bet · GJ01UbU8 · 1996-04-18 00:00:00 — I betänkandet behandlas regeringensproposition /96:145 Kvalificeradyrkesutbildning m.m. jämte motioner.Utskottet tillstyrker på samtligapunkter regeringens förslag. Dettainnebär att en försöksverksamhet med enny kvalificerad yrkesutbildning påeftergymnasial nivå inleds under år1996. Utbildningen skall förena enpraktisk inriktning med fördjupadeteoretiska kunskaper. Den skall gesformen av lärande i arbete på enarbetsplats under ca en tredjedel avutbildningstiden. Försöksverksamhetenomfattar 1 700 platser ochinnebär intagning av elever under åren1996, 1997 och 1998. Syftet med försöketär att vinna erfarenheter när det gälleratt pröva nya utbildningar, nyapedagogiska former och nya anordnare.Utbildningen skall stå organisatorisktfri från andra befintliga system.Utbildningen omfattar 80 poäng (enveckas heltidsstudier motsvarar enpoäng) och skall få avslutas medkvalificerad yrkesutbildningsexamen. Denhuvudsakliga inriktningen avutbildningen och dess organisation angesi lag.Utskottet tillstyrker också regeringensförslag till ändringar i skollagen isyfte att vidga kommunernas skyldighetatt i vissa fall betala interkommunalersättning för deltagare ipåbyggnadsutbildning inom komvux.Nitton reservationer finns fogade tillbetänkandet. Regeringen har i proposition 1995/96:145Kvalificerad yrkesutbildning m.m.föreslagit1. att antar regeringensförslag till lag om en försöksverksamhetmed viss kvalificerad yrkesutbildning,2. att antar regeringensförslag till lag om ändring i skollagen(1985:1100).Lagförslagen återfinns som bilaga 1resp. bilaga 2 till detta betänkande. 1995/96:Ub13 av m.fl.(kds) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att förslaget beträffandeförsöksverksamheten breddas så att denkan leda till en särskild yrkeshögskola,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kommittén som skall ledaförsöksverksamheten,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om studerandes rätt attöverklaga beslut.1995/96:Ub14 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning avblivande småföretagare ochföretagsledare i småföretag.1995/96:Ub15 av () vari yrkas1. att beslutar attkvalificerad yrkesutbildning skallanordnas av statliga universitet ochhögskolor,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om särskilda åtgärder för attunderlätta de mindre och medelstoraföretagens möjligheter till medverkan,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om regler för tillgodoräknandeav kurser från den kvalificeradeyrkesutbildningen vid fortsatta studieri den mer traditionella högreutbildningen,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om uppdrag för kommittén attuppmärksamma frågor om förutsättningarnaför både kvinnor och män att delta i denkvalificerade yrkesutbildningen,5. att hos regeringen begärförslag om en parlamentariskt sammansattgrupp med uppgift att både följa ochutvärdera försöksverksamheten med dennya kvalificerade yrkesutbildningen,6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om studeranderepresentation ikommittén,7. att - vid avslag påyrkande 1 - hos regeringen begär förslagom hur studenterna skall garanterasinflytande i den kvalificeradeyrkesutbildningen,8. att - vid avslag påyrkande 1- hos regeringen begär förslagom hur studenterna i den kvalificeradeyrkesutbildningen skall få sammamöjligheter och rätt att framföra besvärsom andra studenter inom högskolan.1995/96:Ub16 av m.fl. (m)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utbildningens innehåll ochdess fördelning mellan skola ocharbetsplats,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att lön skall utgå under dentid som utbildning är förlagd till enarbetsplats,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utbildningens längd,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheterna att söka tillden kvalificerade eftergymnasialayrkesutbildningen,6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en överflyttning avpåbyggnadsutbildningar och YTH tillyrkeshögskolan,7. att begär att regeringenåterkommer med en redogörelse för deekonomiska konsekvenserna av enöverflyttning av påbyggnadsutbildningaroch YTH till ,8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om examen och examensbenämningarefter genomgången yrkeshögskola,9. