivåer i intervallet8-12 % (jfr. tabell 7).Tabell 7 Arbetslösheten i vissa länder i -------------------------------------------|ArbetslöshetenArbetskraften|i % av i % av|arbetskraften befolkningen-------------------------------------------|1985 1995 1995--------------------------------------------------------------------------------------8,0 9,4 68,6-------------------------------------------10,2 11,6 67,1-------------------------------------------8,6 12,0 59,1-------------------------------------------11,0 8,2 74,0-------------------------------------------4,2 5,9 67,1-------------------------------------------12,4 13,0 63,4-------------------------------------------9,0 10,0 79,6-------------------------------------------5,0 17,2 73,2-------------------------------------------9,2 7,1 61,3-------------------------------------------2,6 4,9 77,6-------------------------------------------2,9 7,7 77,1-------------------------------------------EU 10,2 11,2 66,2-------------------------------------------Källa: OECD.I steg arbetslösheten kraftigt år1992. Därefter har haft en utvecklingpå arbetsmarknaden som i allt väsentligtöverensstämmer med utvecklingen i majoritetenav EU-länderna. Det kan dock konstateras attlångtidsarbetslösheten i jämfört medEU-området alltjämt är väsentligt lägre (jfrdiagram 5. Uppgifterna i diagrammet avser år1994).Diagram 5 Andel personer som varit utan arbete i över ett årav samtliga arbetslösa 1994.Källa: Välfärdsbulletinen sept -96.Sysselsättningen har fallit sedan slutet av år1995. Utvecklingen av sysselsättningen inomolika branscher och totalt framgår av tabell8. Sambandet mellan bl.a. tillväxt,produktivitetsutveckling och förändring imedelarbetstiden beskrivs i tabell 9.Tabell 8 Sysselsättning i olika branscher---------------------------------------------------Nivå Förändring i % frånföregående år---------------------------------------------------1995 1994 1995 1996 1997---------------------------------------------------Sysselsättning i tusental---------------------------------------------------Jord- och 124 -1 -11 -8 -1skogsbruk---------------------------------------------------Industri 803 -10 41 4 13---------------------------------------------------Byggnadsverksamhet 224 -17 5 -1 3---------------------------------------------------Privata tjänster 1 572 31 34 -3 17---------------------------------------------------1 079 -27 -8 -19 -10verksamhet---------------------------------------------------Statlig 184 -11 1 -1 2verksamhet---------------------------------------------------Totalt 3 988 -38 61 -28 24---------------------------------------------------Arbetskraft, 4 320 -53 54 -30 -12totalt---------------------------------------------------Källa: Budgetpropositionen år 1997.Merge-UTKAST>>Tabell 9 Arbetsmarknad-------------------------------------------------1994 1995 1996 1997-------------------------------------------------Årlig procentuellförändring-------------------------------------------------BNP, producentpris 3,2 3,5 1,7 2,5-------------------------------------------------Produktivitet 1,8 1,3 1,5 1,7-------------------------------------------------Antalet arbetade timmar 1,3 2,1 0,2 0,8-------------------------------------------------Medelarbetstid 2,3 0,6 0,9 0,2-------------------------------------------------Antalet sysselsatta -0,9 1,6 -0,7 0,6-------------------------------------------------Arbetskraft -1,2 1,3 -0,7 -0,3-------------------------------------------------% av arbetskraften,nivå-------------------------------------------------Öppen arbetslöshet 8,0 7,7 7,7 6,9-------------------------------------------------Personer iarbetsmarknadspolitiska 5,2 4,4 5,0 5,4åtgärder-------------------------------------------------Anm: I begreppet arbetsmarknadspolitiska åtgärderovan ingår de äldre arbetslösa som sätts i arbete ioffentlig sektor. Åtgärderna jobbsökaraktivitet,företagsutbildning samt yrkesinriktad rehabiliteringingår ej. Dessa beräknas omfatta ca 10 000 personer1997. Uppgifterna i tabell 8 är hämtade frånbudgetpropositionen. Den nya NR-statistiken visaratt produktiviteten blev högre än vad som angavs itabellen.Källa: Budgetpropositionen år 1997.Som anges i tabell 9 gör Finansdepartementetden bedömningen att den öppna arbetslöshetenfaller från till år 1997vilket motsvarar knappt 40 000 personer.Samtidigt ökar antalet personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder med ca 45 000personer, till en nivå motsvarande avarbetskraften.Av diagram 6 framgår hur sysselsättningenutvecklats