bet · GK01AU4 · 1996-12-03 00:00:00 — 1) att de tidsmässiga ochantalsmässiga begränsningarna utgår eftersom det finns en risk för att denlösning regeringen har valt hämmar den nyanställningspotential som ligger iförslaget.Folkpartiet liberalerna förklarar i motion A1 att det är bra att möjligheternatill visstidsanställning utökas under en treårsperiod.Folkpartiet avvisar att det införs en begränsning av antalet personer som kanerhålla överenskommen visstidsanställning men framställer inget formelltyrkande.Vänsterpartiet föreslår i motion A3 (yrk. 4) att regeringens förslag i dennadel avslås. Regeln innebär att en arbetsgivare kan ständigt ha fem anställdamed tidsbegränsad anställning utan att motivera varför. Det kan bli svårt attkomma åt diskrimineringsfallen.Miljöpartiet de Gröna uttrycker samma farhågor i motion A5 (yrk. 4) mengodkänner förslaget om det kompletteras med regler som innebär dels attarbetsgivaren inte kan byta personer på i huvudsak samma arbetsuppgifter, delsatt det införs en bortre gräns för alla typer av visstidsanställningar sominnebär att det blir otillåtet för en arbetsgivare att undvika spärregelngenom att låta en arbetstagare hoppa mellan olika typer avvisstidsanställningar.Kristdemokraterna föreslår i motion A4 (yrk. 3-6) att den maximalt tillåtnatiden för den nya anställningsformen överenskommen visstidsanställning skallvara högst 24 månader, att förslaget om att högst fem personer fårvara anställda i den nya anställningsformen avslås, att överenskommenvisstidsanställning skall ersätta de nuvarande formerna av visstidsanställningoch att överenskommen visstidsanställning enligt lag skall gälla vid sidan avkollektivavtalsreglerade anställningsformer. De föreslagna tidsgränserna ärför korta för att anställningsformen skall ge någon effekt på arbetsmarknaden.Begränsningarna motverkar syftet att stimulera nyanställningar.Utskottets övervägandenRegeringens förslag innebär att det införs en ny form av tidsbegränsadanställning som väsentligt skiljer sig från övriga tidsbegränsadeanställningar. Den nya anställningsformen innebär att en arbetsgivare, utanatt ange något särskilt skäl för det, kan anställa en arbetstagare på visstid.Den kritik som har riktats mot förslaget går i huvudsak ut på att det finnsen beaktansvärd risk för att anställningsformen missbrukas och att framförallt kvinnor kommer att drabbas. Farhågor har rests för att vissa arbetsgivarebara kommer att ha överenskommet visstidsanställda i sin verksamhet.I likhet med regeringen anser utskottet att det är en viktig huvudprincipatt en anställning skall gälla tills vidare. De nuvarande undantagen gällerframför allt vissa speciella situationer där det naturligen finns behov av attanställa arbetskraft tillfälligt. Den föreslagna formen av tidsbegränsadanställning är inte avsedd att gälla i någon särskild situation. Det enda somfordras är att arbetsgivaren och arbetstagaren är överens omanställningsformen.Det främsta motivet till att införa den nya anställningsformen är attunderlätta nyanställningar och då främst i små företag. Detta skäl är såledesav en annan karaktär än de omständigheter som motiverat övrigavisstidsanställningar. Den nu föreslagna förändringen utgör en sådananpassning som bör leda till nyanställningar. Utskottet godtar därförförslaget om en ny anställningsform.Utskottet utgår ifrån att det stora flertalet arbetsgivare kommer attbegagna sig av den nya anställningsformen på ett seriöst sätt. Utskottet ärdock medvetet om att det kan finnas en risk för missbruk. Även om denna riskkan vara liten, är det allvarligt när det sker. Mot denna bakgrund börmöjligheten att utnyttja den nya anställningsformen förses med debegränsningar som regeringen har föreslagit.Med hänsyn till att den nya anställningsformen avviker väsentligt från nugällande principer för tidsbegränsade anställningar anser utskottet att detbör tillsättas en referensgrupp som kontinuerligt skall utvärdera den nyaanställningsformen. Referensgruppen