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av nyafinansieringsformer (kompetenskonton)för att möjliggöra ett livslångtlärande,10. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att utöka antalet platserinom den kvalificerade eftergymnasialayrkesutbildningen till 4 1996 ochsedan med ytterligare 4 000 platser perår 1997 och 1998,11. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om den nationellaledningsgruppen och de lokalastyrelsernas sammansättning,12. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att allautbildningsanordnare, oberoende avhuvudman, skall ha möjlighet att anordnakvalificerad eftergymnasialyrkesutbildning.1995/96:Ub17 av m.fl.(fp) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om direktiven till kommittén somskall lämna förslag till hurkvalificerad yrkesutbildning skallorganiseras,2. att avslår framställan ommedel för försöksverksamhet.1995/96:Ub18 av ochMarianne () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts ominterkommunala ersättningar.1995/96:Ub19 av m.fl.(c) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utbildningens längd,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om huvudmannaskap,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att arbetslivets företrädaredeltar i utformningen av utbildningarna,4. att begär att regeringen ibudgetpropositionen hösten 1996återkommer med förslag om finansieringav verksamheten under ,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om fördelning av platser.1995/96:Ub20 av m.fl. (mp)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att förläggaförsöksverksamhet med kvalificeradyrkesutbildning till de redan pågåendeverksamheterna vid högskolor, komvux ochfolkhögskolorna i samverkan med lämpligaarbetsplatser,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att förlägga ansvaret förförsöksverksamheten till (i samverkan med ) men med denallmänna utformning som regeringenföreslagit vad gäller krav påkursutformning, examination, etc.,3. att hos regeringen begären utredning med uppdrag att göra enövergripande inventering av olikakategorier av yrken och arbetsuppgifteri svenskt näringsliv, inkl. denoffentliga sektorn, med särskild hänsyntill olika behov av yrkesutbildningar. InledningUtskottet behandlar i detta betänkandeproposition 1995/96:145 Kvalificeradyrkesutbildning m.m. jämte de motionersom har väckts med anledning av den. Ipropositionen läggs fram förslag tilllag om en försöksverksamhet med visskvalificerad yrkesutbildning. I lagenanges den huvudsakliga inriktningen avutbildningen och vissa bestämmelserrörande dess organisation.Försöksverksamheten föreslås omfatta 1700 nybörjarplatser och inledas under år1996. Regeringen har i proposition1995/96:105 Förslag till tilläggsbudgettill statsbudgeten för budgetåret1995/96 begärt medel förförsöksverksamheten. Regeringen har haftbetänkandet -Kvalificerad eftergymnasialyrkesutbildning (SOU 1995:38) somunderlag för sina ställningstaganden ochförslag. Betänkandet harremissbehandlats.Regeringen lägger i ett särskiltavsnitt av propositionen fram förslag omskyldighet för kommunerna att betalainterkommunal ersättning för deltagare iviss påbyggnadsutbildning inom komvux.Förslaget kräver vissa ändringar iskollagen (1985:1100). Slutligenföreslås en konsekvensändring i 12 kap.6 § skollagen.En ny kvalificerad yrkesutbildning -FörsöksverksamhetPropositionen i korthetRegeringen