bet · GJ01UU13 · 1996-03-07 00:00:00 — Utskottet anser attde reformer som är nödvändiga för attden svenska arbetsmarknaden skallfungera bättre måste beslutas i Sverige.Härav följer att stridsåtgärder påarbetsmarknaden bör regleras nationellt.En stor del av arbetstagarna i Sverigeär sysselsatta i offentliga monopolvilket lett till inlåsningseffekter, enkönssegregerad arbetsmarknad och dåligtfungerande lönebildning. Konkurrens påområden som sociala tjänster ochutbildning anser utskottet är viktigtockså för att stärka arbetstagarnasställning. Utskottet menar att arbetetmed att bryta de svenska offentligamonopolen är en angelägen nationelluppgift. Arbetet med att bryta monopol ividare mening hanteras bäst inom ramenför den gemensamma marknadens regelverkoch bör bli nästa steg för attförverkliga den inre marknaden.Utskottet vill dock betona attsocialpolitik, socialförsäkringar,sociala transfereringar ochutbildningspolitik inte skall varagemenskapspolitik. Konkurrensutsättningskall syfta till att förbättramöjligheten att genomföra den politiksom beslutas på nationell eller lokalnivå, inte att ersätta den. med anledning av motion U23 iberörd del anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.8. Arbetstagarnas rättigheterIngrid () anser att den del avarbetsmarknadsutskottets bedömning underavsnittet Arbetstagarnas rättigheter sombörjar med uppfattning och slutar med åtgärd bortha följande lydelse:EU:s inre marknad måste reformeras igrunden, och utskottet anser att blandde åtgärder som därvid skall genomförasär att införa gemensammainternationella, fackliga och socialaprogram med minimikrav på arbetsrätt,koncernfackligt samarbete osv.Det är positivt att regeringen avseratt verka för att det socialaprotokollet inkorporeras ifördragstexten. Det stärker enligtutskottets mening EU:s möjligheter attupprätta minimiregler till skydd förarbetstagarna och motverkar socialdumpning. Regeringen hävdar att Sverigei medlemskapsförhandlingarna fåttförsäkringar om att kunna upprätthållasvensk praxis i arbetsmarknadsfrågor,främst tillämpningen avkollektivavtalssystemet. Enimplementering av viakollektivavtal förutsätter att svensklagstiftning säkerställer avtalensgiltighet på hela arbetsmarknaden.Utskottet anser att regeringen vidregeringskonferensen skall verka för attEU:s fördrag tillåter att direktiven kanimplementeras genom kollektivavtal.Fördragen skall enligt utskottetsmening också fastslå att nationellalagar och avtal gäller arbetstagare frånandra länder då de arbetar i ett medlemsland.Utskottet anser slutligen attregeringen vid konferensen skall drivafrågan om en mellanstatligöverenskommelse om att arbetstagare fråntredje land skall ha samma rättigheter iunionen som EU-medborgare. Rättigheternaskall innefatta möjlighet till rörlighetöver gränser, anställningsvillkor ochsociala rättigheter.Vad utskottet med anledning av motionU22 i berörd del anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.9. RegionalpolitikElving () anser att den delav arbetsmarknadsutskottets bedömningunder avsnittet Regionalpolitik sombörjar med Utskottet har och slutarmed berörd del bort ha följandelydelse:EU:s strukturfonder ger enligtutskottets uppfattning unika möjligheteratt vitalisera det lokala arbetet ochutveckla samarbetet med bredamedborgargrupper. Det ger inte minstsmåföretagare och kvinnor nyamöjligheter att skapa sysselsättning.Kombinationen av nationella ochgemensamma insatser ökar möjligheternaför att stimulera en hållbar regionalutveckling. EU:s politik för ekonomiskoch social sammanhållning har som målatt främja en harmonisk utveckling inomhela gemenskapen.Enligt artikel 130a skall gemenskapensärskilt sträva efter att minskaskillnaderna mellan de olika regionernasutvecklingsnivåer och eftersläpningen ide minst gynnade regionerna, inbegripetlandsbygdsområdena. Utskottet anseremellertid att denna formulering iartikeln inte ger en heltäckande bild avde särskilda problem som regioner långtfrån centrum