bet · GJ01NU26 · 1996-05-28 00:00:00 — Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om Apoteksbolagetsframtida roll.I motion 1995/96:N31 av ChristerEirefelt m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande om vad i motionenanförts om Apoteksbolagets framtidaägande och konkurrenssituation (yrkande2). Motionärerna har inget att invändamot att staten löser inpensionsstiftelsens andel iApoteksbolaget. Detta skall dock ses somen kortssiktig lösning med sikte påprivatisering av bolaget. Rätten attförsälja läkemedel bör enligtmotionärernas mening inte kopplas tillett visst företag, utan till en fysiskeller juridisk person med rättkompetens.Socialutskottets bedömningUtskottet som inte har något att erinramot att statens innehav av aktier i helt eller delvis avyttrasanser att näringsutskottet börtillstyrka det begärda bemyndigandet förregeringen såvitt gäller SBL Vaccin AB.Utskottet delar regeringens inställningom att staten i syfte att effektiviserastyrningen av bör bliensam ägare av bolaget. Propositionenbör således godkännas i denna del. Detbör ankomma på regeringen att vidta deåtgärder som behövs för attApoteksbolaget skall bli helägt avstaten. Utskottet anser således att detföreslagna bemyndigandet i denna del börtillstyrkas. De frågor som tas upp imotionerna om Apoteksbolagets ensamrätttill detaljhandel av läkemedel ochbolagets framtida roll har behandlats idepartementsskrivelsen Apoteksbolagetsframida roll, Ds 1995:82. Enproposition har aviserats till hösten1996. Utskottet anser att regeringenskommande förslag på detta område intebör föregripas och att näringsutskottetdärför bör avstyrka motionerna N27(kds) yrkande 4 och N31 (fp) yrkande 2.Stockholm den 25 april 1996På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), ChristinaPettersson (s), (),(), (),(), (),(), (), (), KerstinHeinemann (fp) och Skånberg (kds).Avvikande meningar1. ApoteksbolagetSten (), (),(), ()och () anser attandra stycket i utskottets bedömningbort ha följande lydelse:Utskottet anser att Apoteksbolagetmonopol på detaljhandel med receptfrialäkemedel bör upphävas. Detta skulle ökatillgängligheten och ge den enskildebättre möjligheter att själv vårda sinhälsa. I ett första skede bör endast densom fått särskilt tillstånd tilldetaljhandel med sådana läkemedel fåsälja läkemedlen. Läkemedel som inte kananses vara förenade med några medicinskasäkerhetsrisker bör dock få säljas utankrav på tillstånd. bör ävenreceptbelagda läkemedel, eftertillstånd, få säljas av andra änApoteksbolaget. På så sätt kommerApoteksbolaget att stegvis utsättas förkonkurrens vilket enligt utskottetgynnar tillgängligheten, produktivitetenoch förnyelseförmågan. Som anförs imotion N31 bör rätten att försäljaläkemedel inte kopplas till ett visstföretag, utan till en fysisk ellerjuridisk person med erforderligkompetens. Utskottet har inte något attinvända mot att staten löser inpensionsstiftelsens aktier iApoteksbolaget. Detta bör dock ses somen kortssiktig lösning med sikte på attbolaget skall privatiseras. anfört med anledning avmotionerna N27 (kds) yrkande 4 och N31(fp) yrkande 2 bör ges regeringen tillkänna.2. ApoteksbolagetRoland () och Skånberg(kds) anser att andra stycket iutskottets bedömning bort ha följandelydelse:Utskottet anser att Apoteksbolagetsensamrätt till detaljhandel medreceptfria läkemedel skall avskaffas.Detta skulle öka tillgänglighetenbeträffande dessa läkemedel och ge denenskilde bättre möjlighet att självvårda sin hälsa samt att minskapåfrestningarna för sjukvården. Attkonkurrensutsätta