föreslår att en nykvalificerad yrkesutbildning påeftergymnasial nivå skall utvecklas Denskall bidra till att tillgodosearbetslivets behov av kompetens för enmodernt organiserad produktion av varoroch tjänster. Utbildningen skall förenaen praktisk inriktning med fördjupadeteoretiska kunskaper. Den skall gesformen av lärande i arbete på enarbetsplats under cirka en tredjedel avutbildningstiden.En försöksverksamhet omfattande 1 700nybörjarplatser bör enligt regeringeninledas i syfte att vinnaerfarenheter när det gäller att prövanya utbildningar, nya pedagogiska formeroch nya anordnare. Försöket skall belysaarbetslivets och de studerandes intresseoch ge underlag för ställningstagandentill hur utbildning av detta slag kaninordnas i utbildningssystemet.Försöksverksamheten skall omfattaintagning av elever under åren 1996,1997 och 1998. Den skall ståorganisatoriskt fri från andrabefintliga system. Olikautbildningsanordnare skall kunna anordnautbildning inom försöksverksamheten ochsamarbete mellan olika anordnare skalleftersträvas. En anordnare skall alltidvara huvudansvarig för utbildningen. Detär angeläget att tillvaratamöjligheterna att skapa en flexibelutbildningsorganisation, framhållerregeringen.Den huvudsakliga inriktningen avutbildningen och vissa bestämmelser omorganisation under försöksverksamhetenanges i en särskild lag, i vilkenregeringen bl.a. begär bemyndigande attfå meddela närmare föreskrifter omförsöksverksamheten. I propositionenredogör regeringen emellertid för hurden har tänkt sig utformningen avförsöksverksamheten.Regeringen avser att tillsätta enkommitté med uppgift att ledaförsöksverksamheten. Kommittén skall -inom de ramar som ochregeringen anger - besluta omverksamhetens inriktning ochhuvudsakliga innehåll, statsbidrag,lokalisering, dimensionering samt omgodkännande av utbildningsplan. ha ansvar för atttillsyn och uppföljning samt att en frånkommittén fristående utvärdering kommertill stånd. Regeringen avser också attge kommittén i uppdrag att utarbetaförslag till hur den nya kvalificeradeyrkesutbildningen kan inordnas iutbildningssystemet.Hos varje huvudansvarigutbildningsanordnare skall det enligtpropositionen inrättas en ledningsgruppmed företrädare för de delar avarbetslivet som berörs av utbildningenoch minst en företrädare vardera förhögskolan och den kommunalavuxenutbildningen. svara för att utbildningengenomförs inom givna ramar och antastuderande. De studerande bör gesmöjlighet till insyn och tillfälle attpåverka utbildningens uppläggning ochgenomförande.Enligt regeringen bör utbildningensomfattning beskrivas med ettveckopoängsystem av det slag somtillämpas i högskolan. Utbildningen börfå avslutas med kvalificeradyrkesutbildningsexamen. Den somfullgjort vad som fordras för att bligodkänd på alla ingående moment i enkvalificerad yrkesutbildning och uppnått80 poäng skall kunna erhålla bevis överkvalificerad yrkesutbildningsexamen medviss inriktning. För tillträde tillutbildningen skall krävas en viss allmänbehörighet. Deltagarna i utbildningenbör ges rätt till studiemedel under helautbildningstiden.Anordnare - DimensioneringI motion 1995/96:Ub17 (fp) begärs enfortsatt utredning m.m. i syfte att geklarare konturer av förutsättningarnaför den kvalificerade yrkesutbildningen,innan 1 700 studerande påbörjarutbildningen. Motionärerna ställer sigpositiva till att skapa en kvalificeradyrkesutbildning, men menar attregeringen - eftersomutredningsförslaget om en självständigyrkeshögskola vid sidan av högskolanavvisas - borde ha presenterat ett merautförligt eget förslag. Man borde ävenha inväntat slutbetänkanden ochremissbehandling från olika pågåendeutredningar som behandlar frågor omlivslångt lärande och kunskapslyft. som skall tillsättas bör fåsina direktiv utan att ha kravet på sigatt starta försöksverksamhet redanhösten 1996, anser