bet · GK01FöU1 · 1996-11-28 00:00:00 — Regeringen avser att återkomma tillriksdagen i denna fråga inför budgetåret 1998.Regeringen hemställer att godkänner förslaget att inrättaFörsvarsmaktens helikopterflottilj på Malmen.MotionernaHelikopterförbandEnligt liberalernas mening i partimotion Fö38 (fp) är det bra attsamordna Försvarsmaktens helikopterresurser i ett gemensamt program. Skapandetav Försvarsmaktens helikopterflottilj kommer att underlätta samordning avsåväl inköp som underhåll och utbildning. För att effektivt kunna utnyttjasynergieffekterna av de tre delkomponenterna i det föregående föreslagna?luftburna kavalleriet? - attackhelikoptrar, transporthelikoptrar ochjägarskvadroner - bör verksamheten samlas på en förbandsort. Den föreslagnahelikopterflottiljen bör sålunda lokaliseras med jägarutbildningen i södraSverige (yrkande 11).Även motion Fö22 (fp) betonar fördelarna med en samordning avFörsvarsmaktens helikopterresurser i ett gemensamt program. Motionären anserdet dock tveksamt om de helikopterdivisionerna skall koncentrerasenbart till två orter. En fördelning på tre orter kan möjligen visa sig varaen lika kostnadseffektiv lösning, i synnerhet i nuvarande läge med förutsattfortsatt marin verksamhet i . Att då lägga ned eller flytta den 12:ehelikopterdivisionen anser motionären vara ett stort misstag. bördärför som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts omhelikopterverksamhetens betydelse för försvaret av (yrkande 1) ochatt helikopterdivisionernas placering bör utredas (yrkande 2).Vänsterpartiet anser i partimotion Fö52 att Försvarsmaktens verksamhet påMalmen bör avvecklas och att helikopterflottiljen därför bör få annanlokalisering (yrkande 10 i denna del).I motion Fö314 (m) framhålls att regeringens förslag avseende den marinahelikopterverksamheten på inte är preciserade. Motionären påpekar attrRegeringen inte lämnar något inget förslag om vilken division av nuvarandetre som skall avvecklas och därmed inte heller om verksamhetens framtidalokalisering.Motionären anser det viktigt att klargöra om regeringens förslag i praktikeninnebär en avveckling av divisionen på . Propositionen redovisar ingetbeslutsunderlag för en nedläggning. Inte heller för hur den angelägnaräddningsfrågan skall lösas. Enligt motionären måste därför inhämtabeslutsunderlag för en eventuell nedläggning av den tredje marinahelikopterdivisionen (yrkande 3).Kristdemokraterna anför i kommittémotion Fö23 (kd) att det är angeläget attha kvar marinens nuvarande mångsidigt användbara helikopterdivision på Säve.Behovet av en välutrustad helikopterorganisation måste tillgodoses i detmycket sjötrafikerade och Östersjöutloppen samt Östersjön.Sjöoperativa krav och trafikbild kräver en tillgängligmarint anpassad helikopterresurs. Skärgårdsbefolkningen och fartygstrafikenser i Försvarsmaktens helikoptrar en trygg och säker sjöräddningsfunktion.Motionärerna förordar att den nuvarande helikopterdivisionen på inteavvecklas (yrkande 42).Med i stort motsvarande argument förordas att helikopterdivisionen på Säveskall få vara kvar i följande motioner: Fö12 (c), Fö51 (s), Fö306 (m), Fö309(fp) i denna del och Fö312 (m).UtskottetHelikopterförbandFörsvarsmaktens helikoptrar har viktiga uppgifter under höjd beredskap och ikrig, t.ex. transport av chefer, specialförband, skadade, viktigare materielsamt för flygräddning och ubåtsjakt. De har också viktiga fredstida uppgifterför transporter och räddning.Utskottet finner liksom regeringen det lämpligt att samordna inom ett gemensamt program under samlad ledning. Härigenomunderlättas ledning av större helikopterinsatser under främst kris och krig.Det kommer också att bli lättare att ta till vara möjligheterna tilltypsamordning av helikopterbeståndet och att samordna utbildning ochberedskap.Utskottet har vid behandlingen av krigsorganisationen i det föregåendekonstaterat att det inte är aktuellt att organisera ettluftburet kavalleri, med en lokalisering i anslutning till ett jägarförband,vilket av den