bet · GK01JoU5 · 1996-11-05 00:00:00 — I minerallagen finnsen allmän hänvisning (1 kap. 7 §) tillandra bestämmelser - bl.a. inaturvårdslagen - vilka berörverksamheter som minerallagen reglerar(undersökning och bearbetning avmineralfyndigheter). I naturresurslagen(1 kap. 2 §) sägs att bestämmelsernabeträffande t.ex. obrutna fjällområdenskall tillämpas enligt vad som ärföreskrivet i bl.a. naturvårdslagen. Inaturvårdslagen ochnaturvårdsförordningen finns å andrasidan inte någon uttrycklig hänvisningtill att arbetsföretag enligtminerallagen omfattas av bestämmelserna.Avsikten är att denna otydlighet skallrättas till med den aviseradeförändringen av naturvårdsförordningen.Dock kommer det inte att framgå avminerallagen, eller mineralförordningen(1992:285), att det föreligger ensamrådsskyldighet med ,förutom den redan föreskrivnatillståndsplikten, förundersökningsarbete inom de obrutnafjällområdena.Vilken blir då den reella effekten avinförande av en samrådsskyldighet inaturvårdsförordningen i förhållandetill den befintliga tillståndsprövningenenligt minerallagen med hänsyn till attden prövande instansen är densamma?Enligt vad näringsutskottet erfarit blirskillnaden för den sökande i praktikeninte stor. Det tillståndsförfarande somtillämpas innebär attlänsstyrelsen kan uppställa villkor isamband med bifall till en ansökan,inklusive att föreskriva om t.ex.återställningsåtgärder, i syfte attuppfylla den aktuella bestämmelsen inaturresurslagen (3 kap. 5 §). Devillkor som på detta sättmeddelar är emellertid inte preciseradei vare sig minerallagen ellernaturresurslagen, utan lämnas i enlighetmed den bedömning som den ansvarigalänsstyrelsen gör i det enskilda falletvad gäller påverkan på områdenaskaraktär. Ändringen inaturvårdsförordningen innebär attriktlinjer kommer att utarbetas för denprövande instansen, dvs. ,avseende vad som skall beaktas isamrådsprocessen. En bestämmelse kommeratt införas i förordningen som ger denprövande instansen en handlingsregel omvilka hänsyn som skall tas för att etttillstånd skall få meddelas.I avlämnadebetänkande - Gruvorna och framtiden (SOU1996:152) - behandlas (s. 114)minerallagens regler om miljöskydd.Utredningen konstaterar att den aktuellaparagrafen i minerallagen (3 kap. 6 §)inte innehåller någon redogörelse förvad har att beakta närmedgivande skall lämnas. Det är ocksåenligt utredningen oklart omlänsstyrelsen har rätt att meddelavillkor för undersökningsarbete.Utredningen föreslår mot denna bakgrundatt minerallagen förtydligas genom atten bestämmelse införs av vilken skallframgå att ett medgivande tillundersökningsarbete inom de obrutnafjällområdena skall förenas med devillkor som behövs för att förhindra attpåtaglig skada uppkommer för områdetsnatur- och kulturvärden. Förslagen ibetänkandet kommer attremissbehandlas.Näringsutskottet har inget att erinramot att det i naturvårdsförordningeninförs ett samrådskrav uttryckligeninriktat mot undersökningsarbete ienlighet med minerallagen. Dock villutskottet peka på att oklarhet kan kommaatt uppstå för berörda företag vadgäller skillnaden mellan nuvarandetillståndsprövning enligt minerallagenoch den samrådsskyldighet som regeringenavser föreskriva i nämnda förordning. Idetta sammanhang noterar utskottet depåpekanden som gjort ombehovet av att tydliggöra minerallagenbeträffande de villkor som länsstyrelsenkan meddela när tillstånd lämnas tillundersökningsarbeten. Utskottetförutsätter att regeringen i beredningenav kommitténs förslag beaktar behovet avatt undanröja eventuella oklarheter idenna fråga.Det förslag som framförs i motion1995/96:Jo32 (mp) om att överföratillståndsprövningen i ärenden omundersökningsarbete från länsstyrelsentill regeringen finner utskottet ingabärande motiv för. Den aktuellabedömningen görs bäst på den lokalanivån, och det finns ingen anledning attbetvivla att miljöprövningen utförs påsamma grannlaga sätt hos länsstyrelsensom i regeringskansliet.Med det sagda avstyrkernäringsutskottet nämnda