bet · GJ01KU30 · 1996-05-09 00:00:00 — EU-samrådet kan ses som ettkomplement till den normala beredningenmellan departementen av har till uppgift attadministrera och koordinera de olikadepartementens medverkan i EU-arbetet.Sekretariatet är placerat vidUtrikesdepartementet och har under år1995 legat underutrikeshandelsministerns ledning. har sekretariatsfunktionerför såväl EU-samrådet som EU-beredningen. svarar föratt inkomna ärenden från den svenskaständiga representationen i Brysselkanaliseras till berörda departement ochsäkerställer att ärendena bereds ochavgörs. Sekretariatet ansvarar också föratt den svenska ständigarepresentationen i får direktivför ärendenas fortsatta handläggning. har vidare detövergripande ansvaret för kontakternamed kansli.Ytterligare information finns i den avdåvarande Sekretariatet förEuropainformation i november 1995publicerade - omsvenskt deltagande i kommittéer ocharbetsgrupper. Tyngdpunkten i handbokenligger på att beskriva deförutsättningar som gäller för svenskari kommittéer och arbetsgrupper i EU:sinstitutioner.Vidare vill utskottet erinra omStatskontorets rapport 1996:7 EU-medlemskapets effekter på svenskstatsförvaltning. Samordning,organisation och arbetsformer istatsförvaltningens EU-arbete. Irapporten dras flera slutsatser om densvenska statsförvaltningens arbete medEU-frågor. Bl.a. anser Statskontoret attregeringen har de styrinstrument sombehövs för samverkan med myndigheternamen att dessa instrument kan utnyttjasmycket effektivare. Enligt rapporten börstatsförvaltningens berednings- ochförhandlingsstruktur ses över.Statskontorets undersökning visar atten betydande del av styrningen avmyndighetstjänstemännens deltagande i EU-organens arbete ges i muntlig form.Statskontoret finner skäl attrekommendera en skärpning av formkravengenom skriftliga instruktioner ochrutinmässig återrapportering. Ett syftemed detta är att ge regeringen bättremöjligheter att styra och följatjänstemännens prestationer.Utskottet avser att även följaregeringens organisation för hanteringav EU-frågor. I övrigt finner utskottetinte anledning till något uttalande idenna del.11. Regeringens tillämpning av reglernaom allmänna handlingar i ärenden somberör förhållande till EUÄrendetI en anmälan till utskottet har begärtsatt utskottet skall granska regeringensoch prövning avutlämnande av handlingar i ärenden somberör förhållande till EU.Enligt anmälaren har bl.a. frånjournalisthåll framförts kritik mot attdet sedan blivit medlem av EUblivit svårare att frånregeringskansliet få ut inkomnahandlingar som t.ex. berör Sverigesförhållande till EU på olika områden.Anmälaren anser att utskottet börgranska hur man i regeringskansliethanterat prövningen av offentlighet ochsekretess i ärenden som berör Sverigesförhållande till EU inom olikasakfrågeområden. Anmälan biläggs bilagaA 8.1.BakgrundUtrikessekretessenSedan den 1 januari 1995 gäller, enligt2 kap. 1 § sekretesslagen, sekretess föruppgift som angår förbindelsermed annan stat eller i övrigt rör annanstat, mellanfolklig organisation,myndighet, medborgare eller juridiskperson i annan stat eller statslös, omdet kan antas att det stör Sverigesmellanfolkliga förbindelser eller påannat sätt skadar landet om uppgiftenröjs.Utgångspunkten är sedan den 1 januari1995 att alla uppgifter som rör Sverigesförbindelser med andra stater ochmellanfolkliga organisationer äroffentliga. Förslaget var enligtproposition 1994/95:112 motiverat iförsta hand av en strävan att även inomramen för ett svenskt deltagande i EU-samarbetet säkerställa rätten till insyni allmänna angelägenheter. Ipropositionen uttalar regeringen att denavser att vid ett svenskt medlemskap iEU noga följa utvecklingen på områdetoch att den är beredd att övervägaytterligare åtgärder för öppenhet.EU-DiaAv Statsrådsberedningens promemoria den1 omdokumentregistreringssystemet EU-Dia(bilaga A 8.2) framgår bl.a. att EU-Diainfördes efter några månaders provperiodi departementen den 1 april 1995.Systemet är konstruerat för att ta