bet · GJ01FiU10 · 1996-05-28 00:00:00 — Eftersom det kompletterande kommunala bostadstilläggetdessutom skall fasas ut gör lagda förslag dessa pen-sionärers redan ansträngda situation ännu svårare. Det är dessutom tveksamtatt ta upp värdet av pensionärers fritidshus i beräkningsunderlaget för bo-stadstillägg. Generellt anser utskottet att beräkningsmodeller förbostadsbi-drag och bostadstillägg i de flesta avseenden borde utformas pålikartat sätt.Utgiftsområde 12: Ekonomisk trygghet för familjer och barnPå samma sätt som beskrevs under utgiftsområde 10, bör även Miljöpartietsmodell med "brutet tak" konsekvent genomföras i föräldraförsäkringen. Detmedför besparingar i storleksordningen 300 miljoner samt med 1,3miljarder 1998 och 1999.Utgiftsområde 13: Ekonomisk trygghet vid arbetslöshetUtskottet beräknar minskade utgifter på anslaget som en följd av arbetstids-förkortning, sänkt skatt på arbete, en rad satsningar på gröna jobb ochbättre villkor för små och medelstora företag.Även i arbetslöshetsförsäkringen bör modell med "brutet tak"genomföras. blir detta, på grund av det låga taket i arbetslös-hetsersättning, ca dyrare än med nuvarande utformning.Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetslivUtskottet beräknar minskade utgifter på anslaget som en följd av arbetstids-förkortning, lägre skatt på arbete m.m.Utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskningDe förändringar som utskottet föreslår inom utbildning och forskning berörbudgettekniskt tre huvudproblem:1. Vissa elevgruppers försämrade situation i och gymnasiet.2. Kvalitetsbrister i den högre utbildningen (inklusive gymnasieskolansyrkesförberedande program och de högre yrkesutbildningarna).3. Grundforskningens och forskarutbildningens underdimensionering.Med hänsyn till den ekonomiska situationen har utbildningsprogrammetutformats så att en rad genomgripande förändringar skall ske utan attstatens budget belastas ytterligare. Däremot kan området inte utsättas förytterligare nedskärningar.När det gäller åtgärder för stöd till vissa elevgrupper behövs en förstärk-ning som kan täckas genom omfördelning inom angiven ram. Utskottet anseratt ytterligare för pedagogiska hjälpmedel och aktivhjälp för elever med läs- och skriv-svårigheter bör anslås i kommandebudget.Grundforskning och forskarutbildning förstärks genom att ett grundforsk-ningsavdrag () på alla forskningsmedel inom den tillämpade forskningengenomförs. Dessa medel skall oavkortat användas dels för förstärkning avfakultetsanslag (doktorand-tjänster i första hand), dels för ökning avStatens forskningsråds resurser. Regeringen skall få i uppdrag att utarbetaformerna för en sådan transferering. Totala transfererings-summan är avstorleksord-ningen 2 miljarder. Den har inte förts in som utgiftsökning förutgiftsområde 16. Däremot kan den, då transfereringssummorna efter enutredning har närmare specificerats, föras in under berörda utgiftsområden.Utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfund och fritidDe besparingar som beslutade om beräknades kunnamedföra ett positivt resultat om på rundradiokontot.Dessa medel bör tas i anspråk så att och SverigesTelevision kan utveckla sin digitala teknik oavsett vad regeringen kommeratt föreslå vad beträffar system för digitala sändningar.Förutom de 11 miljoner som anslaget idrotts- och ungdomsfrågor minska-desmed under föregående budgetperiod föreslås nu ytterligare en besparing på55 miljoner. Hur denna nedskärning kan ske utan att det drabbar de lokalaungdomsaktiviteterna och den pågående mer rättvisa fördelningen av medeltill flickor respektive pojkars sportaktivitet är svårt att säga. Utskottetutgår från att det blir administration och omprioriteringar som klararbesparingen och att det är barnets bästa som är utgångspunkt.Utgiftsområde 19: Regional utjämning och utvecklingUtskottet motsätter sig den besparing regeringen nu föreslår på visst regio-nalpolitiskt stöd. Därmed räknas beräkningen för utgiftsområdet upp med150 jämfört med