delar av denverksamhet Apoteksbolaget bedriveri monopolform kommer också att medföralägre kostnader för den enskilde ochsamhället.Läkemedelsförsörjningsutredningensbetänkande Omsorg och konkurrens (SOU1994:110) och förslagen idepartementsskrivelsen Apoteksbolagetsframtida roll (Ds 1995:82) ger anledningtill en ingående omprövning av bolagetsfortsatta roll. Enligt utskottet är detangeläget att regeringen snaraståterkommer till med förslag omApoteksbolagets roll i enlighet härmed.Vad nu anförts med anledning avmotionerna N27 (kds) yrkande 4 och N31(fp) yrkande 2 bör enligtsocialutskottet ges regeringen tillkänna.Kulturutskottets yttrande1995/96:KrU10yAktiv förvaltning av statensföretagsägandeTill näringsutskottetNäringsutskottet har den 16 april 1996beslutat bereda kulturutskottettillfälle att i de delar som berörutskottets beredningsområde avgeyttrande över proposition 1995/96:141Aktiv förvaltning av statensföretagsägande jämte motioner.Med anledning av propositionen harväckts motionerna 1995/96:N26-N31.Kulturutskottet yttrar sig i detföljande över dels propositionen i vadavser sombehandlas i kapitel 4 Riktlinjer ochbemyndigande för förvaltningen avstatens företagsägande i kommersiellaföretag, dels motion 1995/96:N26 yrkande3.UtskottetPropositionenI propositionen föreslår regeringenbl.a. att godkänner vadregeringen förordar om riktlinjer förförvaltningen av statens företagsägande,att bemyndigar regeringen attvidta förvaltningsåtgärder beträffandestatligt ägda företag enligt vadregeringen förordar samt att riksdagenmedger att tolfte huvudtitelns anslagKostnader för omstrukturering av vissastatligt ägda företag, m.m. får användasför åtgärder i anslutning till det nyabemyndigandet.Regeringens förslag innebär bl.a. attregeringen beträffande vissa angivnaaktiebolag utan godkännandeför varje särskilt fall får besluta omkapitaltillskott, sälja och köpa aktier,delta i eller i förekommande fall avståfrån erbjudanden om nyemissioner samtmedverka till utgivande av konvertiblaskuldebrev.Det bemyndigande regeringen föreslårbeträffande ett mera aktivt utövande avägarrollen avser kommersiella och fulltkonkurrensutsatta företag.Teracom Svensk Rundradio AB hänförsenligt propositionen till denna grupp.Regeringen föreslår att statensröstandel i bolaget får minska tilllägst , varvid staten bibehåller sinkontroll och röstmajoritet.MotionI motion N26 (m) yrkas dels attriksdagen skall avslå propositionensförslag om bemyndigande till regeringenatt vidta vissa förvaltningsåtgärderbeträffande statligt ägda företag, delsatt beslutadebemyndigande om privatisering av vissaangivna bolag (prop. 1990/91:87, bet.1990/91:NU38) skall gälla ävenfortsättningsvis (yrkandena 1 och 2).Enligt yrkande 3 i motionen, sombehandlas nedan, bör bemyndigandet frånår 1991 utvidgas till att avse ävenvissa i motionen angivna statligaföretag, däribland TV 2.Utskottets bedömningI sitt av godkända betänkande1994/95:KrU26 Den avgiftsfinansieraderadio- och TV-verksamheten behandladekulturutskottet bl.a. enmotion om utförsäljning av TV 2.Utskottet hänvisade då i sitt avriksdagen godkända betänkande till etttidigare uttalande i frågan och framhöllbl.a. att frågor som gäller SverigesTelevision AB:s framtida uppdrag,finansiering, organisation etc. skullekomma att behandlas av riksdag ochregering i samband med att nuvarandeavtalsperiod löper ut och att ett nyttavtal skall träffas. Övervägandenaborde, menade utskottet, inteföregripas. Utskottet behandlar förnärvarande proposition 1995/96:161 Enradio