handom det omfattande flödet av allmännahandlingar, dokument , som emanerarfrån EU:s olika organ eller somupprättats inom ochsom relateras till EU-frågor. EU-Diaanvänds på likartat sätt av alladepartement med undantag för UD.Registreringen uppfyller de krav somställs på registrering av allmännahandlingar enligt sekretesslagens 15kap.I EU-Dia har varje departement ansvarför sina egna dokument. Regi-streringsuppgifterna bildar tillsammansen databas som är uppbyggd perkalenderår. Det är möjligt att öppnasamtliga departements databasersamtidigt och därigenom få en överblicköver vilka handlingar som kommit ineller upprättats oavsettdepartementstillhörighet.Under registreradessammanlagt drygt 40 000 dokument i EU-Dia. Motsvarande siffra för förstakvartalet är drygt 13 200 dokument.Mängden handlingar som inkommer tilldepartementen har lett till att fleradepartement anställt särskilda EU-registratorer som enbart sysslar med EU-Dia. Då flertalet dokument är författadepå franska eller engelska krävs att desom registrerar dem behärskar dessaspråk. Ett problem av teknisk art är attöversändandet av uppgifter från Brysseltill ibland försenas fleratimmar, något som leder till betydandeextraarbete på registra-torskontoren.Utskottets enkätKonstitutionsutskottet har från varjedepartement inom regeringskanslietbegärt att få svar på fyra frågor medanledning av granskningsanmälan.Frågorna gäller bl.a. tillämpningen avoffentlighetsprincipen avseende EU-handlingar inom . Ensammanställning av departementens svarbiläggs bilaga A 8.3.Departementens svar kan sammanfattasenligt följande.Det är svårt att avgöra om den från den1 gällande lydelsen av 2kap. 1 § sekretesslagen angåendeutrikessekretessen lett till någonförändring i antalet utlämnade dokument.Underlaget är för litet för att enjämförelse skall kunna göras med vad somgällde tidigare. En presumtion föroffentlighet finns numera i motsats tillvad som gällde tidigare. Detta ledertill att den i viss mån mer schablonmässiga sekretessbedömningensom tidigare kanske skedde ersatts av enmer ingående bedömning.När det gäller diarieföringen av EU-handlingar är departementenserfarenheter att det inte föreliggernågra svårigheter att avgöra vilka EU-handlingar som är allmänna. Eventuelltkan det vara problem förenskilda tjänstemän att avgöra vad somskall diarieföras och betraktas somallmänna handlingar speciellt när det ärfråga om handlingar som tjänstemännenerhållit i samband med möten i EU:sarbetsgrupper. Rutinerna fördiarieföringen av EU-handlingar följerde generella principer som antagits förregeringskansliet (EU-Dia).När det gäller hanteringen av dehandlingar som upprättats inomregeringskansliet (t.ex. bakgrunds-,analys- och diskussionsmaterial) harinte departementen funnit några störresvårigheter att avgöra vilka handlingarsom är att anse som allmänna och vidvilken tidpunkt de är att anse somallmänna.När det gäller överlämnande avhandlingar till hardetta inte berett några större problem.EU-nämnden har fått de handlingar somnämnden skall ha eller som nämndenbegärt att få. Handlingar som lämnasöver till harupprättats utifrån det faktum att deblir allmänna handlingar genomöverlämnandet.Utskottets bedömningRegeringskansliet synes ha ett välfungerande system för hantering av EU-handlingar.Dokumentregistreringssystemet EU-Dia sominfördes har av vad somframgår av departementens svar fungeratväl under den relativt korta period somdet varit i bruk.Vissa svårigheter vidhanteringen/registreringen gäller dockde handlingar som enskilda tjänstemänerhåller på t.ex. arbetsgruppsmöten inomEU utomlands. Dessa handlingar ärallmänna handlingar och bör registrerasi liksom alla allmännahandlingar. Rutinerna för hanteringen avdessa handlingar bör följas inomregeringskansliet.Det har enligt utskottets mening gåttför för att en mer ingåendeutvärdering av regeringskanslietshantering av EU-handlingar skall kunnagöras. Frågan bör bli föremål förgranskning sedan en längre tidförflutit.När det gäller frågan om regeringensoch