regeringens förslag.Utgiftsområde 20: Allmän miljö- och naturvårdUtskottet föreslår att utgiftstaket höjs med jämförtmed regeringens förslag. Inom följande områden finner utskottet detnödvändigt att öka anslagen.KalkningsverksamhetenKalkningen av försurade områden och vattendrag är en nödvändig verksam-het,som garanterar att biologiskt liv får finnas kvar och att farliga metallerinte lakas ut ur marken och ur sjöars sediment.Skydd av urskogarFör att säkerställa av skogen nedanför skogsodlingsgränsen ochfullgöra ett rimligt biotopskydd i skogsbruket anvisas ytterligare 500miljo-ner kronor . I sammanhanget bör revisorersutredningar om skyddet av värdefull skogsmark uppmärksammas.Skydd av naturområden, Natura 2000Regeringen har lämnat förslag till vilka områden som skall vara Sverigesbidrag till det sammanhängande nätverket av skyddade områden i ,Natura 2000. Detta sker i enlighet med art- och habitatdirektivet ochfågeldi-rektivet. När nu regeringen lämnat förslag vilka områden i landetsom skall ingå i Natura kan man konstatera att det inte blivit någotsammanhäng-ande ekologiskt nätverk. Av de av länsstyrelserna föreslagna 2817 område-na blev endast 563 områden kvar.Utskottet anser det mycket angeläget att fler områden får det skydd som ärnödvändigt. saknar till exempel av de våtmarker som klassats somriks-intresse rättsligt skydd.Sanering av miljöskadade områdenFör att kunna sanera gamla industriområden och avfallsupplag utökas ramen.Preliminärt föreslås följande fördelning:Kalkning av sjöar och vattendrag 50 mkrSkydd av urskogar 500 mkrSkydd av naturområden, Natura 2000 200 mkrSanering av miljöskadade områden 50 mkrUtgiftsområde 21: EnergiBetydande insatser krävs för att miljöanpassa vårt lands energiförsörjning.Tidigare riksdagsbeslut att kärnkraften måste avvecklas till senast år 2010skall fullföljas.Det främsta styrmedlet för en omställning av energiförsörjningen är en heltny prispolitik där icke förnyelsebara och miljöstörande energislag beläggsmed väsentligt högre energiskatter som en del av en skatteväxling.Utskottet beräknar emellertid att det därutöver också kommer att behövaskomplette-rande insatser i form av statliga investerings- ochutvecklingsbidrag . Utskottet föreslår attytterligare 1 miljard avsätts till utgiftsområdet för sådant stödtill vindkraftverk, solenergi, biobränsle och konvertering av elvärme.Preliminärt föreslås följande fördelning av det årliga stödet:Vindkraftverk, investeringsbidrag 200 mkrVindkraftverk, utvecklingsbidrag 30 mkrSolenergi, investeringsbidrag 50 mkrSolenergi, utvecklingsbidrag 20 mkrBiobränsle, kraftvärme, investeringsbidrag 400 mkrKonvertering av elvärme, utvecklings- ochinvesteringsbidrag 300 mkrSumma 1 000 mkrUtgiftsområde 22: KommunikationerUtskottet förordar betydligt större besparingar än regeringen förutgiftsområ-de 22. Med dagens allvarliga ekonomiska läge är det oansvarigtatt inte ompröva investeringsplanerna för vägar och järnvägar i störreomfattning än hittills.Mål för kommunikationernaMålet för transportsystemet måste vara god tillgång till kommunikationer ihela landet och drastiskt minskade utsläpp från trafiken.Enskilda vägarUtskottet vill erinra om att enligt kan en stor del av detenskilda vägkapitalet förstöras om inte anslaget till enskilda vägar höjs.Allemansrät-ten kan hotas om enskilda väghållare stänger av vägar då desaknar medel för underhållet. bör ges i uppdrag att omfördelaresurser från anslaget Investeringar till bidrag för enskild väghållning.Underhåll av det statliga vägnätetI stället för att genomföra dyra investeringar som ytterligare stimulerartra-fikökningar bör de vägdelar som är allvarligt eftersatta förbättras,och under-hållet bör även vara gott på hela det statliga vägnätet.Byggande av nya vägarUtskottet föreslår att den största besparingen inom utgiftsområde 22 genom-förs på anslaget byggande av vägar. Nya vägbyggen bör begränsas till åtgär-der för att klara omedelbara trafiksäkerhetsproblem. Utskottet föreslår attanslaget skärs ner