brottas med. Det finnsdärför enligt utskottets meninganledning att uppmärksamma dendiskussion som förts ireflektionsgruppen om stöd till regionerna och öarna i Europeiskaunionens medlemsstaters ytterstaperiferi .Utskottet anser att vidregeringskonferensen skall verka för atten bestämmelse av denna innebörd införsi fördraget.Vad utskottet med anledning av motionU25 i berörd del anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.10. RegionalpolitikBarbro () och () anser att den del avarbetsmarknadsutskottets bedömning underavsnittet Regionalpolitik som börjar med EU:s strukturfondsmedel och slutar med det anförda bort ha följande lydelse:I likhet med anserutskottet att regeringen vid skall driva frågan omatt EU:s regionalpolitiska stöd endastskall utgå till miljövänliga projekt.Detta bör med anledning avmotion U29 i berörd del som sin meningge regeringen till känna.Särskilda yttranden1. JämställdhetIngrid () anför:Jag sympatiserar med vad som sägs iMiljöpartiets motion att vidregeringskonferensen bör driva kravet påkönskvotering för att uppnågrundläggande jämlikhet inom EU:sinstitutioner.2. JämställdhetIngrid () anför:Jag anser att regeringen skall verka föratt ansluta den europeiska gemenskapentill den europeiska konventionen omskydd för de mänskliga rättigheterna ochgrundläggande friheterna. Därmed skulledet tydliggöras att gemenskapen delarvärderingen att individer inte skalldiskrimineras på grund av kön, ras,hudfärg, språk, religion eller politiskeskådning. Gemenskapen borde också verkaför att individer inte skalldiskrimineras på grund av handikapp,ålder och sexuell inriktning.Regeringen bör också verka för attgemenskapen ägnar uppmärksamhet åtspråkliga och etniska minoritetersrättigheter.3. JämställdhetBarbro () anför:Enligt min mening bör regeringen gekonkreta besked i sak om vilka krav ijämställdhetsfrågan man avser att ställaunder regeringskonferensen. harregeringen inte visat framfötterna idessa frågor i EU-sammanhang. Deregeringsdelegationer från olikadepartement som besöker EU-nämndendomineras kraftigt av män. Ireflektionsgruppen liksom i Coreperrepresenteras av män. Enligt minåsikt bör regeringen underregeringskonferensen driva kravet påkönskvotering för att uppnågrundläggande jämlikhet inom EU-institutionerna.4. SysselsättningIngrid () anför:Som ofta framhållit ärskatteväxling en teknik som bidrar tillsåväl bättre miljö som högresysselsättning. Det är en del av vårsysselsättningspolitik i . Det ärnödvändigt av bl.a. konkurrensskäl attfrågan ges en lösning på europeisk nivå.Regeringen bör kraftfullt drivaskatteväxlingsfrågan vidregeringskonferensen.Vissa termer och förkortningarACP/AVS 70 stater i ,ochStillahavsområdet (African,Caribbean and PacificStates ) som är associeradetill gemenskapen genom . Konventionen,som har sitt ursprung i EU-staternas tidigaresamarbete med de forna kolonierna, är ett avtal omhandel, samarbete ochbistånd.ALA and -Samlingsbegrepp för EU-staternas bistånd tillländer i och Latinamerika.Association EG:s associationsavtalAgreements enligt Romfördragetsartikel 238. Överenskommelserna är baserade påömsesidighet vad gällerrättigheter ochskyldigheter, men medgervanligen viss förmånsbehandling av denassocierade parten.Associationsavtal finns medbl.a. och Cypern.Sedan 1991 har särskildaassociationsavtal, s.k.Europaavtal, undertecknatsmed , , Tjeckienm.fl. central- ochösteuropeiska stater.Europaavtalen innehåller enreferens till framtida EU-medlemskap. Jämför Europaavtal.Associated Associerade transoceanaOverseas länder och territorier,Countries and länder och territorierTerri- utanför gemenskapen medassociationsstatus på grundav sina juridiskatories bindningar med vissamedlemsstater (t.ex.Martinique med ).Benelux Ekonomisk union etableradgenom Haag-överenskommelsen1948 mellan ,ochLuxemburg.Beslut Är bindande för dem de riktarsig till. Beslut har t.ex.fattats om införande avsystem för informationsutbyte omvattenkvalitet.BNI/BNP