skall tillsättas avArbetsmarknadsdepartementet och bestå av företrädare för arbetsmarknadensparter samt . Regeringen skall återkomma tillriksdagen och redovisa erfarenheterna av och slutsatsernabeträffande den nya anställningsformen. Detta bör ges regeringen till känna.Med det föreslagna tillkännagivandet tillstyrker utskottet regeringens förslagoch avstyrker motionerna A1 (fp), A2 (m), A3 (v), A4 (kd) och A5 (mp) iberörda delar.UppsägningstidenPropositionenFör att underlätta för äldre arbetstagare som har förlorat sin anställning attfinna nytt arbete föreslås att uppsägningstiden sätts i relation tillanställningstidens längd och inte till arbetstagarens ålder.Liksom tidigare skall en minsta uppsägningstid om en månad gälla för bådearbetsgivare och arbetstagare. Därefter skall det ske en ökning av den minstauppsägningstiden vid uppsägning från arbetsgivarens sida med början dåarbetstagaren varit anställd . Uppsägningstiden föreslås då vara tvåmånader för att sedan förlängas med en månad för varje tvåårsperiod somarbetstagaren varit anställd på minsttio år.MotionerMiljöpartiet de Gröna påpekar i motion A5 (yrk. 6) att den föreslagna regelnkan leda till att rörligheten på arbetsmarknaden minskar. För att motverkadetta föreslås att det införs en dispositiv lagregel som innebär en rätt tilltjänstledighet för att pröva ett annat arbete.Utskottets övervägandenDen förändring som regeringen föreslår är enligt utskottets meningvälmotiverat. Utskottet är inte berett att i detta sammanhang föreslå att detinförs en lagreglerad rätt till tjänstledighet för att pröva annat arbete. Medhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag ochavstyrker motionen A5 (mp) i berörd del.Företrädesrätt till återanställningPropositionenI propositionen anges att motivet bakom företrädesrättsreglerna är attarbetsgivaren inte skall kunna sätta trygghetsreglerna ur spel genom att sägaupp på grund av arbetsbrist och därefter nyanställa personal. Det har ansettsrättvist och rimligt att en arbetsgivare som har sagt upp arbetstagare i ennedåtgående konjunktur bör vara skyldig att anställa dessa arbetstagare pånytt om det blir aktuellt att inom utöka personalstyrkan.Enligt regeringen finns det en risk att den nuvarande tiden förföreträdesrätt från den dag då anställningen upphörde medför attmånga arbetsgivare avvaktar för länge med nyanställningar. Med hänsyn till denhöga arbetslöshet som finns bör stimulans ges tillarbetsgivarna att anställa möjligt. Mot denna bakgrund föreslårregeringen att den tid under vilken företrädesrätt till återanställning gällerförkortas från . Härigenom bör nyanställningar kunnapåskyndas och flexibiliteten på arbetsmarknaden öka, enligt regeringen.Som angetts ovan föreslås i propositionen därutöver att den tid inom vilkenen arbetstagare skall ha varit anställd mer än för att haföreträdesrätt till återanställning utsträcks från två till tre år.Företrädesrätten skall inte gälla för den arbetstagare som har uppnått demaximalt tillåtna tidsgränserna enligt 5 och 5 a §§ avseendearbetsanhopningsanställning och överenskommen visstidsanställning omarbetsgivaren på nytt avser att använda motsvarande anställningsform.MotionerModerata samlingspartiet föreslår i motion A2 (yrk. 5) att reglerna omföreträdesrätt till återanställning antingen avvecklas helt eller utformas påett sådant sätt att tiderna reduceras avsevärt. Härigenom erhåller fleraanställning. Undersökningar om sökbenägenhet visar dessutom att förmånligaregler om företrädesrätt till återanställning påverkar sökaktivitetennegativt.Folkpartiet liberalerna stöder i motion A1 (yrk. 7) förslaget men vill ha etttillkännagivande om behovet av en uppföljning av förändringen såvitt avserfrågan hur regelförändringarna slår mot föräldralediga kvinnor.Vänsterpartiet anser i motion A3 (yrk. 6) att förkortningen av tiden undervilken företrädesrätten gäller innebär att skyddet urholkas.Den föreslagna förändringen innebär att många föräldralediga i praktikenförlorar möjligheten att utnyttja sin företrädesrätt. Företrädesrätten hindrarinte nyanställningar utan endast arbetsgivare från att nyanställa andra än demsom arbetat i företaget. föreslår att regeringensförslag i denna del avslås.