information tillriksdagen i ärenden inom Europeiskaunionen behandlas denna i utskottetsutvärdering av arbete med EU-frågorna, som pågår och beräknas varaavslutad under innevarande vår.12. Jäv för statsrådAnmälan m.m.I en anmälan, bilaga A 9.1, har begärtsgranskning av regeringens beslut den 30mars 1995 om permutation av StiftelsenBostadskooperationens Garantifond.Granskningen bör enligt anmälan avsedels regeringens skäl för beslutet attdela upp fonden, dels frågan om jäv iärendet för statsråden ochAnders Sundström.Genom det i anmälan nämnda beslutet gavregeringen ()tillstånd att dels till en av , , överlåtaden del av SBG:s förmögenhet som enligtSBG:s interna redovisning var knutentill HSB, dels ändra stiftelsensstadgar. Beslutet innebar ändring av ettbeslut av Kammarkollegiet, vari ansökanom permutation avslagits.En begäran om förundersökning avomständigheterna kring SBG:s beslut omöverlåtelse av förmögenhet till HSB:sGarantifond har lämnats in tillRiksåklagaren och överlämnats tillStatsåklagarmyndigheten för speciellamål. Något beslut i frågan omförundersökning skall inledas har ännuinte fattats. Med anledning härav anserutskottet att granskningen nu endast böromfatta frågan om jäv vidregeringsbeslutet. Utskottet kan senareåterkomma i fråga om regeringens beslutsom sådant.BakgrundÄrendetUtskottet har under granskningen hafttillgång till akti ärendet. Därutöver har genomStatsrådsberedningen inhämtats svar frånregeringskansliet på frågor frånutskottet, bilagorna A 9.2-9.5 samthållits utfrågningar med statsråden , bilaga B 8, och AndersSundström, bilaga B 10.SBG bildades av ek.för. och SvenskaRiksbyggen ek.för. Den har enligtstiftelseurkunden och stadgarna tilländamål- att i fråga om sådanabostadsrättsföreningar som har avRiksbyggen ochHSB:s godkända stadgarupptaga lån för hyresbortfall enligtkungörelsen (1972:760) om lån avseendekostnader för outhyrda lägenhe-ter eller motta tillskott för täckandeav hyresbortfall,- att lämna tillskott för täckande avkostnad för hyresbortfall,- att motta och förvalta säkerheter föroch medel avsedda för återbetalningav upptagna lån och ombesörja sådanåterbetalning,- samt att driva annan härmedsammanhängande verksamhet.För beslut inom SBG föreskrivs istadgarna att ett beslut om ändring avstadgarna eller om upplösning vara giltigt skallgodkännas av ek.för.,Svenska ek.för. Stiftelsen skall vidare varaundantagen från tillsyn enligttillsynslagen.SBG, ekonomisk förening ochHSB:s ekonomisk förening gavi in en ansökan ompermutation hos Kammarkollegiet.Tillstånd söktes till uppdelning av SBGmed överlåtelse av del av desstillgångar och skulder till den av till följdändring av stiftelsensstadgar. Uppdelningen avsågs ske så attSBG överlåter den del av sina tillgångaroch skulder som är identisk med HSB-sfären inom SBG .Kammarkollegiet avslog ansökan, ochavslagsbeslutet överklagades tillregeringen. Regeringen biföll genombeslut överklagandet. Ibeslutet deltog statsministern statsråden , ,, , , ,, , , ,, , , ,, , , ,och . Föredragande varstatsrådet var före inträdeti regeringen anställdsom marknadschef hos . Han hade enligt egenuppgift inte något engagemang iförvaltningen av SBG. Inte hellermedverkade han vid ansökan ompermutation eller beslut inom Riksbyggenrörande SBG, även om han kände till attett ärende om förändring av SBG:sstadgar existerade. Han anser inte atthans ställning i var sådanatt han borde ha avstått från att deltai regeringens beslut. Någon diskussionom jäv i detta ärende förekom inte videller inför regeringssammanträdet.Statsrådet var ledamoti styrelsen för sedan den 3 maj 1993och fram till dess han utsågs tillstatsråd . Från den 5maj 1994 var han ordförande i förbundet.Han deltog enligt uppgift i skrivelsefrån i styrelsenshandläggning av ärendet enligt följande.- Vid styrelsemöte den 24 augusti 1993redovisades läget beträffande SBGvarefter styrelsen beslutade att olikaalternativ skulle utredas vidare.- beslutade styrelsenatt uppdra åt VD för att slutföra förhandlingar medRiksbyggen om SBG. Den 14 december1993 lämnades en lägesrapport.