Bruttonationalinkomst/Bruttonationalprodukt.Bulletin of En EG-publikation somthe European redogör för kommissionensCommunities och andra gemenskapsinstitutioners arbete.Publiceras 11 gånger omåret.Common AgriculturalCAP/PAC Policy/Politique AgricoleCommune - EG:s gemensammajordbrukspolitik. I artikel39 i Romfördragetfastställs att gemenskapensjordbrukspolitik syftartill att öka produktionenav jordbruksprodukter, garantera jordbrukare endräglig levnadsstandard,stabilisera jord-bruksmarknaderna samtgarantera rimliga priserför konsumenterna. Knappt60 % av EG:s totala budgetgår till CAP.CE Communauté Européenne(CE)/Europeiska gemen-skapen (EG).CECA Communauté Européenne duCharbon et del'Acier/Europeiska kol- ochstålgemenskapen (EKSG).CELEX EG-kommissionensrättsdatabas. Innehåller ifull text bl.a. EG:s grundläggande traktater (t.ex.Rom-fördraget), sekundärlagstiftning (förordningar,direktiv, beslut, etc.),avtal mellan EG och tredjeland samt rättsfallen frånEG-domstolen.CERN Conseil Européen pour laRecherche Nucléaire/forNuclear Research -Europeiska atomforskningscentret med säte utanförGenève. Bildades 1954 föratt utföra och koordineraforskning inompartikelfysik.CFP Common Fisheries Policy -EG:s gemensammafiskeripolitik. Enligt dessgrundläggande bestämmelserskall fiskeresursernamellan EU:s medlemsstaterfördelas utifrån följandekriterier: traditionelltfiske, förlust avfiskemöjligheter på grundav införande av 200-milsgräns för fiskezoner,prioritering av områden somär starkt beroende av fiske(, norraStorbritannien).CIS Custom Information System.Konvention undertecknad ijuli 1995 syftande till attmöjliggöra ett gemensamtagerande avtullmyndigheterna i ochutbyte av information förbrottsbekämpandeverksamhet.Citizen´s Medborgarnas . Blev iEurope/Europe mitten av ettdes Citoyens samlingsnamn för defördelar som de enskildamedborgarna i EG skulle fåav den inre marknaden. "Medborgarnas " haringen egen tidtabell. Detsyftar på alla de åtgärderpå arbetsmarknadens,socialpolitikens,konsumentpolitikens, ut-bildningens, miljöns ochden fria rörlighetensområden som direkt gagnarde enskilda EU-medborgarna.Co-decision EU-uttryck som syftar påEuropaparlamentetsmedbeslutande i beslutsprocessen. I och medMaastrichtfördragetinfördes en ny beslutsprocedur som för första gångenger parlamentet vetorättinom ett femtontal områden,såsom inre marknadsfrågor,utbildning, kultur,hälsovård, konsumentskydd,transport, kommunikation,forskning och miljö. JämförCooperation procedure.Cohesion EU:s målsättning att uppnåekonomisk och socialutjämning inom gemenskapen.Detta påverkar allverksamhet inom unionen menbedrivs främst genom de trestrukturfonderna -regionalfonden,socialfonden ochjordbruksfondens utvecklingssektion. Enligt unionsfördraget i Maastrichtskall en särskildutjämningsfond (cohesionfund) för de ekonomisktmindre utvecklade medlemsstaterna inrättas.Comité des EuroparådetsMinistres/ ministerkommitté. Består avCommittee of medlemsstaternasMinisters utrikesministrar, somsammanträder minst tvågånger . Kommitténkompletteras med fackministermöten. Mellanministermötena skötsarbetet av den s.k. ställföreträdarkommittén.Comitology EU:s kommittésystem. Somett led i strävan atteffektiviserabeslutsprocessen i EG-organen, få ett snabbarebeslutsfattande och lösaupp blockeringar på grundav motsättningar mellanmedlemsländerna tillsättskommittéer med olikastatus. Vissa harbeslutanderätt, andra ärbara rådgivande.Community Utfästelser gjorda av EG-Support kommissionen tillFrameworks medlemsländerna om på vilka(CSFs) områden och med hur mycketregionalfonderna kananvändas för nationellaregionalpolitiskastödåtgärder. Som regellämnar EU bidragmotsvarande högst 70procent av totalkostnadernaför ett projekt.Cooperation I Europeiska enhetsaktenprocedure fick störremöjlighet att påverka EG:slagstiftning genom det s.k.samarbetsförfarandet. Dettatillämpas inom de områdendär ministerrådet fattarbeslut med majoritet. Detgäller framför allt dens.k. harmoniseringen avEG:s lagar