kraftigt och att staten frigör medel till andra merangeläg-na ändamål. En konsekvens blir att uppgifter reduceras.Därför bör anslaget till administration m.m. för sänkas.Byggande av järnvägarSpårbunden trafik bör enligt utskottet gynnas genom investeringar i nyaspårsträckningar m.m. Utskottet förordar en höjning av anslaget till byggan-de av spår. Särskilt viktigt är det att mellan ochUmeå snart byggs.Utgiftsområde 23: Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringarMiljöstödI den ekonomiska vårpropositionen anges att det gällande femåriga obligato-riska miljöersättningsprogrammet baseras på ett bidragsbeslut på en femåriggiltighetstid. har det angetts att denna summa kan ökas vid behov.Utskottet förutsätter att så är fallet fortfarande. 0,65 miljarder kronortillförs budgeteringsmarginalen för att kunna användas vid behov.NettobesparingarI propositionen anges att nettobesparingar på totalt 216 miljoner kronorskall genomföras, varav tas ut . Anslaget förFö-retagshälsovården uppgår under /96 omräknat till ettkalen-derår till . Enligt propositionen föreslås dennaverksamhet helt avvecklas. Utskottet föreslår att denna verksamhet skallvara kvar.I jordbruksutskottets betänkande 1994/95:JoU13 anges att ett belopp på 100miljoner kronor bör beräknas för avbytarverksamheten. Utskottet seringa skäl att nu minska anslaget. Avbytarverksamheten gör det möjligt förframför allt lantbrukare på små och medelstora mjölkgårdar utan anställ-daatt kunna ta ledigt. Utskottet föreslår att den befintliga verksamhetenskall vara kvar till en kostnad av årligen.Kostnaderna för beredskapslagring uppgår under /96 till 189589 000 varav 118 565 000 beräknat för . Merparten avberedskapslagret skall bort. Utskottet motsätter sig inte denna besparing.Utskottet förordar en nettobesparing på ungefär 100 miljoner kronor.Utgiftsområde 24: NäringslivBeloppet för utgiftsområdet kan minskas med 1997, 250miljoner kronor 1998 och 1999 genom minskade bidrag ochstöd till företag. Minskningen får emellertid inte göras på NUTEK:sAvdelningen för effektiv energianvänding.Utskottet ställer sig med det anförda bakom de grönas förslagtill preliminär beräkning för samtliga utgiftsområden. Vidare bör som sin mening ge regeringen till känna vadutskottet anfört om respektive utgiftsområde.Därmed bifalls motion Fi81 (mp) yrkandena 4, 26-31, 33-38, 43 och 44.Med hänvisning till vad som anförts avstyrks motionerna Fi78 (m) yrkan-dena2, 5, 13, 15 och 16, Fi79 (fp) yrkandena 2, 4, 6, 7, 9 och 12, Fi80 (v)yrkande 6, Fi82 (kds) yrkande 7, Fi83 (fp), Fi86 (m), Fi90 (fp), Fi92 (s),Fi93 (kds), Fi94 (c), Fi95 (fp), Fi97 (fp) yrkandena 1, 2, 4-8, 10 och 11,Fi98 (c), Kr2 (c) (delvis), Kr3 (fp) (delvis), Kr4 (s) (delvis) och Kr6 (v)yrkande 3.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande den preliminära fördelningen av utgifter på ut-giftsområdenatt med bifall till motion 1995/96:Fi81 yrkande 4, 26-31, 33-38,43 och 44 samt med avslag på proposition 1995/96:150 yr-kande 5 godkännerutskottets förslag till preliminär fördelning av ut-gifterna påutgiftsområden som riktlinjer för regeringens budgetarbete och som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört samt avslårmotionerna 1995/96:Fi78 yrkandena 2, 5, 13, 15 och 16, 1995/96:Fi79yrkandena 2, 4, 6, 7, 9 och 12, 1995/96:Fi80 yrkande 6, 1995/96:Fi82yrkande 7, 1995/96:Fi83, 1995/96:Fi86, 1995/96:Fi90, 1995/96:Fi92, 1995/96:Fi93, 1995/96:Fi94, 1995/96:Fi95, 1995/96: Fi97 yrkandena 1, 2, 4-8, 10 och11, 1995/96:Fi98, 1995/96:Kr2 i denna del, 1995/96:Kr3 i denna del, 1995/96:Kr4 i denna del och 1995/96:Kr6 yrkande 3,33. Den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden (mom. 11)Under förutsättning av bifall till reservation 25Michael () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken av de preliminärt gjorda beräkningarna församtliga utgiftsområden börjar med "Huvudsyftet med den" och slutar med"yrkande 3 (UO 17)" bort ha följande lydelse:Huvudsyftet med den ekonomiska vårpropositionen är att