typ som förordas i partimotion Fö38 (fp). Härav följer attyrkande 11 i denna motion bör avslås.En försvarsmaktsgemensam helikopterflottilj bör sålunda inrättas. Utskottetanser kan också det lämpligt därför godta att helikopterflottiljens ledninglokaliseras till Malmen. En arméflygbataljon är redan förlagd dit och påMalmen finns en infrastruktur för flygverksamhet.Flera motionsyrkanden rör helikopterdivisionen verksamheten på Säve.Utskottet konstaterar att regeringen nu inte lägger några förslag omprogrammet Helikopterförbands organisation och om baseringen. av dessresurser utan Regeringen avser återkomma i ärendet till hösten 1997.Utskottet anser att det är viktigt att detta förslag blir en helhetslösningsom beaktar uppgifterna i såväl krig som fred. Härvid bör samhälletsmöjligheter att utnyttja de militära helikopterresurserna i fred inteförsämras. Två av de helikopterdivisionernas huvuduppgifter i fred äratt utbilda förband för ubåtsjakt och ytmålsspaning. En annan viktig uppgiftär att bistå ansvariga myndigheter vid räddningsinsatser. Utskottetkonstaterar att marinens framtida produktion av krigsförband kommer att ha sintyngdpunkt på syd- och ostkusten. Mot denna bakgrund bör Försvarsmakten ochden kommande helikopterflottiljen ha i uppgift att svara för att marinensuppgifter när det gäller helikopterförband kan lösas även på västkusten.Riksdagen bör dock inte nu göra några uttalanden om det blivandehelikopterprogrammets närmare organisation eller om lokaliseringen av dessresurser.Vad utskottet här har anfört innebär att bör godkänna regeringensförslag att inrätta Försvarsmaktens helikopterflottilj på Malmen, varvidmotionerna Fö12 (c), Fö22 (fp) yrkandena 1-2, Fö23 (kd kommitté) yrkande 42,Fö38 (fp parti) yrkande 11, Fö51 (s), Fö52 (v parti) yrkande 10 i denna del,Fö306 (m), Fö309 (fp) i denna del, Fö312 (m) och Fö314 (m) yrkande 3 böravslås.RegeringenSjuktransporter med helikopterRegeringen redogör, utan att lämna förslag till , för läget när detgäller sjuktransporter med militära helikoptrar. Regeringen erinrarinledningsvis om ansvarsuppdelningen enligt räddningstjänstlagen (1986:1102).Sålunda skall kommunerna svara för räddningstjänsten inom respektive kommun,om inget annat sägs. ansvarar för flygräddningstjänsten ochSjöfartsverket för sjöräddningstjänsten. Räddningsledaren kan begära hjälpfrån statliga och kommunala myndigheter.Regeringen anmäler att träffade avtal medFörsvarsmakten om helikopterberedskap för sjöräddningsinsatser. Enligt avtaletskall Försvarsmakten dygnet runt hålla viss beredskap med helikopter på ,, och . och studerar förnärvarande frågor rörande en samordning av räddningsresurserna, bl.a. för attfå belyst beredskapen i norra s.k. civilbruksutredningen har studerat utnyttjandet av försvaretshelikoptrar och bl.a. föreslagit att de fem för sjuktransporter särskiltanskaffade helikoptrarna skall kunna tas i anspråk av sjukvårdshuvudmännengenom långsiktiga avtal. Försvarsmakten har deltagit i sju upphandlingar menendast lyckats få ett kontrakt - med . Regeringendrar slutsatsen att Försvarsmakten av bl.a. prissättningsskäl har haft svårtatt hävda sig i konkurrensen med civila helikopteroperatörer.Regeringen anför att Försvarsmaktens helikoptrar kantas i anspråk som s.k. nödhelikoptrar. Detta regleras i 2 § förordningen(1986:1111) om militär medverkan i civil verksamhet. Systemet innebär attFörsvarsmaktens helikoptrar, främst , 10 och 11, skall kunnautnyttjas av sjukvårdshuvudmännen för transporter vid livshotande situationerdär omedelbar transport är avgörande för behandlingen av skadade eller sjuka.Helikoptrarna behåller sin ordinarie basering och beredskap. Försvars-maktenär skyldig att utföra en transport om inte ordinarie verksamhet av störrebetydelse allvarligt hindras. Transport skall utföras till ett på förhandfastställt pris, nämligen Försvarsmaktens genomsnittliga internkostnad förifrågavarande helikoptrar. skall larmas av sjukvårdshuvudmangenom flygräddningscentralen i . Flygräddningscentralen