Även de Gröna yrkar i motion A5 (yrk. 7) att förslaget avslås.Miljöpartiet påtalar att den föreslagna ändringen kommer att slå särskilt hårtmot föräldralediga kvinnor, särskilt om man utökar möjligheternatill kortare visstidsanställningar.Kristdemokraterna föreslår i motion A4 (yrk. 13) att den tid under vilkenföreträdesrätten skall gälla förkortas från dagens till sexmånader. Vidare motsätter sig partiet förslaget om förlängd referenstid (yrk.8).Utskottets övervägandenEnligt utskottets mening är återanställningsrätten en viktig del avanställningsskyddet. Syftet med att förkorta den tid under vilkenåteranställningsrätten gäller är att påskynda nyanställningar. Detta syftemåste vägas mot den enskildes behov av skydd. Enligt utskottets bedömning ärden föreslagna tiden en lämplig avvägning mellan arbetstagarensoch arbetsgivarens befogade intressen.Vad avser förlängningen av referenstiden godtar utskottet de skäl förförslaget som regeringen har angett.Utskottet tillstyrker således regeringens förslag vad gälleråteranställningsrätten. Vad sedan gäller frågan om behovet av en uppföljninghur regeln slår mot föräldralediga är utskottet inte berett att i nulägetställa sig bakom ett sådant tillkännagivande.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna A1 (fp), A2(m), A3 (v), A4 (kd) och A5 (mp) i berörda delar.Företrädesrätt för deltidsanställdaPropositionenI propositionen anförs att det inom många branscher sedan gammalt förekommeratt en stor del av arbetstagarna är anställda på deltid. Ofta gäller detkvinnor. En stor del av de deltidsanställda vill ha ett högre arbetstidsmått.Dessa arbetstagare har i många fall klarat sin försörjning genomutfyllnad från arbetslöshetskassa. Denna möjlighet begränsades under förraåret. Regeringen anser att det är angeläget att det skapas förutsättningar föratt en arbetstagare skall kunna få en sammanlagd arbetstid som motsvarardennes önskemål. Enligt regeringen bör anställning på heltid eftersträvas.Regeringen föreslår att arbetstagare som har deltidsanställning skall haföreträdesrätt till en anställning med högre sysselsättningsgrad, dock högstheltid. För att en deltidsanställd skall ha företrädesrätt skall tre krav varauppfyllda. För det första skall en anmälan av arbetstagare till arbetsgivarenha gjorts. För det andra skall arbetsgivarens aktuella behov av arbetskrafttillgodoses genom att arbetstagaren får ökad arbetstid. För det tredje skallarbetstagaren ha tillräckliga kvalifikationer för de nya arbetsuppgifterna.När det gäller det tredje kravet uttalas att begreppet tillräckligakvalifikationer skall ha samma innebörd som i 25 §. Vidare anges att omheltidsanställningen innehåller samma arbetsuppgifter som deltidsanställningenfår det antas att arbetstagaren i normalfallet har sådana kvalifikationer.Enligt propositionen skall arbetsgivaren ha bevisbördan för ett påstående atten arbetstagare inte har tillräckliga kvalifikationer.Företrädesrätten är begränsad till den driftsenhet där arbetstagaren varitsysselsatt på deltid. Däremot är den inte begränsad till det egnakollektivavtalsområdet.Företrädesrätten för deltidsanställda gäller före en tidigare anställdsanspråk på företrädesrätt till återanställning men efter omplaceringar somgörs som ett alternativ till uppsägningar. Företrädesrätten fördeltidsanställda skall inte gälla om återanställningen strider mot reglerna omanställning för tillfällig arbetsanhopning eller överenskommenvisstidsanställning.Om flera arbetstagare har företrädesrätt enligt den nya bestämmelsen hararbetstagare med längre anställningstid företräde framför arbetstagare medkortare anställningstid. ger högre ålder företräde.MotionerModerata samlingspartiet är avvisande till regeringens förslag