motionärerna.Kommittén bör få i uppdrag att lämnaförslag till mål för utbildningen,antagning, urval, organisation,samverkan med företag, studerandesställning och rättssäkerhet,finansiering av lärandet påarbetsplatser, krav på handledare etc.Motionärerna anser således att medel förförsöksverksamheten inte skall anvisasför år 1996.Utskottet anser det nödvändigt att såsnart som möjligt utveckla enkvalificerad eftergymnasialyrkesutbildning för att mötaarbetslivets behov av kompetentarbetskraft. Utskottet anser det, ilikhet med regeringen, viktigt atttillgodose behoven inom vissa branscherav en ny kvalificerad yrkesutbildningmed stark arbetsplatsintegrering.Utskottet delar inte motionärernasuppfattning att frågan behöver utredasytterligare och att ett flertalutredningar skall avvaktas, innanutbildningen startar. Det är av stortvärde att möjligt få till stånden kvalificerad yrkesutbildning påeftergymnasial nivå.När det gäller frågan om medel tillförsöksverksamheten med kvalificeradyrkesutbildning finns förslag härom iproposition 1995/96:105 Förslag tilltilläggsbudget till statsbudgeten /96. Utskottet har i sittbetänkande 1995/96:UbU7 Tilläggsbudgetm.m. meddelat att utskottet beslutatuppskjuta behandlingen av det förslagettill senare i vår. Frågan ommedelsanvisning kommer således attbehandlas senare av utskottet.Med hänvisning till vad utskottetanfört bör avslå motion1995/96:Ub17.Den principiella och grundläggandefrågan om utbildningsanordnare ochhärtill närliggande problemställningartas upp i flera motioner.I motion 1995/96:Ub16 (m) läggs framförslag om att skapa en yrkeshögskola.Motionärerna konstaterar att regeringenendast har godtagit en del av förslageni betänkandet -Kvalificerad eftergymnasialyrkesutbildning. De flesta frågor sommåste lösas hänvisas nu till enkommitté. Motionärerna anser detväsentligt att utbildningarna kan hävdasig internationellt och framhåller attdet krävs att utbildningsanordnare ocharbetsliv tar ett betydande ansvar församverkan (yrkande 1). Tillyrkeshögskolan bör successivt överförasde yrkestekniska utbildningarna vidhögskolan (YTH) och de yrkesinriktadepåbyggnadsutbildningarna inom komvux.Regeringen bör återkomma med enredogörelse för de ekonomiskakonsekvenserna av en överflyttning(yrkandena 6 och 7). I yrkande 5behandlas möjligheterna att söka tillutbildningen. Den nya yrkeshögskolanskall vara ett alternativ till . Motionärernaframhåller att den också skall vara ettalternativ för personer från arbetslivetsom behöver vidareutbildning av sådantslag som inte finns på vanlighögskolenivå. Vidare yrkas i motionen(yrkande 12) att allautbildningsanordnare oberoende avhuvudman skall ha möjlighet att anordnakvalificerad eftergymnasialyrkesutbildning. Motionärerna anser attChalmers tekniska högskola och Högskolani självfallet måste kunnaanordna sådan utbildning även om de inteingår i begreppet statliga universitetoch högskolor i den föreslagnalagtexten.Enligt motion 1995/96:Ub13 (kds)yrkande 1 är försöksverksamheten somföreslås otillräcklig. Motionärernapekar på att regeringen i propositionenslår fast att försöket inte får ledatill en fristående yrkeshögskola.Försöksverksamheten bör, menarmotionärerna, breddas så att även enmodell som kan leda till en särskildyrkeshögskola kan prövas. Enyrkeshögskola - som ett alternativ tillden vanliga högskolan - med en tydligidentitet skulle få status genom sinsärart.Eftersom det handlar om eftergymnasialutbildning bör högskolan enligt motion1995/96:Ub19 (c) yrkande 2 vara huvudmanmed allt vad det innebär i form avorganisation, resurshantering,examination etc. Högskolan kan bästgarantera kvaliteten och jämförbarheteni utbildningen, anser motionärerna.Utbildningen bör utformas som enintegrerad del i den övriga högskolanoch med i princip sammatillträdesregler. Högskolan behöver intevara genomförare av utbildningarna