larmardärefter lämpligt helikopterförband.Regeringen bedömer att sjukvårdshuvudmännen genom systemet mednödhelikoptrar - till en rimlig kostnad - får tillgång till samtligaförsvarets helikoptrar som lämpar sig för akuta sjuktransporter. Eftersomsystemet omfattar alla Försvarsmaktens helikopterförband täcks i princip helalandet. Regeringen anför att den särskilt kommer att tillse att en godräddningsberedskap på även framgent upprätthålls på bl.a. Säve.Regeringen betonar att nödhelikoptrarna skall ses som ett komplement tillavtalstecknade helikoptrar.MotionenrnaSamma mMotionärerna i motion Fö38 (fp parti) ställer sig beträffandemöjligheterna till sjuktransporter med militära helikoptrar tveksamma till attkoncentrera de helikopterdivisionerna till enbart två orter. I motionenhänvisas till Det finns uppgifter som visar att en fördelning av de marinahelikopterresurserna på tre orter är en lika kostnadseffektiv lösning. Enordentlig genomlysning av problemen borde ske innan beslut fattas i denna del(yrkande 31).UtskottetUtskottet har vid ett flertal tillfällen, t.ex. i samband med försvarsbeslutet1987 och 1992 samt vid 1994/, haft anledning att behandlafrågan om sjuktransporter och räddningsinsatser av civila med . Vid det senaste tillfället framhöll bl.a. utskottet (bet.1994/95:FöU4) att det är viktigt att samhällets resurser förhelikoptertransporter samordnas i största möjliga utsträckning så att entillfredsställande beredskap kan ges medborgarna i hela landet såväl vidsjuktransporter som vid olika slags räddningsinsatser. Utskottet pekade på attde reviderade bedömningarna beträffande behovet av beredskap förundervattenskränkningar borde på ett positivt sätt kunna bidra till attförbättra beredskapen för civilt bruk av helikoptrar.Vid samma tillfälle betonade utskottet angelägenheten av att särskilt fråganom sjuktransporter med helikopter får en lösning. Det borde ankomma påregeringen att vidta erforderliga åtgärder samt återkomma till medförslag till beslut om så skulle krävas. Utskottet sade sig inte varafrämmande för att regeringen i författning reglerade en skyldighet förFörsvarsmakten att upprätthålla helikopterberedskap så att ansvarigaräddningsledare kan disponera helikopter i fall av nöd.Utskottet kan, med utgångspunkt i regeringens redovisning itotalförsvarspropositionen, konstatera att frågan om att på etttillfredsställande sätt kunna ställa försvarets helikopterresurser tillsamhällets förfogande för sjuktransporter och räddningsinsatser har tagit stegi positiv riktning. Systemet med nödhelikoptrar är ett sådant. Ett annat ärden i det föregående behandlade samordningen i en helikopterflottilj.Utskottet förutsätter att tillkomsten av denna kommer att öka möjligheternatill en bättre räddningsberedskap inom landet som helhet. Det är angeläget,vilket utskottet också tidigare framhållit (bet. 1994/95:FöU4), med en bättreberedskap i norra . Utskottet noterar också regeringens uttalande omatt även fortsättningsvis en god räddningsberedskap på skallupprätthållas på bl.a. Säve.Utskottet förutsätter att arbetet med att åstadkomma en effektivarehelikopterberedskap för sjuktransporter och räddning fortsätter. Bl.a. börFörsvars-makten fortsätta sina ansträngningar att få till stånd avtal medsjukvårdshuvudmännen om sjuktransportberedskap.Utskottet utgår vidare från att regeringen i det fortsatta arbetet medhelikopterresursernas organisation och lokalisering gör en sådan genomlysningav problemen som påtalas behov av i motion Fö38 (fp parti) yrkande 31. Någonriksdagens åtgärd som följd av motionsyrkandet synes därför inte nödvändig.Förmåga till sjömålsbekämpningUtskottet behandlar här vad regeringen har anfört i totalförsvarspropositionenpå s. 189-190.RegeringenRegeringen refererar till försvarsutskottets begäran (bet. 1995/96:FöU1 s. 50)om en samlad bedömning av möjligheterna att tillgodose det framtida behovet avförmåga att bekämpa mål på sjön.Regeringen konstaterar att antalet vapenbärare med sjömålsförmåga minskarunder