- Styrelsen godkände därefter den 1 mars1994 att ansökan om permutationav SBG inlämnas till Kammarkollegiet avHSB:s och Riks-byggen och att . Den 29mars 1994 rapporterade VD attKammarkollegiet avslagit ansökningen ochatt beslutet skulle överklagas.- Styrelsen utsåg den 5 maj 1994ledamöter i Stiftelsen beslutade styrelseninrätta garantiförsäkring Avgiftsgaranti för bostadsrättsföreningar .I fråga om sin befattning med ärendetinom regeringen har han förklarat attdet inte förekom någon gemensam ellerallmän beredning och inte heller någondiskussion om ärendet vid detregeringssammanträde då det var uppetill avgörande. Han uppmärksammade inteatt det var uppe. I efterhand har hankonstaterat att han - för attupprätthålla erforderligt respektavstånd- borde ha avstått från att delta iavgörandet. Inom regeringen har nudiskuterats hur liknande jävssituationerkan undvikas i fortsättningen, och manär överens om att tillStatsrådsberedningen redovisa ävenuppdrag från tiden föreregeringsinträdet.Bestämmelser m.m. i fråga om jävEnligt 6 kap. 9 § andra stycketregeringsformen får statsråd inte utövaallmän eller enskild tjänst samt inteheller inneha uppdrag eller utövaverksamhet som kan rubba förtroendet förhonom.Regler om jäv i statlig förvaltningfinns i förvaltningslagen (1986:223).Den gäller formellt inte vidhandläggning av regeringsärenden meniakttas ändå i praxis av regeringen.Enligt 11 § förvaltningslagen är den somhandlägger ett visst förvaltningsärendeatt anse som jävig bl.a. om saken angårhonom själv eller om ärendets utgång kanväntas medföra synnerlig nytta ellerskada för honom själv eller någonnärstående (punkt 1), om han ärställföreträdare för den som saken angåreller för någon som kan vänta synnerlignytta eller skada av ärendets utgång(punkt 2) eller om det i övrigt finnsnågon särskild omständighet som är ägnadatt rubba förtroendet till hansopartiskhet i ärendet (punkt 5). I 12 §sägs bl.a. att den som känner till enomständighet som kan antas utgöra jävmot honom självmant skall ge det tillkänna.Bestämmelsen i 11 § punkt 5 gäller vadsom brukar kallas delikatessjäv. Somexempel på vad som faller in under dennaregel kan nämnas att den som handläggerärendet är uppenbar vän eller ovän medpart eller annan intressent i ärendet,att han står i någon form av mer markantberoendeförhållande till den som sakenangår, exempelvis att han har lånatpengar av denne, eller där han av t.ex.ideella skäl särskilt engagerat sig isaken på ett sätt som ger anledning attanta att det brister i förutsättningarnaför en objektiv bedömning av denna. Iförarbetena till den gamlaförvaltningslagen berördes frågan om enpersons anknytning till en fackligorganisation kunde grunda jäv i ärenderörande organisationen (SOU 1968:27 s.134, prop. 1971:30 s. 350-356).Hänvisning gjordes till vissa uttalandeni proposition 1965:60. Där hadeframhållits bl.a. att enbart detförhållandet att någon tillhör ellertillhört en organisation som varförhandlingspart inte kunde anses varaägnat att rubba förtroendet föropartiskhet i tjänsteutövningen. Omdäremot personen tillhör organisationensstyrelse eller innehar annatförtroendeuppdrag för organisationeneller är funktionär inom denna varförhållandet annorlunda. En sådananknytning måste anses ägnad attförringa tilltron till opartiskhet vidhandläggningen (a. prop. s. 123).I Statsrådsberedningens skriftFörvaltningslagens tillämpning hosregeringen och i en promemoria frånStatsrådsberedningen (SB PM 1987:2)lämnas bl.a. följande råd när det gällerjäv vid regeringssammanträden.Det åligger statsråd att förvissa sigom att det vid ett visstregeringssammanträde inte kommer uppärenden som statsrådet i annatsammanhang tagit befattning med eller ivilka statsrådet av andra orsaker är attanse som jävig. I princip bör detundvikas att ett statsråd som är jävig iett ärende enligt någon av dejävsgrunder som anges i 11 §förvaltningslagen föredrar ärendet ellerpå annat sätt deltar i avgörandet av detvid