skallkunna ta ställning till de statliga utgifternas omfattning och huvudsakligainriktning . Dessa frågor måste i första hand prövasutifrån det allmänna ekonomiska läget, den statsfinansiella utvecklingenoch det konvergensprogram som regeringen kunde presentera . Bak-om konvergensprogrammet står, förutom regeringen, , Miljö-partiet de gröna och . har ställt upp mål förbudgetunderskottet och statsskuldens utveckling de närmaste åren.I denna inledande fas av budgetprocessen bör alltså behandlingfrämst inriktas på frågor som gäller budgetens utformning i stort och dessfördelning på utgiftsområden. Omprioriteringar inom utgiftsområden, liksomkonkreta förslag till ökad eller minskad satsning på särskilda verksamheter, bör enligt finansutskottets mening normalt inte aktualiseras i dettasamman-hang utan bör liksom tidigare prövas i anslutning till regeringensbudgetför-slag.För att underlätta övergången till en sådan behandlingsordning är det an-geläget att stor omsorg ägnas åt utformningen av det beslutsunderlag somläggs fram för . Presentationerna måste vara överskådliga ochklara samt noga avvägda med hänsyn till ärendenas art. Är avsikten attriksdagen bara skall ta ställning till budgetens utformning i stort kan enalltför detalje-rad bakgrundsbeskrivning i vårpropositionen leda till attenskildheter i för-slaget ägnas större uppmärksamhet än önskat i denfortsatta beredningen. Å andra sidan får presentationen av ett ämne integöras så knapphändig att förslagets rätta innebörd går förlorad.En lämplig ansats torde därför vara att man i framställningen använder sigav olika typer av konsekvensanalyser. Viktigt i sammanhanget är också sådaninformation som belyser hur väl man inom respektive utgiftsområde harkunnat uppfylla de mål som har ställt upp. Hur har tilldeladeresurser utnyttjats? Vilka konsekvenser väntas bli följden av en föreslagenbesparing? Detta är exempel på frågor som kan aktualiseras vid en sådanprövning.Utgångspunkten för bedömningen bör självklart vara en redovisning somtillhandahålls av regeringen och de ansvariga myndigheterna. Av den skallockså framgå hur förutsättningarna för verksamheten kommer att förändrasframöver. Den bör innefatta en omvärldsanalys av hur t.ex. olika demogra-fiska, externa och institutionella faktorer förändras samt bedömningar avhur regeringen anser att dessa förändringar påverkar anspråken inomutgiftsom-rådet.Med ledning av uppgifter av detta slag bör och utskotten kunna taställning till verksamhetens framtida inriktning. De kan då också bedömahur de av regeringen föreslagna resurserna är avpassade för attverksamheten skall kunna genomföras på det sätt som önskar.Det är önskvärt att regeringen i den kommande budgetpropositionen läm-naren utförlig redovisning av utfallet samt gör en bedömning av detväntade utfallet . Regeringen bör också redovisa uppnådda ellerförväntade mål och resultat under dessa båda år samt i anslutning härtillgöra de kommentarer man finner erforderliga.Beträffande saneringen av statsfinanserna vill finansutskottet framhållaatt den måste kombineras med en aktiv politik för ökad tillväxt. Saneringenav statsfinanserna måste också ske med en tydlig och bra fördelningsprofil.Den ekonomiska tillväxten ger möjlighet till ett bättre liv för fler, ökadvälfärd och livskvalitet. Ekonomisk tillväxt får inte ske på bekostnad avandra män-niskor eller miljön. En förutsättning för att göra verklighet avden sociala och ekologiska målsättningen är goda statsfinanser. Utskottetmenar att den ekonomiska saneringen är en prioriterad uppgift men att denmåste ske pa-rallellt med att fundamentala tillväxtförutsättningar skapas.Individuellt sparande behövs och skall premieras.Regeringen presenterar i sin proposition förslag till statligt utgiftstakför . Man redovisar också sin preliminära fördelning avut-gifterna på utgiftsområden. har beslutat om en indelning avstats-budgetens utgifter i 27 utgiftsområden. I det statliga utgiftstaketingår samt-liga utgiftsområden utom utgiftsområde 