utanden kan läggas ut - helt eller delvis -på ett antal olika utbildningsanordnare.Motionärerna anser att det genom ettkursutformat system skapas möjligheteratt tillgodoräkna sig redan genomgångenutbildning vid övergång till andrahögskoleutbildningar. Ambitionen måstevara att skapa ett flexibelt system somger möjligheter till övergång i bådariktningarna.Enligt motion 1995/96:Ub15 (v) yrkande1 skall den kvalificeradeyrkesutbildningen anordnas av statligauniversitet och högskolor. Motionärernavill gärna se ett öppet system där fleraparter samarbetar men där statligauniversitet och högskolor skall varaanordnare. Motionärerna framhållervidare att de inte vill att detsammanhållna svenska systemet för högreutbildning delas i ett A- och B-lag ochpåpekar att integreringen av den nyayrkesutbildningen i högskolan kan ha enpositiv effekt då det gäller attmotverka social snedrekrytering tillhögre studier.Försöksverksamheten med kvalificeradyrkesutbildning bör enligt motion1995/96:Ub20 (mp) yrkande 1 förläggastill de redan pågående verksamheternavid högskolor, komvux och folkhögskolori samverkan med lämpliga arbetsplatser.Motionärerna anser att det är svårt attförstå varför en ny form avyrkesutbildning skall prövas med nyahuvudmän och en ny ledning i form av enfristående kommitté. Det blir bättrekvalitet i utbildningen, bättremöjligheter att utvärderaförsöksverksamheten om den knyts tillredan påbörjad verksamhet vid befintligautbildningsanstalter. Motionärernaframhåller att universitet och högskolorsedan lång tid har vidgat samarbetet mednäringsliv, kommuner, landsting ochandra statliga institutioner.Försöksverksamheten skall ses som enintensifiering av det redan påbörjadearbetet vid framför allt de regionalahögskolorna.Utskottet vill med anledning avmotionerna anföra följande.Utskottet anser det angeläget attförsöksverksamhet med kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning inledsredan hösten 1996. Regeringens förslagatt inleda en försöksverksamhet anserutskottet vara en väl avvägd ochframkomlig väg för att dels ökautbildningsutbudet, dels vinnaerfarenheter när det gäller att prövanya utbildningar, nya pedagogiska formeroch nya anordnare. Försöksverksamhetenkommer att inte minst belysaarbetslivets och de studerandes intresseför denna typ av utbildning. Avsikten ärockså att försöksverksamheten skall geunderlag för ställningstaganden till hurutbildning av detta slag kan inordnas iutbildningssystemet, vilket utskottetfinner vara positivt. Utskottet anslutersig till vad regeringen anfört omförsöksverksamhet och att inte bygga uppen särskild utbildningsform för dennautbildning. Utskottet vill poängtera attdet handlar om en helt ny utbildning ochanser att det skulle vara till nackdelför utvecklandet av en ny utbildning attredan från början låsa den i en fastorganisatorisk form. Genom att - somregeringen föreslagit - ge såvälstatliga universitet och högskolor,kommuner och landsting som enskildautbildningsanordnare möjlighet att varaanordnare av utbildningen gesförutsättningar för en mångfasetteradverksamhet med goda möjligheter attvinna erfarenheter och att draslutsatser inför en permanent inordningi utbildningssystemet.Utbildningsanordnarna skall få anordnautbildningen själva eller i samverkanmed andra. Utskottet kan konstatera attdet förslag till lagreglering vad gällervilka som har rätt att anordnautbildningen är mycket brett och täckersåledes även t.ex. högskolor med enskildhuvudman.Regeringen har redovisat att den avseratt prioritera sådana utbildningar därflera anordnare samverkar, vilket kaninnebära nya konstellationer avutbildningsanordnare. Utskottet anserdet således positivt att enförsöksverksamhet startar utan att enlåsning sker beträffande den framtidaorganisatoriska formen. mening skulle ett redan frånbörjan omfattande regelverk kunna varahindrande för