åren 1980 till 1996.Diagram 6 Sysselsättning i timmar och personer samt totalarbetslöshetKällor: och Statistiskacentralbyrån.Av diagram 6 framgår att av det kraftiga falli antalet arbetade timmar som inträffade åren1991-1993 (den heldragna kurvan i diagrammet)har mellan en tredjedel och hälften återtagitsår 1996. redovisade SCB detaktuella läget på arbetsmarknaden. Av SCB:sredovisning framgår att arbetslöshetenalltjämt är hög. Jämfört med samma månad förraåret var arbetslösheten oförändrad. uppgick den öppna arbetslösheten till7,. Av de arbetslösa hade 118 000 varitarbetslösa mer än 6 månader. Det är en ökningmed 13 000 jämfört med oktober förra året.Antalet personer i konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska åtgärder uppgick till196 000 vilket är 15 000 fler än för ett årsedan.Arbetskraften (sysselsatta och arbetslösa)uppgick till nära 4,3 miljonerpersoner, vilket innebär att avbefolkningen i fanns iarbetskraften. Totala antalet sysselsatta ochantalet utförda arbetstimmar i oktober i årvar oförändrade jämfört med motsvarande månadförra året. Övertidsarbetet var ocksåoförändrat.Svensk ekonomi fram t.o.m. . TvåscenarierI propositionen presenteras två alternativa kalkyler avutvecklingen fram t.o.m. . Kalkylernakan inte metodologiskt jämföras med denkonjunkturprognos som har redovisats i deföregående avsnitten. De skall i stället sessom räkneexempel som bl.a. skall belysa dekrav som är förenliga med en utveckling sominnebär att arbetslösheten halveras vidsekelskiftet.Kalkylerna baseras på den ekonomiska politikoch de regler som beslutas av samtde förslag till förändringar som regeringenpresenterar i den nu föreliggandebudgetpropositionen. I de fall där det ärosannolikt att inga nya beslut fattas, harvissa tekniska antaganden gjorts. För perioden1998 finns exempelvis inga beslutom arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I bådaalternativen har antagits att volymen av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna successivtavtar.De förutsättningar som är gemensamma för bådaalternativen redovisas i tabell 10.Tabell 10 Gemensamma förutsättningar för alternativ(Bas) och (Hög)Årsgenomsnitt---------------------------------------------------------1996 1997 1998 1999 2000---------------------------------------------------------BNP (16) 2,0 2,4 2,5 2,5 2,5---------------------------------------------------------KPI (16) 2,3 2,3 2,5 2,5 2,5---------------------------------------------------------Marknadstillväxt, 4,8 6,1 6,0 6,0 6,0(14)---------------------------------------------------------Tysk ränta 5,1 5,4 5,9 6,0 6,0statsobligation---------------------------------------------------------Basalternativ---------------------------------------------------------Svensk ränta 7,5 7,0 7,0 7,0 7,0statsobligation---------------------------------------------------------TCW-index116 115 115 115 115---------------------------------------------------------Högtillväxt---------------------------------------------------------Svensk ränta 7,5 6,9 6,6 6,4 6,2statsobligation---------------------------------------------------------TCW-index 116 114,5 113,5 113 113---------------------------------------------------------Källa: Budgetpropositionen år 1997.I basalternativet (B) antas att ekonominkonvergerar mot en årlig BNP-tillväxt på 2 %.Denna tillväxt - den potentiella tillväxten -är den som kan uppnås utan att löner ochpriser utvecklas på ett ohållbart sätt. Ihögtillväxtalternativet (H) antas denpotentiella tillväxten ligga . Ijämförelse med basalternativet byggerhögtillväxtalternativet på en ljusare bild avden svenska ekonomins funktionssätt. Denviktigaste skillnaden mellan alternativenutifrån här givna förutsättningar är atthögtillväxtalternativet kännetecknas av enicke-inflationistisk lönebildning och av en iövrigt väl fungerande arbetsmarknad. Dearbetskraftsresurser som finns i utgångslägetkan därigenom tas i anspråk utan att detuppstår överhettningstendenser som driver upplöner, priser och räntor. beskrivs i tabellerna 11 och12.Tabell 11 Svensk ekonomi 1996-2000 enligt (Bas) och (Hög)Procentuell volymförändring-------------------------------------------------------------19961997 1998 1999 2000-------------------------------------------------------------HB H B B H B H-------------------------------------------------------------BNP 1,6 2,3 2,6 2,6 3,5 2,4 3,3 2,0 2,8-------------------------------------------------------------Import 2,7 4,9 5,1 6,3 6,3 6,0 6,1 5,7 5,8-------------------------------------------------------------Privat konsumtion 0,9 1,8 2,1 2,4 2,8 2,5 2,9 2,2 2,6-------------------------------------------------------------Offentlig konsumtion -1,0 - - - - - 0,3 0,2 1,00,5 0,3 1,2 0,4 0,5-------------------------------------------------------------Bruttoinvesteringar 8,1 2,0 2,5 8,5 10,4 6,1 7,9 3,7 5,0-------------------------------------------------------------Lagerbidrag -1,5 0,5 0,5 0,1 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0-------------------------------------------------------------Export 6,5 5,6 5,8 5,6 6,1 5,2 5,7 5,0 5,5-------------------------------------------------------------KPI (dec.