motion såvitthär är i fråga.TurismTuristdelegationen inrättades den 1 juli1995 (prop. 1994/95:177, bet. KrU28).Delegationen är en myndighet med uppgiftdels att förbättra samordningen av olikastatliga insatser i syfte att stärkaturistnäringens utveckling, dels attfrämja samverkan mellan staten,regionala organ, kommuner och näringen.Staten medverkar också imarknadsföringen av somturistland. Ett av staten och näringengemensamt ägt marknadsföringsbolag,, harbildats för ändamålet.I propositionen meddelar regeringen - ienlighet med Miljövårdsberedningensförslag - att Turistdelegationensuppdrag i fortsättningen skall innefattaäven frågor om inriktningen avmiljöanpassad turism. Regeringen avserockså att ändra instruktionen för Turistdelegationen så att myndighetenssektorsansvar för miljön framgårtydligt. Innebörden av det sistnämndaär, anför regeringen, att miljömålet förturistsektorn skall formuleras så attfjällregionernas specifika naturtillgångar nyttjas på ett hållbartsätt och därmed kan bibehålla sinattraktionskraft som turistmål. Vidareerinras i propositionen omTuristdelegationens arbete, på uppdragav regeringen, att ta fram ett handlingsprogram till stöd för samarbetet på demest centrala områdena av svensk turism.I motion 1995/96:Jo32 (mp) understödsregeringens avsikt att skriva in ettmiljömål i instruktionen förTuristdelegationen. I motionen föreslåsinförande av krav på miljökonsekvensbeskrivningar som redovisar olika turistprojekts miljö- och naturpåverkan.Regeringens avsikt att föra in ettmiljömål i Turistdelegationensinstruktion är otillräcklig, anförs deti motion 1995/96:Jo35 (kds). En regelborde i stället införas om attturistföretag måste redovisa vilkanaturhänsyn som skall tas vid utbyggnadoch start av nya arrangemang.Motionärerna aktualiserar ocksåförutsättningarna för samisk turism. Imotionen påpekas att samisk turism ärett relativt outvecklat område.Möjligheter finns, sägs det, att byggavidare på det samiska områdets särprägeloch utveckla nya företag med inriktningpå s.k. eko- och kulturturism, med naturoch kulturupplevelser som huvudingrediens.Vad gäller förslaget ommiljökonsekvensbeskrivningar förturistföretags inverkan på natur ochmiljö gäller enligt naturresurslagen (5kap. 2 §) att regeringen, eller denmyndighet som regeringen bestämmer, fårföreskriva att det i ärenden som berörsav lagar angivna i 1 kap. 2 § samma lagskall upprättas en miljökonsekvensbeskrivning. En sådan beskrivning skallmöjliggöra en samlad bedömning av enplanerad anläggnings, verksamhets elleråtgärds inverkan på miljön, hälsan ochhushållningen med naturresurser.Bland de lagar som utpekas i det nämndalagrummet återfinns naturvårdslagen. Iförordningen (1991:738) ommiljökonsekvensbeskrivningar hänvisastill bl.a. bestämmelser ommiljökonsekvensbeskrivning i 25 §naturvårdsförordningen. Av dennabestämmelse framgår att ansökningar omundantag, dispens, tillstånd samtanmälan om samråd, vilka sammantagetregleras i ett stort antal bestämmelseri naturvårdslagen, skall vara åtföljdaav karta, skiss eller ritning samt i denutsträckning som behövs i det enskildafallet en miljökonsekvensbeskrivning.I (1987:10) sägs iden del (5 kap. 18 §) som reglerarupprättande av detaljplan och områdesbestämmelser, att enmiljökonsekvensbeskrivning skallupprättas om detaljplanen medger enanvändning av mark eller av byggnadereller andra anläggningar som innebärbetydande påverkan på miljön, hälsaneller hushållningen med naturresurser.Turistdelegationens handlingsprogram,Turismen skapar nya jobb - när alla draråt samma håll, överlämnades tillregeringen . I programmet identifieras sju delstrategier som skallleda till att de övergripande målen förverksamheten skall nås. En av dessastrategier - långsiktigt hållbar utveckling - utgår ifrån att en god miljö ärsjälva grundförutsättningen förturismen. Med detta avses en långsiktigthållbar utveckling inom natur- ochkulturmiljö samt social miljö.Turistdelegationen ämnar att initierasärskilda handlingsprogram