perioden. som antalet flygplan som kan bära sjörobot ökar såminskar antalet ytstridsfartyg och ubåtar. De rörliga kustförsvarsförbandenbehålls eller utökas, medan de fasta förbanden reduceras kraftigt.Förmågan till upptäckt och identifiering av sjömål förbättras genomflygburen radar och signalspaningsförband. Sambandssystemet ger efter handkraftigt förbättrade förutsättningar för att leda och samordna förband iluften, till sjöss och på marken.Regeringens sammantagna bedömning är att den för krigsorganisationenföreslagna utvecklingen väl motsvarar kraven på sjömålsbekämpningsförmåga inuvarande omvärldsläge.UtskottetUtskottet delar regeringens bedömning att den för krigsorganisationenföreslagna utvecklingen beträffande attackflyg, ytattack, ubåtar,kustförsvarssy- stem och minor väl motsvarar kraven påsjömålsbekämpningsförmåga.Skydd av samhällsviktig verksamhetUtskottet behandlar här totalförsvarspropositionens avsnitt om skyddet avsamhällsviktig verksamhet (s. 179-181).RegeringenRegeringen erinrar om att den i samband med försvarsbeslutets första etappbetonade vikten av att det finns ett bra säkerhetsskydd kring de skyddsobjektsom är väsentliga för infrastrukturens funktion. Särskilt framhölls behovet avytterligare personal för bevakningsuppgifter under höjd beredskap.Regeringen anför att Försvarsmakten avråder från att korttidsutbildapersonal och att krigsplacera denna i stridande förband utan kompletterandeutbildning. Om en bevakningsorganisation skall organiseras bör detta i ställetske som en åtgärd under ett anpassningsskede. Regeringen delar Försvars-maktens uppfattning i denna fråga.Regeringen bedömer sålunda att uppsättning och bemanning av enbevakningsorganisation med bevakningsplutoner bör förberedas men genomförasförst i ett anpassningsskede och då genom överföring av totalförsvarspliktigamed militär grundutbildning. bör omfatta ca 40 000personer.Regeringen hemställer att godkänner förslaget angåendeförberedelser för införande av särskilda bevakningsplutoner.Regeringen bedömer hemvärnet vara en viktig bevakningsresurs. Somframhållits i samband med redogörelsen för krigsorganisationens utvecklinganser regeringen att den nuvarande personalstyrkan på ca 90 000 personer börutökas till 125 2001. bör utrustningen moderniseras.Regeringen bedömer vidare att driftvärnet i sin nuvarande form tills vidarebör finnas kvar som ett av flera bevakningsalternativ.Överstyrelsen för civil beredskap och har föreslagit attberedskapspolisorganisationen skall utökas med 7 000 personer underförsvarsbeslutsperioden. Organisationen kommer då att omfatta 15 000beredskapspoliser, varav 5 000 som särskild del och 10 000 som allmän del.Vidare föreslår myndigheterna att personal rekryteras till den särskildaberedskapspolisen genom att totalförsvarspliktiga, när de i 30-årsåldernlämnar fältförbanden, skrivs in med civilplikt för tjänstgöring inomberedskapspolisen.För att bygga upp organisationen planeras utbildning av 1 000 särskildaberedskapspoliser samt av 1 000 allmännaberedskapspoliser och 500 under år 2000.Regeringen bedömer att beredskapspolisen med en utökad organisation ochbättre utbildning kan utgöra ett lämpligt komplement för bevakning avskyddsobjekt.UtskottetUtskottet konstaterade inför försvarsbeslutets första etapp (1995/96:FöU1s. 81) bl.a. att den föreslagna bevakningsorganisationen kan byggas upp ochbemannas på olika sätt. Utskottet poängterade betydelsen av atthemvärnsorganisationen personellt och materiellt utvecklas efter tidigarebeslutad inriktning och utgick vidare från att Försvarsmakten och regeringengranskar för- och nackdelar med skilda sätt att lösa de tillkommandebevakningsuppgifterna. Regeringen återkommer i totalförsvarspropositionenoch föreslår att uppsättning och bemanning av en bevakningsorganisation medbevakningsplutoner bör förberedas, men genomföras först i ettanpassningsskede. Bemanningen avses härvid ske med militärt grundutbildadetotalförsvarspliktiga. Utskottet anser att förslaget är i linje med