-dec.) 1,0 2,2 2,1 2,2 2,0 2,2 2,0 2,2 2,0-------------------------------------------------------------Öppen arbetslöshet 7,7 6,9 6,7 6,1 5,4 5,8 4,6 5,7 4,0-------------------------------------------------------------Arbetsmarknadspolitiska5,0 5,4 5,4 5,0 5,0 4,3 4,2 3,8 3,8åtg.-------------------------------------------------------------1 Nivå i % av arbetskraften.Källa: Budgetpropositionen år 1997.Tabell 12 Utvecklingen på arbetsmarknaden enligt (B) och (H)Tusental personer------------------------------------------Förändringtill 2000------------------------------------------1995 B H------------------------------------------Sysselsättning 3 123 237988------------------------------------------Reguljär 3 157 272sysselsättning 926------------------------------------------Öppet arbetslösa -84 -156332------------------------------------------Konjunkturberoende -24 -24åtgärder 191------------------------------------------Utbud 4 38 81320------------------------------------------Underliggande utbud 4 48 91449------------------------------------------Källor: Budgetpropositionen år 1997.Partimotionerna och de i propositionenredovisade bedömningarna av den ekonomiskautvecklingenI allt väsentligt reses i partimotioner utifrån degivna förutsättningarna inte någrainvändningar mot den här beskrivnakonjunkturprognosen.När det gäller risken för avvikelser iprognosen framhålls i motionerna att dessafrämst ligger på nedsidan.I motion Fi204 (m) hyser motionärerna vissatvivel om att exportprognosen kommer attinfrias. Antagandet i regeringens bedömningatt de svenska exportföretagen skall sänkasina priser i svenska kronor och därmedacceptera lägre vinstmarginaler finnermotionärerna riskfyllt. I likhet med vad somsägs i motionerna Fi211 (fp), Fi213 (mp) ochFi214 (kd) är det vidare motionärernasuppfattning att antagandet om att hushållenskall minska sitt sparande kan vara alltföroptimistiskt.Utskottet anser att det givetvis inte går atthelt utesluta att tillväxten fram t.o.m. år1997 kan bli lägre än vad som anges i tabell5. Som tidigare anförts talar den nu aktuellastatistiken för att Finansdepartementetskonjunkturprognos kan ha underskattatutvecklingen. I motion Fi204 (m) hävdas attregeringen vad gäller exportprognosenförutsätter att svenska exportföretag skallfortsätta att vinna marknadsandelar iutlandet. I Finansdepartementetskonjunkturprognos görs antagandet att kronanapprecieras med och nästaår. Trots att exportpriserna i svenska kronorantas falla något kommerrelativpriserna att öka. I enlighet med dennabedömning utgår ifrån attresultatet blir minskande marknadsandelar motslutet av och . Attexporten ändå bedöms öka och5,förklaras av en relativt godmarknadstillväxt för svensk export. Den senastredovisade utrikeshandelsstatistiken och KI:skonjunkturbarometer emotsäger ej heller ensådan utveckling.I motionerna Fi211 (fp) och Fi213 (mp) ansesbedömningen av utvecklingen av den privatakonsumtionen vara för optimistisk.I motion Fi211 (fp) framhålls att regeringenständigt har tvingats korrigera sina prognosersom förutsatt en sänkt sparkvot.I motion Fi213 (mp) framhålls att antagandetatt hushållen skall minska sitt sparande och"åter dra på sig spenderbyxorna" äranmärkningsvärt.Utskottet konstaterar att det är riktigt sommotionärerna framhåller attFinansdepartementets bedömningar avsparkvotens utveckling inte alltid harinfriats. Men utskottet vill i dessasammanhang framhålla att korrigeringen avsparkvoten inte orsakats av alltför positivakonsumtionsprognoser. I stället är detnämnaren i sparkvoten - dvs. hushållensinkomster - som varit svår att förutse. Detkan i detta sammanhang finnas skäl attframhålla att senast publiceradenationalräkenskapsdata visar att ökningen avden privata konsumtionen kraftigt harunderskattats och attnedgången i sparkvoten blev större än vad somförutsattes i prognoserna för dessa år.I samtliga motioner som behandlas i dettaavsnitt