26 Statsskuldräntor m.m.I det totala utgiftstaket ingår också de delar av socialförsäkringssektornsom redovisas vid sidan av statsbudgeten.Nedan kommenteras de utgiftsområden där utskottet har en annan uppfatt-ningän den regeringen redovisat i propositionen.Utgiftsområde 1: Rikets styrelseFinansutskottet finner att press-, parti- och andra organisationsstöd börkun-na minska med . Utgiftsramenunder område 1 bör alltså vara lägre än regeringensförslag under samtliga av de tre åren.Utgiftsområde 3: och uppbördSkattebrott undergräver samhällets gemensamma resurser och skapar illojalkonkurrens inom näringslivet. Därför satsar utskottet extra resurser förRiks-skatteverkets samverkan med polisen i kampen mot den alltmeromfattande ekonomiska brottsligheten.De s.k. kompensatoriska åtgärderna inom tullens verksamhetsområde för attstoppa illegal införsel kräver resurser i form av tullpersonal i samverkanmed polisen. I syfte att skydda svenska medborgare mot denna kriminalitetoch dess konsekvenser bör extra resurser för 300 nya tjänster inom Tullver-ket avsättas.Enligt utskottets förslag till utgiftsram för utgiftsområde 3 börregeringens förslag till ram utökas med åren 1997 och1998 och med 1999.Utgiftsområde 4: RättsväsendeUtskottet motsätter sig besparingar inom rättsväsendet. De medel somfrigörs genom effektiviseringsåtgärder bör i stället användas för attförbättra detta utgiftsområde, t.ex. genom att i ännu högre grad stödja detbrottspreventiva arbetet. De i propositionen aviserade besparingarna avslåsdärför.Den totala utökningen av ramen regeringen föreslår blir 1997 350 miljonerkronor, och för utökas regeringens rammed 30 miljoner kronor.Utgiftsområde 6: TotalförsvarDen stora osäkerheten i omvärlden, den vidgade tillämpningen av totalför-svarsplikten och en högre ambitionsnivå för fredsfrämjande insatser ställerstora och viktiga krav på vårt totalförsvar. Utskottet delar därför interege-ringens syn beträffande totalförsvarets ekonomiska ram och menar attkon-sekvenserna av de tidigare beslutade besparingarna på 2 miljarderkronor fram redan frestar på totalförsvarets hårt ansträngdaram. Rege-ringen vill utöver besparingarna spara ytterligare2 miljarder kronor varav ca 0,8 miljarder kronorbelastar 1999. Den urholkning av vår nationella försäkringspremie somdärmed föreslås kommer att innebära alltför stor självrisk.Med hänvisning till det anförda anslår utskottet mer änregeringen för utgifter på detta utgiftsområde under budgetåret 1999.Utgiftsområde 7: Internationellt biståndAlla människor har ett unikt och lika värde. Denna övertygelse bör varadrivkraften för solidaritet och vårt ansvar för omvärlden och förvåra relationer till dem som tvingas leva i fattigdom. Förutomsolidari-tetstanken finns också andra relevanta skäl till ett kraftfulltoch effektivt bistånd, nämligen säkerhetspolitiska skäl.Även befolkningsfrågan är av avgörande betydelse för framtiden när detgäller möjligheten att uppnå balans mellan resurser och folkmängd. Att dåvälja att minska på stödet till bl.a. utbildning för och stärkandet avkvinnors inflytande och status, som motverkar befolkningsökningen, är ettfelaktigt politiskt vägval.Utskottets förslag till ram för internationellt samarbete utgår frånbistånds-ramen. Utskottet beklagar dels propositionens felaktigasifferunderlag, dels att någonsinanvänder sig av bi-ståndsanslaget som utgångspunkt. Detta tillsammans göratt regeringens sänkning av de faktiska medlen rent optiskt blir mindre änden skulle ha blivit med biståndsramen som underlag.Utskottet redovisar en plan för en återgång till enprocentsmålet vilketkan ske eller om ekonomin så tillåter.Biståndsramen för 1997-1999 blir enligt följande imiljoner kronor:1997 1998 1999Regeringens förslag 11 870 12 500 13 130 (0,)Utskottets förslag 14 414 15 357 17 444 (0,)Skillnad + 2 544 2 857+4 314Utskottet föreslår att östbiståndets volym blirograverad 810 miljoner kronor.Utskottet vill i likhet med utrikesutskottet erinra om att utgiftsområde 7rymmer såväl