för den inremarknaden. Dessutom gällerdet vissa andra områden,forskningsprogram, denregionala fonden samt vissasociala frågor. Allt somallt handlar det om etttiotal artiklar iRomfördraget.Samarbetsförfarandetutsträcks iMaastrichtfördraget tillatt gälla omkring 15 nyaområden, som denbibehålls för tre gamla.Jämför Co-decision.COPO Comité Politique. , som består avchefstjänstemän frånmedlemsstaternasutrikesdepartement, ärhögsta tjänstemannaorganför det utrikespolitiskasamarbetet mellan EU-staterna.Coreper Comité des ReprésentantsPermanents/Committee forPermanent Representatives:de ständigarepresentanternas kommittésom består av medlemsstaternas EG-ambassadöreroch deras ställföreträdare.Coreper sammanträder varjevecka och har tillhuvuduppgift att förberedaministerrådets möten.Kommittén leder hela denmångfald arbetsgrupper sombearbetar kommissionensförslag inför behandling iministerrådet.COREU Correspondence Européen,EU:s internakommunikationsnät för detutrikespolitiska samarbetetmellan medlemsstaterna.Correspondenc Motsvarande Euro-Info-e Centres Centres inom EU som vändersig till tredje land medprioritering av EFTA-länderna och länderna iCentral- och Östeuropa.Council of 1. Se EU-Ministers rådet.2. Ärhögsta beslutande organ.Består av OSSE-staternasutrikesministrar, somenligt OSSE-dokumentetskall mötas "minst en gångom året". Det löpandearbetet sker i den s.k.högretjänstemannakommittén.Council EU-ministerrådetsSecretariat sekretariat med över 2 300anställda (som leds av engeneralsekreterare). bistår ministerrådet, Coreper och demunderställda arbetsgrupperi beslutsberedningen. Harsitt säte i of EG:s förstainstansrätt - EG-First domstolens lägre instansInstance som handlägger konkurrensärenden, EKSG-mål samtarbetsrättsliga frågormellan och inom gemenskapens institutioner.Besluten kan överklagas hosdomstolens högre instans.15 domare.DAC Development AssistanceCommittee - kommittéför bistånd till utvecklingsländer. Jämför OECD.Davignon- EG:s medlemsstater ingick irapporten enöverenskommelse om attinleda ett närmare ochoförbindligt utrikespolitiskt samarbete. Riktlinjerna till dettasamarbete hade skisserats ien rapport av EtienneDavignon, belgisk diplomatoch sedermera framträdandeledamot av EG-komissionen.Beslutet om närmare utrikespolitiskt samarbete inomgemenskapen var bl.a. ettavgörande skäl för Sverigesbeslut att inte ansöka omEG-medlemskap vid dennatidpunkt.Delors tillsattePlan/Report 1988 en kommitté underledning av EG-kommissionensdåvarande president med uppgift attutreda och föreslå steg iriktning mot en ekonomiskoch monetär union, EMU. Påvåren 1989 presenteradekommittén sitt förslag somrekommenderar att EMUinförs i tre faser ochomfattar gemensam penning-och valutapolitik,samordning av denekonomiska politiken,gemensam centralbank och enenhetlig valuta.Demosthenes program förstöd till länderna iCentral- och isyfte att främja demokratioch skydd av de mänskligarättigheterna.DG Directorate General -Generaldirektorat. sekretariatär organiserat i sjustabsfunktioner och 23 generaldirektorat (GD) förolika fackområden. Dessa ärexterna förbindelser (GDI), ekonomi och finans (GDII), inre marknad ochindustripolitik (GD III),konkurrens (GD IV),sysselsättning, arbetsmarknads- och socialpolitik(GD V), jordbruk (GD VI),transporter (GD VII),bistånd (GD VIII), personaloch administration (GD IX),information, kommunikationoch kultur (GD X), miljö,nukleärsäkerhet ochcivilskydd (GD XI),vetenskap, forskning ochutveckling (GD XII),informationsteknologi ochinnovation (GD XIII), fiske(GD XIV),finansinstitutioner ochdirekta skatter (GD XV),regionalpolitik (GD XVI),energi (GD XVII), kreditoch investeringar (GDXVIII), budget (GD XIX),revision (GD XX), tullunionoch indirekta skatter (GDXXI), samordning avstrukturpolitiken (GD XXII)och företagspolitik,handel, turism ochkooperation (GD XXIII).Direktiv Är bindande för EU:smedlemsstater när det gäller målen som skall uppnås,men ger varje statvalfrihet beträffande