ifrågasätts regeringens bedömning attarbetslösheten skall uppgå till knappt8 % och falla till . Imotion Fi211 (fp) framhålls att detallvarligaste felet i regeringens prognosgäller sysselsättningsutvecklingen.Utskottet delar motionärernas uppfattning attarbetsmarknadsprognosen är osäker. Somframhålls i budgetpropositionens bilaga 2 ärden främsta orsaken till att arbetslöshetenökat att efterfrågan på arbetskraft utvecklatssvagare än vad som bedömdes ivårpropositionen. Detta berodde i sin tur på -jfr tabell 9 - att både produktiviteten ochmedelarbetstiden uppreviderats.Medelarbetstiden för skrivs nu upp med0,jämfört medvårpropositionen. Vidare antasmedelarbetstiden inte öka lika mycketsom . Förklaringen är attsjukfrånvaron inte bedöms minska i lika storutsträckning som . Finansdepartementetunderstryker emellertid att prognosen ärmycket osäker i detta avseende.Med hänvisning till de i budgetpropositionenredovisade scenarierna fram t.o.m. år 2000hävdas i motion Fi211 (fp) att regeringen nutycks acceptera att den totala arbetslöshetenkommer att uppgå till . Imotion Fi214 (kd) anförs att regeringen inteens själv räknar med att dess egen politikskall nå målet 4 %s öppen arbetslöshet . Utskottet vill med anledning avdessa påståenden understryka att det ipropositionen redovisade s.k. basalternativetinte anger en acceptabel eller önskvärdutveckling. Självfallet anser varkenregeringen eller utskottet att detalternativet leder fram till en acceptabelsituation på arbetsmarknaden. Utskottet räknarmed att ytterligare åtgärder kommer att vidtasunder de år som återstår fram föratt bekämpa arbetslösheten och hindra att denpermanentas på en hög nivå i slutet av dettadecennium.Inriktningen av den ekonomiskapolitikenInledningSom utskottet redovisat tidigare i betänkandetstår den svenska ekonomin inför enkonjunkturuppgång. varSverige inne i en djup kris. Arbetslöshetenökade lavinartat, budgetunderskottet skenade,statsskulden nådde en nivå som var på gränsenatt inte kunna kontrolleras. Statensränteutgifter växte till en storleksordningsom hotade de mest angelägna delarna av denoffentliga sektorns verksamhet. Räntorna stegkraftigt, investeringarnas andel av BNP fölltill en extrem bottennivå och vår totalaproduktion minskade. är lägetannorlunda.Inflationstakten i är både historisktoch internationellt sett mycket låg. Exportenfortsätter att utvecklas starkt, trots denavsevärda uppgång av kronkursen som har ägtrum . har storaoch växande överskott i utrikeshandeln och ibytesbalansen. Genom den kraftigainvesteringsökningen ,särskilt i näringslivet, harproduktionskapaciteten byggts ut och därigenomförbättrat utsikterna till en ökad tillväxt.Saneringen av de offentliga finanserna hargått snabbare än vad som förutspåddes så sentsom i den ekonomiska vårpropositionen. Dennadramatiska förbättring av de offentligafinanserna saknar motstycke. Den har lett tillett markant ökat förtroende för den svenskaekonomin och den ekonomiska politiken både iSverige och internationellt. Härigenom harräntorna sjunkit avsevärt.Arbetslösheten ligger nu på samma nivå somgenomsnittet för EU-länderna, vilket underinga omständigheter kan accepteras. Målet atthalvera den öppna arbetslösheten till år2000 ligger fast. Att bekämpamassarbetslösheten är och förblir denekonomiska politikens främsta uppgift.I det följande gör utskottet en kortsammanfattning av de i budgetpropositionenangivna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken och de alternativ till inriktning avden ekonomiska politiken som anges i motioneravgivna med anledning av budgetpropositionen.Avsnittet om riktlinjer för den ekonomiskapolitiken avslutas med utskottetsställningstagande.Penning- och valutapolitiken är självfalleten viktig del av den samlade ekonomiskapolitiken. förda penningpolitikför att säkerställa ett stabilt penningvärdehar ett brett stöd i riksdagen.I samtliga partimotioner om den ekonomiskapolitiken behandlas frågan som bl.a. hör tillSveriges anslutning till den monetära unionen(EMU), anknytningen till EU:s växelkurssystem() och framtida ställning.Dessa frågor tas upp i ett särskilt avsnitt ompenning- och valutapolitiken.Samarbetet mellan Socialdemokraternaoch CenterpartietEn viktig förklaring till att restaureringenav den svenska ekonomin har hunnit så långtsom här angivits är, som framhålls ipropositionen, att Socialdemokraterna ochCenterpartiet samarbetat omden ekonomiska politiken. Detta samarbete harhaft en avgörande betydelse för den politiskastabiliteten och bidragit till sänkta räntoroch stärkt krona.