utvecklingsarbetet. del av dynamiken i den fortsattautvecklingen skulle därmed kunnaförloras. För att försöksverksamhetenskall kunna ge underlag förställningstagande till hur de aktuellautbildningsbehoven bäst skall kunnatillgodoses är det enligtutskottets uppfattning således viktigtatt försöksverksamheten ärorganisatoriskt fri från andrabefintliga system.Med hänvisning till vad utskottetanfört bör med avslag påmotionerna 1995/96:Ub13 yrkande 1,1995/96:Ub15 yrkande 1, 1995/96:Ub16yrkandena 1, 5, 6, 7 och 12,1995/96:Ub19 yrkande 2 samt 1995/96:Ub20yrkande 1 anta regeringens förslag tilllag om en försöksverksamhet med visskvalificerad yrkesutbildning.Dimensioneringen av verksamheten medkvalificerad yrkesutbildning behandlas itvå motioner. I motion 1995/96:Ub16 (m)yrkande 10 yrkas att antalet platserutökas till 4 1996 och sedan medytterligare 4 000 platser underåren 1997 och 1998. Målsättningen börvara att det skall finnas 20000 platser i kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning utöver deplatser som finns i yrkesinriktadepåbyggnadsutbildningar och inom YTH.Enligt motion 1995/96:Ub19 (c) yrkande 4bör försöksverksamheten inledas medföreslagna 1 700 platser ,byggas ut med 1 000 nybörjarplatservåren , 2 000 platser , 1000 platser och 2 000 hösten1998. bör redan nu angeökningen av antalet platser under år1997, och regeringen bör återkomma medförslag om finansiering av verksamheteni budgetpropositionen. Större delen avutbildningsplatserna bör tillkomma demindre och medelstora högskolorna(yrkande 5).Utskottet ansluter sig till regeringensförslag om att försöksverksamheten skallinledas med 1 700 platser . Enviktig del av försöksverksamheten är attbelysa arbetslivets och de studerandesintresse av utbildningen. Det finnsenligt utskottets mening inte anledningför att, innanförsöksverksamheten inletts, ha enbestämd uppfattning om den framtidadimensioneringen. Utskottet avstyrkerdärmed motionerna 1995/96:Ub16 yrkande10 och 1995/96:Ub19 yrkandena 4 och 5. Idet föregående har utskottet redovisatatt regeringen har begärt medel förverksamheten i propositionen omtilläggsbudget m.m. för budgetåret1995/96 och att denna fråga kommer attbehandlas av utskottet senare i vår.Innehållet i utbildningen m.m.Utbildningens närmare innehåll tas upp imotion 1995/96:Ub16 (m) yrkande 2.Motionärerna anser att regeringensförslag med en tredjedel av utbildningenpå en arbetsplats och två tredjedelar påen skola är fyrkantigt och saknarincitament för att arbetslivet skall taaktiv del av utbildningens innehåll,kvalitet och rekrytering. Det krävs enstruktur som stimulerar företag ochbranscher till ett aktivt engagemang. Omden nödvändiga integrationen mellanskola och arbetsliv skall komma tillstånd räcker det inte med att föreslåatt eleverna skall få studielån underden arbetsplatsförlagda delen.Företagens intresse för kvalitet iutbildningen ökar om lärlingar intebara har plats i företaget utan faktisktockså förväntas delta i produktionen.Motionärerna anser därför att lön skallutgå som utbildningen ärförlagd till en arbetsplats ochförutsätter att avtal kan träffas så attlönen motsvarar minst ordinariestudiemedel (yrkande 3).Utskottet vill peka på att den nyakvalificerade yrkesutbildningen enligtregeringens förslag skall ge sådanafördjupade teoretiska och praktiskakunskaper som krävs för attsjälvständigt och i arbetslag utförakvalificerade uppgifter i en moderntorganiserad produktion av varor ellertjänster. Utbildningen skall präglas avsåväl ämnesteoretiskt djup som en starkarbetsplatsintegrering. Den skall därförges formen av lärande i arbete på enarbetsplats under cirka en tredjedel avutbildningstiden. Utskottet vill betonaatt det här är fråga om ett nytt sättatt se på utbildning. Det är såledesinte fråga om arbetsplatsanknutenpraktik eller att delta i produktionenav varor eller tjänster.