u-landsbiståndet som medel för samarbetsprogrammet med . har beslutat om medel för detta samar-betsprogram för budgetåren 1995/96, 1997 och 1998, vilket synes ha beak-tats i propositionen. Något beslut för den kommande budgetperiodens sistaår, dvs. 1999, föreligger däremot ännu ej. I det betänkande som låg tillgrund för beslut om Östeuropasamarbetet (bet. 1994/95:UU16) fram-hölls betydelsen av att detta samarbete präglas av långsiktighet. Mot bak-grund av den hittillsvarande utvecklingen delar finansutskottet utrikesut-skottets uppfattning att ett samarbetsbehov kan förutses även efter 1998.Regeringen synes vara av samma uppfattning, och den framhåller i förelig-gande proposition (s. 78) att den kommer att lämna förslag påomfattningen och inriktningen för samarbetet . Enligt finansut-skottets uppfattning måste detta innebära att taket för utgiftsområde 7,Inter-nationellt bistånd, sätts så att det rymmer såväl ett u-landsbistånd omfattande av BNI som tillräckliga medel för attpå ett adekvat sätt föra Östeuropasamarbetet vidare. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorgUtskottet avvisar regeringens förslag till tilläggsbudget vad avserförslaget om att höja egenkostnadstaket i högkostnadsskyddet för öppensjukvård och prisnedsatta läkemedel från till . Dettaavvisande medför att utgiftsramen för område 9 bör utökas i jämförelse medregeringens prelimi-nära förslag för samtliga av de tre budgetåren.Utskottet är i grunden kritiskt till regeringens avsikt att göraförändringar i handikappreformen. Eventuella besparingar inom detta områdemåste före-gås av noggranna analyser av effekterna för de människor somberörs.När assistansersättningen trädde i kraft förändrades livet för drygt 6 000människor på ett mycket påtagligt sätt. För många gavs chansen till att kun-na studera, gå ut i arbetslivet och börja skapa sina egna liv. Utskottetanser att detta måste få fortsätta.Huvudmannaskapsfrågan är mycket viktig. Utskottet anser att staten för attgarantera likformigheten även fortsättningsvis skall vara huvudman.Totalt sett är utskottets förslag till utgiftsram för det niondeutgiftsområdet större än vad regeringenföreslagit.Utgiftsområde 10: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikappUtskottet välkomnar att regeringen nu omprövar sänkningen av sjukförsäk-ringen och aviserar en höjning till fr.o.m. den 1 januari 1998.Utskottet anser emellertid att höjningen bör genomföras redan den 1 januari1997.Utskottet avvisar en procentenhets höjning av egenavgifterna . Detta innebär ökad köpkraft för konsumenterna och ökade skattein-täkterför kommunerna i jämförelse med regeringens förslag.Utskottet avvisar regeringens förslag till beräkning av den sjukpenning-grundande inkomsten (SGI). Regeringen grundar sin besparing på förslag frånSjuk- och arbetsskadekommittén. Utskottet föreslår i stället en beräk-ningpå . Genom detta förslag får staten en bespa-ring på2 . Liksom regeringen gör vi en fördelning avbesparingen med hälften på detta utgiftsområde och hälften på område 12.Besparingen för område 10 blir således underåren 1997-1999.Utskottet avvisar förlängningen av arbetsgivarperioden i sjukförsäkringenfrån 14 . Risken är stor för att en förlängning ökar tröghetenatt anställa hos företagen, eftersom företaget får stå en kraftigt ökadrisk om en medarbetare blir långvarigt sjuk. Utskottet föreslår i ställetytterligare en karensdag i sjuklöneperioden med ett högkostnadsskydd på 10dagar per år.Totalt sett innebär utskottets förslag på utgiftsområde 10 att utgiftsramenbör vara större än regeringens förslag 1997, 3 190 mil-joner kronor större år 1998 och 1999.Utgiftsområde 11: Ekonomisk trygghet vid ålderdomUtskottet föreslår en höjd reell pensionsålder. Genom aktiv rehabiliteringoch ett minskat antal förtidspensionärer bör den genomsnittliga pensionsål-dern kunna höjas med i genomsnitt 1/. Eventuellskatteskuld bör påverka pensionsutbetalningen.Många pensionärer har genom den nuvarande sämre indexeringen det svårtekonomiskt.