och yrkar imotion A2 (yrk. 6) att förslaget avslås. I likhet med de föreslagna reglernaavseende vikariatsanställningar riskerar den föreslagna företrädesrättsregelnatt hämma flexibiliteten. Regeln kan leda till en direkt styrning avrekryteringen och till att tillväxten hämmas.Vänsterpartiet uppger i motion A3 att man är positiv till förslaget men attvissa förstärkningar behövs. föreslår att deltidsanställdasföreträdesrätt till högre sysselsättningsgrad skall gälla arbetsgivarenssamtliga enheter på orten, dvs. företrädesrätten skall inte vara begränsadtill den egna driftsenheten (yrk. Vidare föreslås att arbetsgivare skallutbilda deltidsanställda så att deras önskemål om högre sysselsättningsgradkan tillgodoses (yrk. Slutligen föreslås att arbetsgivare skall organiseraarbetet så att deltidsanställdas önskemål om högre sysselsättningsgradtillgodoses såvida det inte leder till påtaglig störning av verksamheten (yrk.9). Motsvarande yrkanden har framställts i motion A716 (yrk. 2).Miljöpartiet de Gröna anser att förslaget är ett värdefullt tillskott till dearbetsrättsliga reglerna. konstaterar i motion A5 (yrk. 8) attföreträdesrätten för deltidsanställda blir svagare än företrädesrätten enligt25 § anställningsskyddslagen. föreslår att den förra regelnstärks på så sätt att det blir en rättighet för de deltidsanställda att fåföreträde till en vakant tjänst.Kristdemokraterna yrkar i motion A4 (yrk. 14) att förslaget avslås. I ställetför stelbenthet och tvingande regler krävs större flexibilitet. Förslagetminskar flexibiliteten vad gäller rekrytering. Arbetsgivare och arbetstagarebör vara lyhörda för varandras behov vad gäller arbetstid. En arbetsmarknadmed sund konkurrens löser bäst denna problematik. begär etttillkännagivande om vad som sålunda har anförts (yrk. 15).Inger m.fl. (s) föreslår i motion A814 att de föreslagnaförändringarna i arbetsrätten som syftar till att ge deltidsanställda rätttill utökad arbetstid och ge vikariatsanställda rätt till fast anställningsärskilt följs upp och utvärderas såvitt gäller kvinnors arbetsförhållanden(yrk. 2).Utskottets övervägandenEnligt utskottets mening är det viktigt att en deltidsanställd ges möjlighetatt erhålla den arbetstid han eller hon önskar. Därför anser utskottet, ilikhet med regeringen, att det är angeläget att det skapas förutsättningar fördetta. På samma sätt som har gällt för vikariat har man försökt att påfrivillig väg lösa frågan om de deltidsanställdas arbetsutbud, men utanresultat. Mot denna bakgrund framstår lagstiftning som den enda lösningen.Även i detta fall måste en avvägning göras mellan motstående intressen. Somregeringen utformat förslaget förefaller det vara väl avvägt.Det har invänts från och att företrädesrättenför en deltidsanställd blir svagare än företrädesrätten för en uppsagdarbetstagare därför att företrädesrätten i det förra fallet skall gälla enbartden egna driftsenheten medan företrädesrätten i det senare fallet kan påbegäran av arbetstagarorganisation utsträckas till att gälla samtligaarbetsgivarens driftsenheter på orten.Mot detta vill utskottet påpeka dels att den som har företrädesrätt enligt25 § anställningsskyddslagen saknar anställning, dels att en deltidsanställdsföreträdesrätt gäller före en tidigare anställds företrädesrätt.Utskottet biträder regeringens förslag och avstyrker motionerna A2 (m), A3(v), A4 (kd) och A5 (mp) i berörda delar.Vad gäller frågan om en uppföljning och utvärdering av de nya reglernaavseende vikariatsanställningar och deltidsanställningar kan utskottetinstämma i att det kan finnas behov av en sådan utvärdering. Utskottetförutsätter emellertid att fortlöpande uppföljningar görs iArbetsmarknadsdepartementet och biträder därför inte yrkandet om ett sådanttillkännagivande. Med hänsyn till det anförda avstyrks motion A814 (s).Ikraftträdande och övergångsbestämmelserPropositionenReglerna om avsteg från anställningsskyddslagen genom lokala kollektivavtalskall träda i kraft . Parterna får härigenom tid på sig attanpassa sig till den nya regeln.Regeln om tidsgräns för vikariat skall träda i kraft den 1 januari 2000.