medlen. Ofta innehåller direktiven åtaganden om tidför införande.Dublinkonvent EU:s konvention om asylionen undertecknades i 11juni 1990 av 11medlemsstater.EBRD European Bank forReconstruction and Development, Europeiska banken föråteruppbyggnad ochutveckling. Bildades 1990 isyfte att underlättaövergången till öppna,marknadsorienteradeekonomier och att främjaprivata initiativ i Central-och . Har sittsäte i London.EBU European Broadcasting Union- Europeiska radiounionen.EC European Community -Europeiska gemenskapen. SeEG.ECB/ECBS European CentralBank/European Central BankSystem - den europeiskacentralbanken respektivedet europeiska centralbankssystemet (inkl. denationella centralbankerna)som avses upprättas i EMU:sfas tre (jämför EMU). Fråganom bankens säte ärfortfarande inte löst.Officiella kandidater ärLondon, , ochAmsterdam.Ecofin Ministerrådsmöte i av medlemsstaternas ekonomi- ochfinansministrar. Är tillsammans med General (som behandlarfrågor av allmän ochutrikespolitisk karaktär)ett av de viktigasteministerrådsmötena i -Europeiskautvecklingsfonden somförvaltar EU:sbiståndsmedel till AVS/ACP-staterna underLomékonventionen. Har sittsäte i . Medeltillskjuts i femårsramarknutna till Lomékonventionen.EEA 1. European EnvironmentAgency - Europeiskamiljöbyrån med säte i . Dess roll ärfrämst rådgivande till EG imiljöfrågor samt ett informationscenter för statistiköver miljösituationen imedlemsstaterna.2. European Economic Area -Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet. Se EES.EEG Europeiska ekonomiskagemenskapen. Se EG/EC/CE.Europeiska ekonomiskaEES samarbetsområdet, be-stående av EG:s och EFTA:ssamtliga medlemsstater.Avtalet om att upprätta EESträdde i kraft den 1januari 1994. Avtaletomfattar de fyra friheternasamt angränsandepolitikområden (t.ex.utbildnings- ochforskningssamarbete). Detomfattar också de legalaoch institutionella frågorsom ligger till grund föravtalet. Avtalet bygger påEG:s regelverk - acquiscommunautaire - exklusiveden gemensamma jordbrukspolitiken, fiskepolitiken,handelspolitiken och skattepolitiken, m.fl. områden.Medlemmar är , Norgeoch Liechtenstein.EFTA European Free TradeAssociation - den europeiskafrihandelssammanslutningensom grundades 1960.Medlemmar är , ,och Liechtenstein.Sverige, ,, ,och Storbritannienvar medlemmar av EFTA framtill dess de anslutit sigtill EG/EU.EG/EC/CE Europeiska gemenskapen(EG)/European Community(EC)/Communauté Européenne(CE). Består av EKSG, EEGoch Euratom. EG:s medlemsstater är (1951), (1951),(1951), (1951), (1951), (1951 förVästtyskland och 1990 förf.d. DDR), (1973),(1973),(1973),(1981), (1986), (1986),(1995), (1995) samt (1995). Se också of of theEuropean Communities, medsäte i . Är högstauttolkare av EG-fördragenoch gemenskapenslagstiftning. Domstolenbestår av 15 ledamöter och9 generaladvokater (varsuppgift det är att i varjemål framlägga ett förslagtill beslut) och har ca 600anställda.EG- Är ett utredande,kommissionen förslagsställande,verkställande ochövervakande organ.Kommissionen består av 20ledamöter - två från vartoch ett av de fem storamedlemsstaterna (,, ,ochTyskland), en från vart ochett av de övriga.Ledamöterna i kommissionennomineras avmedlemsstaterna och utsesför en femårsperiod.Kommissionen leds av enpresident som väljs för enperiod av . Varjeledamot har ett eller fleraansvarsområden.Kommissionen biträds av ettsekretariat som ärorganiserat i stabsfunktioner,generaldirektorat (jämförDG) och andra enheter. Ca13 000 tjänstemän arbetar ikommissionen, vars säte ärBryssel.EG:s Acquis communautaire, detregelverk samlade regelverket inom EGbestående av förordningar,direktiv, resolutioner,domstolsavgöranden, m.m.EGT Europeiska gemenskapensofficiella tidning. EG:ssammanställning av direktiv, förordningar, etc. somantagits av ministerrådet.Kan jämföras med Svenskförfattningssamling iSverige.European Investment BankEIB - Europeiska inve-steringsbanken är ettsjälvständigt EG-organ medegen förvaltning.Etablerades i och med