förlångsiktigt hållbar utveckling i utsattaområden. planerarTuristdelegationen också att initieraett vetenskapligt arbete för utvärderingav handlingsprogrammet. Detta arbeteskall vara en utgångspunkt för detturistiska handlingsprogram som skalltas fram till senast år 2001.Av programdokumentet för hur medel urEU:s strukturfonder skall användas isvenska mål 6-områden framgår attresurserna skall fördelas på feminsatsområden:1) företagsutveckling,2) kompetensutveckling,3) jordbruk, fiske och naturresurser,4) lokal utveckling,5) samisk utveckling.Målen för insatsområde 5 - Samiskutveckling - är att ge ökad informationom samisk kultur och kulturarv, att geökad tillgång till informationstekniktill samerna och att skapa förbättrade,ekologiskt anpassade system förrennäringen. Resurserna för insatserinom delområdet Samisk kultur uppgårunder perioden till ca 42 miljonerkronor. och Samefonden skallhär svara för den nationella, offentligamedfinansieringen på ca 21 miljonerkronor.Näringsutskottet har inget att invändamot att regeringen kompletterarverksamhetsmålen för Turistdelegationenså att de även innefattar inriktningenpå miljöanpassad turism. Utskottetfinner det likaledes lämpligt att ändrainstruktionen för Turistdelegationen isyfte att tydliggöra myndighetenssektorsansvar för miljön.Av Turistdelegationens handlingsprogramframgår turistnäringens storasysselsättningspolitiska betydelse. Enfördubbling av all turism i Sverigemotsvarar ca 100 000 nyaarbetstillfällen. serdet som angeläget att framhållaturistnäringens stora potential attkunna bidra till en minskning avarbetslösheten. Enligt utskottetsbedömning behöver det inte föreligganågon konflikt mellan ambitionen att ökasysselsättningen i näringen och att tahänsyn till en hållbar, miljöanpassadutveckling i de känsliga områden som ärsärskilt attraktiva för turismen. Detfinns anledning att utgå ifrån att bådamålen kan uppnås med lämpligt utformaderiktlinjer från statsmakternas sida ochen omfattande samverkan mellan statliga,kommunala och privata intressen.Som redovisats i det föregående ställerden befintliga lagstiftningen omfattandekrav på att miljökonsekvensbeskrivningarskall upprättas i de fall en anläggningbedöms medföra betydande inverkan påmiljön eller hushållningen mednaturresurser. Sådana krav inkluderaranläggningar för turiständamål.Utskottets uppfattning är att yrkandet imotion 1995/96:Jo32 (mp) om krav påmiljökonsekvensbeskrivningar förturisprojekts miljö- och naturpåverkanredan är tillgodosett i nuvaranderegelverk och att ytterligarelagstiftningsåtgärder ej är behövliga.Näringsutskottet avstyrker därför motion1995/96: Jo32 (mp) i här berörd del.Näringsutskottet konstaterar vidare attTuristdelegationen - på uppdrag avregeringen - genomfört ett ambitiöstprogramarbete för att säkerställa attmålen för turismen även innefattarvederbörliga miljöhänsyn. Utskottetnoterar också det handlingsprogram somskall utarbetas i syfte att säkerställaturismens bidrag till en hållbarutveckling. Med detta anser utskottetatt det som tas upp i motion1995/96:Jo35 (kds) i denna del blirtillgodosett. Även beträffandeutvecklingen av en samisk natur- ochkulturturism, vilken berörs i sammamotion, menar utskottet att betydandeinsatser är under genomförande. Dentidigare redogörelsen visar attomfattande resurser kommer att ställastill förfogande i syfte att främja densamiska kulturturismen.Med det sagda avstyrker näringsutskottetmotion /96:Jo35 (kds) såvitt här äri fråga.Stockholm den 22 oktober 1996På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: BirgittaJohansson (s), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (),(), () ochTuve Skånberg (kd).Avvikande meningMineralutvinning i fjällområdenaEva () anser att den del avnäringsutskottets yttrande - - som börjar med har och slutar med ifråga bort ha följande lydelse:I enlighet med Miljövårdsberedningensförslag ser näringsutskottet det somangeläget att tillståndsprövningen iärenden som gäller rätten