Övriga ändringar skall träda i kraft den 1 januari 1997.För anställningsavtal som har ingåtts före gäller 11 §,dvs. bestämmelserna om uppsägningstid, i sin äldre lydelse. Detta innebär attde äldre reglerna om uppsägningstid kan komma att gälla under mycket lång tid.För den som har förvärvat företrädesrätt till återanställning enligt 25 §före gäller äldre bestämmelser.Vid tillämpning av bestämmelserna om anställningstid i 15 § första stycketoch 25 § första stycket bortses från anställningstid före den 1 januari 1995.Detta innebär att den som har fått lämna sin anställning före den 1 januari1997 utan att ha företrädesrätt till återanställning inte har rätt till beskedeller företrädesrätt till återanställning till följd av attkvalifikationsperioden utsträcks till tre år.MotionerKristdemokraterna påpekar i motion A4 (yrk. 12) att det efter den 1 januari1997 kommer att finnas två parallella system för beräkning av uppsägningstidvilket leder till problem i den praktiska handläggningen. Kristdemokraternabegär ett tillkännagivande om ett förslag på hur övergångsproblematiken medtvå parallella system skall lösas.Utskottets övervägandenVad gäller den fråga som tar upp avseendeövergångsbestämmelserna vill utskottet anföra följande.Det är inte ovanligt att det till följd av lagändringar gäller tvåparallella regelsystem under en ibland mycket lång övergångstid. Deneventuella praktiska olägenhet som följer av detta måste ställas motolägenheten att ny lagstiftning griper in och påverkar bestående förhållandentill den enskildes nackdel. Utskottet anser att regeringen valt en lämpliglösning.På grund av det anförda avser utskottet inte att föreslå någottillkännagivande i enlighet med yrkandet. Med tillstyrkande av regeringensförslag avstyrker utskottet motion A4 (kd) i berörd del.Förslagen i övrigtUtskottet har ingen erinran mot lagförslaget i övrigt.FrämjandelagenUtskottet ställer sig bakom de förändringar regeringen föreslagit ifrämjandelagen. bör, enligt utskottet, anta dessa.Övriga arbetsrättsliga frågorMotionerModerata samlingspartiet anser i motion A2 att bör i EUverka för att unionens regelverk på det arbetsrättsliga planet bör begränsastill vad som kan motiveras från strikt hälso- och säkerhetsrelateradeutgångspunkter och som har till syfte att inget land skall kunna skaffa sigkonkurrensfördelar genom orimliga säkerhets- och/eller hälsoregler.Moderaterna begär (yrk. 12) ett tillkännagivande i enlighet med vad somanförts i motionen om den svenska arbetsrättsliga hållningen i EU. Liknandeyrkande återfinns i motion A277.Vänsterpartiet begär i motion A716 (yrk. 6) ett tillkännagivande omnödvändigheten att senast införa en lag som reglerar medicinskakontroller i arbetslivet. I avvaktan på denna lag skall geregeringen i uppdrag att presentera en lag som innebär att det krävskollektivavtal för att få använda sig av medicinska kontroller i arbetslivet.Kristdemokraterna påpekar i motion A4 (yrk. 20) att konkurrens mellan olikaarbetsförmedlingsverksamheter är en välkommen utveckling som kan ökaeffektiviteten inom området och leda till nyanställningar. En eventuellbegränsning av konkurrensen kan inte accepteras. begärdärför ett tillkännagivande i enlighet med vad som anförts.Kenth Skårvik m.fl. (fp) begär i motion T214 (yrk. 19) ett tillkännagivande omett förslag om avveckling av stuverimonopolet. Som ett led i denna avvecklingföreslås att nr 137 om hamnarbete sägs upp.Anders Ygeman och () föreslår i motion A722 attmedbestämmandelagen skärps så att det krävs av företagen att de slutermedbestämmandeavtal och upprättar demokratiseringsplaner. Genommedbestämmandeavtalen kan arbetsgivarna och de lokala fackligaorganisationerna tillsammans utveckla det demokratiska inflytandet överarbetet. Vidare bör lagen om styrelserepresentation förändras så attlöntagarnas representation förbättras. bör