regeringssammanträde. Också itveksamma fall bör statsrådet avstå frånatt delta i avgörandet. Om ett statsrådanser sig vara jävig i ett ärende somligger utanför hans direkta ansvarsområde anmäler han att han inte deltar iavgörandet av ärendet tillstatsministern och protokollföraren.För att undvika att ett statsråd deltari regeringsbeslut som han eller hon kanvara jävig i på grund av aktieinnehavgäller sedan regeringssammanträdet den 7maj 1992 tills vidare följande ordning:Dagen före ett regeringssammanträde fårrättschefen i Statsrådsberedningenärendeförteckningarna från samtligadepartement. Rättschefen går igenomförteckningarna och jämför dem medaktuella uppgifter om statsrådensaktieinnehav. Om något statsråd ägeraktier i ett bolag som på något sättberörs av ett ärende anmäls detta tillprotokollföraren, som anmäler saken vidregeringssammanträdet, där man sedan tarställning till jävsfrågan.Efter det att den socialdemokratiskaregeringen tillträdde har inomregeringen träffats en överenskommelseatt statsråden på samma sätt som medfondpapper också offentligen skallredovisa näringsverksamhet och innehavav vissa fastigheter, advokatbyrå,konsultföretag och revisionsbyrå. Vidareskall redovisas avtal med tidigarearbetsgivare om fortsatt utbetalning avlön, pension eller liknande förmån samtfortsatta betalningar från arbetsgivaressida av pensionsavgifter eller liknandeavgifter samt avtal med nuvarande ellerframtida arbets- eller uppdragsgivare omanställning, uppdrag eller liknandeengagemang såvitt avser uppdrag utöverde för det egna partiet och dessorganisationer. Redovisningarnaförtecknas av rättschefen iStatsrådsberedningen på samma sätt sommed uppgifterna om innehav avfondpapper.Inom regeringen har härefter träffatsytterligare en överenskommelse. I ettcirkulär frånStatsrådsberedningen till statsrådenuttalas följande.Erfarenheter har visat att frågan omjäv i regeringsarbetet kan komma uppäven med anledning av sådanaanställningar eller uppdrag som ettstatsråd innehaft före utnämningen tillstatsråd.Därför har statsråden kommit överens omatt också sådana anställningar elleruppdrag skall redovisas på samma sättsom uppdrag . Syftetmed redovisningen är främst attinformera tjänstemän i det egna ochandra departement så att de kanuppmärksamma eventuella jävssituationer.En rimlig avgränsning avredovisningsskyldigheten bör dock göras.Anställningar och uppdrag som upphörttidigare än före utnämningentill statsråd behöver inte redovisas.Vidare bör redovisningsskyldighetenbegränsas till sådana arbets- ochuppdragsgivare som rimligtvis kan tänkasförekomma som parter eller av annat skälhar något väsentligt intresse i ettregeringsärende.Uppgifterna skall redovisas tillrättschefen i Statsrådsberedningensenast den 1 juni 1996.Konstitutionsutskottet behandlade under1992/frågan om jäv förstatsråd. Utgångspunkten var då vissastatsråds innehav av värdepapper. Igranskningsbetänkandet (bet.1992/93:KU30) gavs en ingåenderedogörelse för gällande bestämmelserm.m. Utskottet uttalade iärendet (s. 53) bl.a. att frågan om jävi förvaltningslagens mening skall prövasi det enskilda ärendet med beaktande avalla föreliggande omständigheter och atti de fall jäv föreligger, men även i defall där det är tveksamt om jävföreligger, bör statsrådet enligtetablerad praxis inte delta ihandläggningen av ärendet. Utskottetville i det sammanhanget understryka attnär jäv föreligger i ett ärende är dettafallet oavsett ärendets art elleromfattning. Utskottet ansåg det vidareviktigt att man skiljer mellan sådanaförhållanden som är ägnade att rubbaförtroendet för ett statsråd ochförhållanden som konstituerar jäv förstatsrådet i ett visst ärende. Även omen jävssituation inte förelåg kundesåledes ett deltagande i ett visstbeslut medföra att allmänhetensförtroende för ett visst statsrådrubbas. Å andra sidan kunde det varatill nackdel om ett statsråd på grund avonödigt strikta regler inte kan delta iregeringsarbetet i full utsträckning. -Utskottet ansåg det därför vara lämpligtatt regler utformades