att påbörjaundersökningsarbete i obrutnafjällområden flyttas från länsstyrelsentill regeringen. Det finns skäl att antaatt regeringen på ett bättre sätt änberörd länsstyrelse kan avväga detsysselsättningsmässiga intresset av attge tillåtelse till brytning iförhållande till de mycket stora ochbestående skador som ett sådant ingreppmedför. Utskottet anser också attregeringen bör ge i uppdrag attta fram förslag till hur skyddet avfjällområdena kan förbättras så attmineralutvinning inte kan komma tillstånd i de obrutna fjällområdena.Med det anförda tillstyrkernäringsutskottet motion 1995/96:Jo32(mp) i berörd del.Bostadsutskottets yttrande1996/97:BoU4yHållbar utveckling i landetsfjällområdenTill jordbruksutskottetJordbruksutskottet har berettbostadsutskottet tillfälle att avgeyttrande över proposition 1995/96:226 omhållbar utveckling i landetsfjällområden jämte i anledning avpropositionen avgivna motioner i dedelar bostadsutskottets beredningsområdeberörts.Bostadsutskottets yttrande omfattarfrågor om den fysiska planeringen avfjällområdena, däribland om kommunernasinflytande vad gäller regleringsområdenför terrängkörning ochskotertrafikleder, omriksgränsstängslet, mineralutvinning ochmiljökonsekvensbeskrivningar vad gällerturistprojekt. Utskottet noterar attpropositionen, såvitt den berörutskottets beredningsområde, inteinnehåller några till ställdaförslag.Fjällområdenas planeringRegeringen gör i propositionen denbedömningen att en utvecklad kommunalöversiktsplanering enligt plan- ochbygglagen (PBL) med stöd avnaturresurslagen (NRL) gerverkningsfulla medel för kommunerna atthävda de starka bevarandeintressena ifjällområdena och att främja en hållbarutveckling i dessa områden. Regeringenanser därför att det inte nu finns skälatt införa särskilda krav på planeringenav fjällområdena. En översyn av NRL börenligt regeringens mening anstå iavvaktan på Miljöbalksutredningensarbete.I motion 1995/96:Jo32 (mp) yrkande 1föreslås att förslaget iMiljövårdsberedningens betänkande SOU1995:100 Hållbar utveckling i landetsfjäll-områden genomförs. innebära att en utvecklad ochsamordnad fjällplanering slås fast ikommunernas översiktsplaner. EftersomMiljövårdsberedningens förslag inteförutsatte några förändringar av NRLfinns, enligt motionärerna, inteanledning att avvakta den nyamiljöbalken.Utskottet delar regeringens uppfattningom att de särskilda behov som gör siggällande beträffande fjällområdena kantillgodoses med gällande regler i PBL,bl.a. genom en fördjupning avöversiktsplanen. Det är angeläget attkommunerna genom den kommunalaplaneringen uppmärksammar frågan om enhållbar utveckling i dessa områden. Idetta sammanhang är de vidtagnaändringarna i (PBL)av särskild vikt (prop. 1994/95:230,bet. 1995/96:BoU1, rskr. 1995/96:30).Det gäller bl.a. att kraven påmiljöhänsyn stärkts vid planeringen ochatt översiktsplanens roll harförtydligats avseende behandlingen avnaturintressen enligt NRL. Mot bakgrundav det sagda anser utskottet liksomregeringen att det inte nu finnsanledning att ställa särskilda krav påplaneringen av landets fjällområden. Mp-motionen bör således avstyrkas.Utskottet noterar attMiljöbalksutredningen numera lagt framett förslag till en miljöbalk (SOU1996:103; ), i vilken NRLinarbetats och att en översyn av NRL kanbli aktuell.Den fysiska planeringen och reglerna förterrängkörning och skotertrafiklederEnligt propositionen kommer fleraåtgärder att vidtas vad gällerterrängkörning och skotertrafikleder.