genom EU och andrainternationella fora verka för regleringar om förbättrat inflytande för deanställda i de transnationella företagen.Utskottets övervägandenI frågan om vilket förhållningssätt skall ha gentemot EU delar inteutskottet den som innebär att den skall verka för attunionens regelverk på det arbetsrättsliga området begränsas till vad som kanmotiveras från strikt hälso- och/eller säkerhetsrelaterade utgångspunkter. Ensådan begränsning skulle enligt utskottets mening motverka en värdefullutveckling av . Utskottet avstyrker därför motion A2 (m) ochA277 (m) i berörda delar.Frågor som rör medicinska undersökningar i arbetslivet har varitföremål för utredning. Utredningen om medicinska undersökningar i arbetslivetpresenterade ett betänkande, Medicinska undersökningar iarbetslivet (SOU 1996:63). Betänkandet bereds inomregeringskansliet. Utskottet vill inte föregripa denna beredning och avstyrkerdärför motion A716 (v) i berörda delar.Den nuvarande lagstiftningen om privat arbetsförmedling och uthyrning avarbetskraft är under översyn. En särskild utredare tillsattes sommaren 1996.Utredningen skall vara klar . harbegärt ett särskilt tillkännagivande med anledning av denna utredning.Utskottet anser inte att det finns skäl att föregripa utredningens arbete ochbiträder därför inte tillkännagivandet. Motion A4 (kd) i berörd del avstyrks.Vad avser förslaget om att stuverimonopolet bör avvecklas och att nr 137 om hamnarbete som ett led i denna avveckling bör sägasupp, hänvisas till att denna fråga behandlades av utskottet (bet.1995/96:AU3). Utskottet konstaterade då att frågan även hade väckts iregeringskansliet och att den hade hänskjutits till svenska har behandlat frågan . För att konventionen inteskulle fortsätta att gälla skulle krävas att senast den 24 juli 1996sade upp den. Någon uppsägning av konventionen har inte skett, varför Sverigekommer vara bundet av konventionen . Vad sedan gäller denallmänna frågan om att stuverimonopolet bör avvecklas vill utskottet påföreliggande material inte ta ställning i frågan. Sammanfattningsvis avstyrkerutskottet motion T214 (fp) i berörda delar.Vad gäller frågan om att medbestämmandelagen skall skärpas så att det krävsav företagen att de sluter medbestämmandeavtal och upprättardemokratiseringsplaner anser utskottet att det inte finns skäl attskärpa medbestämmandelagen i dessa avseenden. Utskottet anlägger samma synsättpå frågan om en förändring av lagen om styrelserepresentation. Vad slutligengäller frågan om att skall verka för förbättrat inflytande föranställda i de transnationella företagen vill utskottet erinra om lagen(1996:359) om europeiska företagsråd, som trädde i kraft den 22 september1996. Syftet med lagen är att ge arbetstagare i vissa större företag ellerföretagsgrupper med gränsöverskridande verksamhet möjlighet till informationoch samråd med den centrala ledningen för företaget eller företagsgruppen. Medhänsyn till det anförda avstyrker utskottet motion A722 (s).Diskriminering i arbetslivetI ett flertal motioner har det framställts krav på att de nuvarande reglernaom etnisk diskriminering skall ses över. Dessa är motionerna A226 av JuanFonseca (s), A706 av och (), A716 (yrk. 7)m.fl. (v), Sf632 (yrk. 8 och 9) av m.fl. (c)och Sf633 av ().Juan () anser i motion A225 (yrk. 1-2) att det finns ett behov avlagstiftning mot diskriminering av homosexuella i arbetslivet.Utskottet har vid kontakter med ochInrikesdepartementet upplysts om att frågorna om etnisk diskriminering ochdiskriminering av homosexuella i arbetslivet bereds inomregeringskansliet. Utskottet, som inte vill föregripa denna beredning,avstyrker ovanstående motioner. 1. beträffande återgång till regler m.m.att avslår motionerna 1996/97:A1 yrkandena 1, 4 och 8-10,1996/97:A2 yrkande 7, 1996/97:A4 yrkandena 7, 17, 18 och 19, 1996/97:A221yrkande 19, 1996/97:A277 yrkande 7, 1996/97:A297 yrkande 14 i motsvarandedel, 1996/97:Fi203 yrkande 10 i motsvarande del och 1996/97:N255 yrkande3,res.