Rom-fördraget, med syftet atttill speciellt utsatta ochmindre utvecklade regioneri EG:s medlemsstater ge lånfrämst för investeringar iinfrastruktur,energisektorn ochindustriell modernisation.Lån ges också till staternai Central- och Östeuropaoch till de stater som äranknutna till . Banken harsitt säte i består av de 15medlemsstaternas finans-och ekonomiministrar.EIS European InformationSystem. EU:s datainformationsnät som skallregleras i en konventionoch som syftar till attunderlätta kontrollen vidgemenskapens yttre gränser.Den skall utgöra ettkomplement tillkonventionen om de yttregränserna.Ekonomiska Är ett rådgivande organ inomoch sociala EU med representanter frånkommittén arbetsmarknadens parter,producent- och konsumentintressen, jordbruk, m.m.Kommittén har 189 ledamöteroch ett sekretariat medsäte i med ca 500anställda.Europeiska kol- ochEKSG stålgemenskapen. Bildades1951 genom det s.k.Parisfördraget. De sexur-sprungliga medlemsstaterna - ,, ,, Nederländernaoch -samordnade sinabefogenheter att be-stämma i frågor som påverkarproduktion och distributionav kol och stål i den nyaorganisationen.EMS Europeiska monetärasystemet/European MonetarySystem - EG:s monetärasamarbetssystem skapades1978/79 och är lagfäst iEuropeiska enhetsakten från1987. Samarbetet inriktaspå att vidareutvecklaväxelkursmekanismen, ,och främja ömsesidigtekonomisk-politisktnärmande, s.k. konvergens.EMS består av en gemensamvaluta, ecu,växelkursmekanismen, ,den monetärasamarbetsfonden, EMCF, samtkreditstödsfaciliteter.EMU Economic and Monetary Union- EU:s ekonomiska ochmonetära union. En av EG:stvå regeringskonferenser,som inleddes i december1990, behandlade EMU. EMUär tänkt att genomföras itre faser: den förstainnebär dels upprättandetav den inre marknaden ochinförandet av fria kapitalrörelser mellan EU-staterna, dels att allavalutor knyts tillväxelkursmekanismen i EMS.Fas två innebär huvudsakligen en förstärkning avden ekonomisk-politiskasamordningen och fas treskapandet av en gemensamcentralbank, att man låserväxelkurserna mellanmedlemsstaterna och att enenhetlig valuta införs. Denenhetliga valutan kommeratt kallas euro . Dentredje fasen skall enligtunionsfördraget inledassenast 1999.EPU European Political Union -EG:s politiska union. Encentral målsättning alltsedan Kol- ochstålgemenskapens tillkomst1951 har varit att skapa enpolitisk union. IRomfördraget framhålls också defördragsslutande parternasbeslutsamhet att "läggagrunden till ett ständigtfastare förbund mellan deeuropeiska folken". Dennamålsättning bekräftades ioch med enhetsakten från1987. I december 1990inleddes en av tvåregeringskonferenser föratt behandla EG:sallmänpolitiska ochinstitutionella utvecklingi riktning mot en "politiskunion". Resultatet av dennakonferens och den om ekonomisk och monetär unionblev överenskommelsen iMaastricht i december 1991om skapandet av Rate Mechanism -växelkurssamarbetet inomEMS. Inom har varjevaluta en fastställdcentralkurs uttryckt i ecu.På grundval av dennabestämmer man kursergentemot de andra valutornai systemet. deltarej i ERM.EU Europeiska unionen, dvs.den påbyggnad ochfördjupning av gemenskapsarbetet som överenskoms iMaastricht i december 1991.Begreppet EU används om denövergripande helhet somomfattas avMaastrichtfördraget. Av detre s.k. pelare som unionenvilar på är det pelare 2(gemensam utrikes- ochsäkerhetspolitik) ochpelare 3 (området förrättsliga frågor ochinrikes angelägenheter) sombildar unionens nya samarbetsområden. Begreppet EGbetecknar också fortsättningsvis dettraditionella ekonomiskasamarbetet inom unionen(dvs. EG, EKSG samtEuratom).EU- Europeiska unionens råd.rådet/ministe Består av de tolvrrådet medlemsstaternas utrikes-eller fackministrar.Beslutar om EU:s budget ochstiftar lagar inom deområden där medlemsstaternahar förbundit sig att föragemensam politik. Kallasvanligen "ministerrådet".Euratom European Atomic EnergyCommunity - Europeiskaatomenergigemenskapen. Bildades i samband med EEG iRom 1957.