Åtgärderna syftar till att avmiljöhänsyn begränsa och koncentreraskotertrafiken. I propositionen uttalasatt vid en översyn av regleringsområdenaför terrängkörning bör ytterligareregleringsområden i fjällen införas samtatt åtgärderna genomförs efter samrådmed kommunerna. För områden därutredningsarbete pågår kan en fortsattlokal eller regional process komma attövervägas. Regeringen avser att genom enbestämmelse iterrängkörningsförordningen gekommunerna möjligheter att inrättaregleringsområden. Enligt regeringen ärdet lämpligt att behandla skoterleder iden kommunala översiktsplaneringen.Någon formell anknytning till plan- ochbygglagen anser regeringen inteerforderlig.I ett flertal motionsyrkanden tasfrågan upp om det kommunala inflytandetöver regleringsområden ochskotertrafikleder. Enligt motion1995/96:Jo30 (s) (delvis) börkommunernas åsikter ock kommunalaöversiktsplaner vara vägledande förregeringens beslut om regleringsområden.Motionärerna bakom motion 1995/96:Jo29(m) yrkande 1 anser det positivt attregeringen anger att översynen avregleringsområdena bör genomföras isamråd med kommunerna. En närhetsprincipbör följas genomgående när det gällerden typ av frågor som behandlas ipropositionen. Motionärerna anser attavgörandena helst bör ligga på lokalnivå. Också motion 1995/96:Jo31 (s)yrkande 2 ger uttryck för att det lokalainflytandet bör stärkas. Det anses varaav stor betydelse att regeringen tarstarkt intryck av samråd innan beslut omnya regleringsområden fattas. Enligtmotion 1995/96:Jo36 (c) yrkande ge regeringen till känna attkommunens synpunkter skall beaktas viden fortsatt översyn avregleringsområdena. I motion1995/96:Jo28 (v) yrkande 1 föreslås attregeringen bör återkomma medförslag till nya regleringsområden medsikte på bl.a. ett generellt förbud motterrängkörning. I fråga omskotertrafikleder lämnas i motion1995/96:Jo27 (s) yrkande 1 förslag omatt det skall införas en formellanknytning till PBL varigenom ledernakommer att behandlas fullt ut i denkommunala översiktsplaneringen.Kommunerna bör enligt motionärerna pådetta sätt få i uppdrag att utformareglerna för skoterleder iregleringsområdena.Utskottets ställningstagande avser ifrämsta rummet frågan om PBL börinnehålla särskilda regler i fråga omregleringsområden och skotertrafikleder.Enligt utskottets mening är det av viktatt kommunerna ges ett inflytande överområdena och lederna. Regeringens samrådmed kommunerna avser uppenbarligen atttillgodose önskemål om ett sådantinflytande. Det kan antas att regeringenkommer att lägga stor vikt vid desynpunkter kommunerna kommer attframföra under samrådet. Också andra ipropositionen nämnda åtgärder avser atttillgodose ett sådant inflytande, bl.a.möjligheten för kommunerna att självainrätta regleringsområden och att ettframtida statligt ekonomiskt bidrag tilllederna i första hand kommer att ges förleder som har angetts i den kommunalaplaneringen. Enligt utskottet kommer deni propositionen beskrivna ordningen attge kommunerna ett tillräckligtinflytande. Utskottet anser mot dennabakgrund att det i PBL inte bör införassärskilda regler varigenom kommunernatilläggs inflytande i de frågor som nubehandlas eller som på annat sätt knyterregleringsområdena och lederna tilldenna lag. Utskottet anser inte helleratt kommunernas inflytande på annat sättsärskilt behöver garanteras. Medhänvisning till detta finns inte skälatt bifalla något av motionsyrkandenafrån (s), (m) och (c) om ett ökatkommunalt inflytande.För att bereda kommunerna tillfälletill ett välgrundat samråd är det avvikt att en utökning avregleringsområdena inte forceras. Detfinns därför inte anledning förriksdagen att nu ge regeringen tillkänna att den skall återkomma snarastmed förslag till fler områden. Utskottetavstyrker därför också v-motionen.RiksgränsstängselI en konvention mellan Norgeoch behandlas frågor om stängselvid . Senast den 1 maj 1997skall en kommission vara tillsatt föratt utreda behovet av fortsattrenbetning i de områden som berörs avkonventionen. I propositionen utgårregeringen från att kommissionen nogauppmärksammar behovet av stängsel ochatt nödvändiga stängsel dras på ettsådant sätt att skador på miljönminimeras.I motion 1995/96:Jo32 (mp) yrkande 12föreslås att gränsstängslen mot iden södra delen av fjällkedjan bör tasbort för att man skall minskanedslitningen av fjällvegetationen ochatt renbetesavtalen med böromförhandlas så att renarnas vandringöver gränsen kan återupptas.Enligt utskottet bör de miljöfrågor somär kopplade till