utskottetsgrundsyn att utbildad personal skall tas till vara före det att ny personalutbildas för samma uppgift. bör således godkänna regeringens förslagom förberedelser för att kunna införa särskilda bevakningsplutoner.Utskottet delar också regeringens bedömning att hemvärnet är en viktigbevakningsresurs. Utskottet betonar ånyo vikten av att hemvärnsorganisationenfår beslutat personellt och materiellt innehåll.Utskottet har vidare ingen erinran mot vad regeringen anfört om en utökadorganisation med beredskapspoliser som ett komplement för bevakning avskyddsobjekt.Militära internationella insatserUtskottet behandlar här vad regeringen i totalförsvarspropositionen (s. 95-97)har anfört om militära internationella insatser. Utskottet behandlar vidaremotionerna Fö1 (fp), Fö7 (s), Fö23 (kd) yrkandena 35, 36 och 39, Fö42 (mp)yrkandena 14-15, Fö48 (s), Fö55 (c) samt Fö324 (v).RegeringenSverige skall utveckla sin förmåga att kunna medverka i fredsfrämjandeinsatser . Regeringen förordar därför vissa organisatoriskaåtgärder. Inom Försvarsmakten bör sålunda med utgångspunkt i nuvarande SWEDINTbildas ett internationellt kommando. Kommandot skall organisera, utbilda ochunderstödja de fredsfrämjande insatser som medverkar i. Utöver denoperativa ledning som utövas av den ansvarige chefen i insatsområdet, ansvararchefen för det internationella kommandot för ledning av t.ex. logistik,personal och ekonomi.Kommandot skall enligt regeringen ha kapacitet att kunna delta i varaktigafredsfrämjande insatser med en styrka som bör vara så organiserad att den kanutgöra en självständig enhet på bataljonsnivå inom ramen för en störreinternationell styrka. I det internationella kommandot skall även marin- ochflygstridskrafter kunna ingå.Specialenheter för ledning, fältarbeten - t.ex. minröjning - transportersamt för hälso- och sjukvård skall organiseras vid kommandot. Dessa enheterskall även kunna delta i civila humanitära insatser.Då svensk specialistmedverkan aktualiseras skall den efterfrågade enhetensinsatsberedskap snabbt kunna höjas. Kommandot bör vidare hålla en kader avsnabbt tillgänglig personal för tjänstgöring som militärobservatörer ochstabsofficerare samt för specialistuppdrag.Försvarsmakten bör inom det internationella kommandot organisera ensnabbinsatsstyrka som skall bestå av ett mekaniserat skyttekompani, personalför ledning samt en av tidigare nämnda specialenheter. Snabbinsatsstyrkan börkunna sättas in i ett krisområde efter regeringensbeslut.Verksamheten inom Försvarsmaktens särskilda enhet för humanitära insatser,Swedrelief, bör enligt regeringen föras över till Statens räddningsverk.Regeringen återkommer till detta.Volym och innehåll i den svenska styrkan skall enligt regeringen efter handkunna anpassas till efterfrågan och tillgängliga ekonomiska resurser. Resurserför internationella fredsfrämjande insatser anvisas under anslaget A 2Fredsfrämjande truppinsatser som skapas genom överföring frånUtrikesdepartementet fr.o.m. år 1997.Regeringen hemställer att godkänner förslaget att omorganiseraSWEDINT till Försvarsmaktens internationella kommando i Södertälje.MotionernaMiljöpartiet de gröna tar i sin partimotion Fö42 (mp) upp internationellautbildnings- och rekryteringsfrågor. Motionärerna anser möjligheterna till ensamordnad militär och civil utbildning särskilt intressanta. Motionärernapekar på att situationen för hemvändande FN- och IFOR-soldater ofta är svår.De bär ofta på krigsminnen och möter arbetslöshet, utanförskap och en känslaav att ingen förstår deras situation. anser att de hemvändandesoldaterna skall mötas på ett sådant sätt att de kan använda sina erfarenheterpå ett konstruktivt sätt, både för det civila samhället och för individen.Motionärerna föreslår därför ett frivilligt samarbetsprogram medfredsorganisationer samt att speciella ?efteruppdragsplatser? inrättas påarbetsplatser där de hemvändande soldaterna kan få ta del av andra villkor änkrigets, få ansvarsfulla uppgifter och integrera sig (yrkande 14).Samma