för hanteringen avjävsfrågor i regeringsärenden som riktarsig direkt till regeringen.I lämnade promemoriaIntressekonflikter för statsråd erinrasom att det i fråga om handläggningen avregeringsärenden inte finns någrajävsregler som är formellt tillämpligamen att i regeringens praxis tillämpasjävsbestämmelserna i 11 och 12 §§förvaltningslagen och att denna ordningvunnit viss hävd. Kommittén uttalar somsin mening att dessa bestämmelser istort sett är väl lämpade för attiakttas i regeringsarbetet ochrekommenderar att statsråden ävenfortsättningsvis i princip iakttarförvaltningslagens jävsregler. Någonlagstiftning avseende jävsregler förstatsråd har kommittén inte funniterforderlig utan anser att det måsteräcka att regeringen gör klart - förriksdagen och för allmänheten - vilkajävsregler den anser sig böra tillämpa iregeringsarbetet. I sista hand blir det,påpekar kommittén, en fråga förriksdagens konstitutionsutskott och förriksdagen själv att i samband medgranskningen av regeringens arbete taställning till om de av regeringensmedlemmar tillämpade jävsreglerna ärgodtagbara.I promemorian uppmärksammas särskilt -förutom intressejävet - det s.k.delikatessjävet. Sådant jäv kanföreligga när det finns någon särskildomständighet som är ägnad att rubbaförtroendet till ett statsrådsopartiskhet i regeringsärende. Så kanenligt vara fallet, omärendet gäller ett företag hos vilketstatsrådet har varit anställd eller enorganisation vari statsrådet är medlem.Utskottets bedömningAnders har deltagit iregeringens beslut i ett ärende som rörten ekonomisk förening där han före sittinträde i regeringen varitstyrelseledamot och även under en tidordförande i styrelsen. Han hade därförinte bort delta i beslutet, vilket ocksånu är hans egen bedömning.Anders har uppgivit att haninte uppmärksammade att ärendet var uppepå regeringssammanträdet den 30 mars1995, och utskottet ifrågasätter inteden uppgiften. För enskilda statsråd ärdet förenat med stora svårigheter att ijävshänseende bevaka samtligaregeringsärenden.Utskottet vill dock understryka att detyttersta ansvaret för att jäv anmäls dådetta bör ske ligger och bör ligga påvederbörande statsråd. således ansvaret för att han kom attdelta i regeringens beslut, trots atthan bort avstå från det.På grund av svårigheterna för enskildastatsråd att på egen hand bevakaeventuella jäv i regeringsärenden krävshjälp av rutiner och system inomregeringskansliet. Sådana rutiner bordeha funnits.Enligt vad uppgivitvid utfrågningen har regeringendiskuterat åtgärder för att eventuellajävssituationer skall uppmärksammas, ochöverenskommelse har träffats om attanteckningarna hos Statsrådsberedningen,utom aktuella uppdrag ochrörelseinnehav, skall avse även tidigareuppdrag.Behovet av åtgärder för attuppmärksamma eventuella jävssituationerhar således noterats inom regeringen,och arbete pågår enligt vad utskotteterfarit inom i dettahänseende.Vad beträffar befattningmed ärendet anser utskottet inte attomständigheterna är sådana att han bortavstå från att delta i regeringensbeslut. Frågan om jäv hade emellertidbort uppmärksammas även såvitt gällerhonom före regeringssammanträdet, ochdetta aktualiserar behovet av sådanaåtgärder för att jävsfrågor inte skallförbises.13. Förhållandet mellan regeringen ochde statliga bolagen13.1 InledningUtskottet behandlar i detta avsnitt tvågranskningsärenden som i olikahänseenden avser regeringens förhållandetill statliga bolag. Det ena ärendetgäller ett uttalande av statsrådet med anledning av ett yttrandeav chefen för . Det andradrendet gäller hur staten utövat sittägande i Apoteksbolaget AB.Regeringens styrning av statligamyndigheter och bolagStatliga bolags ledningStatliga aktiebolag är liksom privataunderkastade aktiebolagslagens(1995:1385) regelsystem. Detta innebäratt även ett statligt bolag är ensjälvständig juridisk person, där dethögsta beslutande organet ärbolagsstämman. Ägaren - staten - utövarsin rätt att besluta i bolagetsangelägenheter på bolagsstämman (9 kap.1 § aktiebolagslagen).