renbetesstängslen motNorge kunna få sin lösning inom ramenför den kommission som skall tillsättasi anledning av den konvention som gällerriksgränsstängslen. Utskottet anserdärför att det i vart fall inte nu finnsskäl för att ta ställning tillfrågan om stängslets vidare fortbeståndeller rivning. Mp-motionen avstyrksdärför.MineralutvinningI propositionen gör regeringen bl.a. denbedömningen att det bör införas enanmälningsskyldighet för samråd medlänsstyrelsen i fråga omundersökningsarbete enligt minerallagenvad gäller område som anges i 3 kap. 5 §NRL, dvs. de obrutna fjällområdena.Undersökningsarbete bör utföras så attdet kan antas ske utan att påtagligskada för områdets natur- ochkulturvärden uppkommer samt utan attområdets karaktär påverkas. Regeringensåtgärder skall ske i avvaktan på enpågående översyn och utvärdering avminerallagen (dir. 1995:166, 1996:45).Enligt motionärerna bakom motion1995/96:Jo32 (mp) yrkande 14 bör NRL:sgränser ses över så att större arealer ifjällområdena ges ett starkare skydd motexploateringar och ett starkare skyddinföras i minerallagen motundersökningsarbete i de obrutnafjällområdena. Regeringen bör därför geBoverket i uppdrag att ta fram förslagtill hur skyddet av fjällområdena kanförbättras så att mineralutvinning intekan komma till stånd i de obrutnafjällområdena.Utskottet tog senast vid riksmötet1990/91 (bet. BoU18) upp frågan ommineralutvinning i de obrutnafjällområdena med anledning av motionerom att mineralutvinning i princip inteskall vara tillåten i de obrutnafjällområdena. Utskottet ansåg då attendast mycket starka samhällsintressenbör leda till gruvdrift i dessa områdenoch att avvägningen i den praktiskahanteringen måste bli beroende av denvikt man tillmäter ett aktuelltbrytningsintresse. Den utformning NRLhar fått ansågs väl avvägd. Utskottetfinner nu inte skäl till annatställningstagande. Minerallagensbestämmelser är nu föremål förutredningsarbete. lämna förslag till hur negativakonsekvenser för miljön och naturvårdenskall kunna minimeras vid såvälundersökningsarbeten som vidbearbetningskoncessioner. Detta arbetebör, enligt utskottets mening, avvaktasinnan tar ställning tillfrågan om hur minerallagens regler börse ut vad gäller de obrutnafjällområdena. Liksom regeringen anserutskottet att det inte nu finns skäl attta ställning till frågan om en översynav . Utskottet haruppmärksammat Miljöbalksutredningensuppfattning att det framöver kan behövasytterligare överväganden bl.a. vadgäller bestämmelserna om hushållning ochriksintressen i 2 och 3 kap. NRL (se SOU1996:103, del 1, s. 266 f.). Detförtjänar också att erinras om att dennuvarande planprocessen utgör del av ettdynamiskt system där underlaget omriksintressenas omfattning ochinriktning successivt är föremål förreviderade bedömningar. Utskottetfinner på anförda skäl anledning attavstyrka mp-motionen.MiljökonsekvensbeskrivningarTuristdelegationen har som uppdrag bl.a.att förbättra samordningen av olikainstanser som kan medverka till attstärka turistnäringens utveckling.Delegationens uppdrag angåendehandlingsprogram för turistnäringeninnefattar även frågor om inriktningenav miljöanpassad turism. Regeringenavser att ändra instruktionen förTuristdelegationen så att myndighetenssektorsansvar för miljön framgår på etttydligt sätt.I motion 1995/96:Jo32 (mp) yrkande 15föreslås införandet av ett krav påmiljökonsekvensbeskrivningar angåendeolika turistprojekts miljö- ochnaturpåverkan. Kravet bör gälla isamband med planering av nyaanläggningar och utbyggnad av nya.Kravet på miljökonsekvensbeskrivningar iPBL gäller för detaljplanelagt områdeoch torde träffa flertaletturistanläggningar. Krav påmiljökonsekvensbeskrivning finns också iannan lagstiftning.Miljöbalksutredningen föreslår i sittbetänkande (SOU 1996:103)att kravet utsträcks så att det intebara gäller åtgärder som leder tillbetydande miljöpåverkan. Detta förslagär nu föremål för beredning iregeringskansliet. Resultatet av dennaberedning bör avvaktas.