motionärer anser vidare att frågan bör ställas om hur ofta det ärlämpligt att samma person upprepade gånger, och med korta uppehåll, rekryterastill internationella uppdrag. Regeringen bör sålunda överväga en?uppehållstid? mellan uppdragen, så att det finns möjlighet till en ordentligbehandling mot posttraumatiska stressymptom (yrkande 15).Kristdemokraterna bejakar i kommittémotion Fö23 (kd) att SWEDINTomorganiseras till Försvarsmaktens internationella kommando men menar att detkan finnas behov av att utreda hur den framtida utbildningsorganisationenskall se ut för att vara kostnadseffektiv och hur ytterligare byråkratiseringkan undvikas (yrkande 35).Kristdemokraterna betonar att den svenska ambitionshöjningen för deninternationella verksamheten bl.a. fordrar utbildningssatsningar i etik ochuppförandekoder. Den kunskap och det utbildningsmaterial i etik som finns vidMilitärhögskolan bör utnyttjas i utbildningen när militär och civil personalskall förberedas för internationella uppdrag. Eftersom vi eftersträvar ettbrett utländskt deltagande i utbildning för internationell verksamhet äretikfrågorna viktiga för att underlätta och klara av svåra ställningstagandeni fredsfrämjande operationer. Forskning och erfarenhetsutbyte mellan Sverigeoch andra länder inom etikområdet kan också ge värdefulla bidrag tilluppbyggandet av demokratiska försvarsmakter. Motionärerna föreslår att det somanförts om etik i utbildningen vid det internationella kommandot gesregeringen till känna (yrkande 36).Samma motionärer pekar på den stora förslitningen av materiel i samband medinternationella uppdrag. Kostnaderna för försliten och förstörd materiel måstedärför uppmärksammas. Enligt motionärerna bör det klargöras huruvidamaterielen för internationell verksamhet skall tas ur mobiliseringsförrådeller särskilt anskaffas och förrådsställas enbart för fredsfrämjande insatser(yrkande 39).Vänsterpartiets kommittémotion Fö324 (v) föreslår att hosregeringen skall begära förslag till ändringar i nuvarandeverksamhet. Motionärerna har då fyra saker i åtanke.En omfattande s.k. debriefing som sker med hemvändande personal för att denefter påfrestande förhållanden smidigt skall kunna återgå till ett normaltliv. Denna verksamhet utgör en utomordentlig bas för metodutveckling ochforskning inom området posttraumatisk stress, kunskaper som också efterfrågasinternationellt.Den utvecklade kompetens som finns vid och det storainformationsflödet om i stort alla pågående fredsbevarande missioner skullekunna utvecklas även för avsevärt mer långsiktiga projekt, och också för renforskning. Till exempel sker ingen forskning om hur militärer skullekunna stödja humanitära insatser i ett visst område och hur denna samverkan,som genomförs under tämligen improviserade former, skulle kunnautvecklas.Den kunskap som byggt upp om olika konfliktområden och omvad som krävs för att kunna verka under sådana omständigheter skulle kunnautnyttjas av fler.Forskning och utveckling om utrustning för minröjning är av största vikt.Det krävs också utbildning av personal. En sådan utbildning och utvecklingsker vid , men insatsen bör ökas så att blir ledande pådet internationella området.I tre motioner - Fö1 (fp), Fö7 (s) och Fö55 (c) - förordas, med likartademotiv, att det internationella kommandot förläggs till i stället förtill . Huvudskälet är att detta skulle ge en större besparing.I motion Fö48 (s) framhålls en rad exempel på internationell verksamhet iKarlskrona. Motionärerna föreslår att ett marint centrum för internationellverksamhet skapas i Karlskrona.UtskottetRegeringen förordar vissa organisatoriska åtgärder för att effektiviserasvensk medverkan i framtida fredsfrämjande insatser. Ett internationelltkommando bildas med utgångspunkt i nuvarande . Kommandot skall hakapacitet att delta varaktigt i fredsfrämjande insatser med en styrka avbataljons storlek. Olika slags specialenheter skall ingå och ensnabbinsatsstyrka skall organiseras.Utskottet konstaterar att (bet. 1995/96:FöU1,rskr.