och TV i allmänhetens tjänst1997-2001 med förslag till de villkoroch riktlinjer som skall gälla underkommande tillståndsperiod för bl.a.Sveriges Television . I detsammanhanget behandlas motion Kr7 (m)med krav på koncentration av publicservice-verksamheten till en TV-kanal(yrkande 6 delvis). Utskottet anser iöverensstämmelse med vad som uttaladesvåren att den pågående behandlingenav frågan inte bör föregripas. Såledesbör motion N26 i här aktuell del inteföranleda någon åtgärd.Svensk Rundradio AB, numera (), bildadesden (prop. 1991/92:140,KrU28 s. 82 f.). Bolagets huvuduppgiftär att bedriva utsändning och överföringav radio- och TV-program. Nätet, som består av sju markbundna nät - fyraför radio och tre för TV, skall stå tillförfogande för alla sändningsberättigadepå likvärdiga villkor. Vidare skallbolaget utveckla och marknadsföra andratjänster som kan utföras med stöd av deresurser som har byggts upp för radio-och TV-verksamheten eller som på annatsätt är förenliga med verksamheten inomradio- och TV-området. Dessa tjänsteravser bl.a sändningar av närradio ochradiotidningar, Direktvision,satellittjänster och inplacering avolika intressenters utrustning iradiostationer. Bolaget svarar även förservice och underhåll av den egnautrustningen och erbjuder sådanatjänster för t.ex. inhyrd utrustning.Den del av bolagets verksamhet som avserutsändning av program bedrivs med kravpå skälig lönsamhet. Inom bolagetsövriga verksamhetsområde tillämpasmarknadsprissättning. På denkonkurrensutsatta delen av verksamhetenställs ett avkastningskrav och dessamedel tillförs rundradiokontot. Den ickekonkurrensutsatta verksamheten granskasav , och bolaget haruppgiftsskyldighet gentemot verket.Teracom har övertagit de förpliktelserför beredskapsåtgärder som tidigareåvilade det dåvarande . Idetta avseende är bolaget jämställt medmyndighet. Vid övergång tillkrigsorganisation lyder bolaget underregeringen. Personalen omfattas avpersonalkontroll. följer ochdeltar aktivt i forsknings- ochutvecklingsverksamheten på radio- och TV-området.Regeringens avsikt är att detföreslagna bemyndigandet skall avse denkategori statliga företag som ärkommersiella och fullt utkonkurrensutsatta. Enligt propositionenbör hänföras till denna grupp.Utskottet har emellertid inhämtat attden konkurrensutsatta delen av Teracomsverksamhet utgör avbolagets totala verksamhet. Mot denbakgrunden kan enligt utskottetsbedömning inte hänföras till dentyp av företag som anses lämpliga förett delat ägarskap. Vad utskottethärutöver anfört om arten ochinriktningen av verksamhettalar enligt utskottets meningytterligare mot ett bemyndigande tillregeringen som innebär att staten fårminska sin röstandel i bolaget tilllägst i enlighet med regeringensförslag.Stockholm den 25 april 1996På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (v), JanBackman (m), (), FannyRizell (kds), (), LarsLilja (s), (), ErikArthur Egervärn (c), () och ().Särskilda yttranden1. Utförsäljning av en TV-kanalLennart , , och (alla m)anför:Med hänvisning till att en likartadmotion från Moderata samlingspartietbehandlas av utskottet i samband medproposition 1995/96:161 En radio och TVi allmänhetens tjänst har utskottetuttalat att motion N26 i den delmotionen avser försäljning av intebör föranleda någon åtgärd.Vår uppfattning är att regeringen skallges ett bemyndigande att försälja en avSveriges Televisions kanaler och vikommer att i utskottets betänkande(1995/96:KrU12) reservera oss tillförmån för det där aktuellamotionsyrkandet.Beträffande frågan om en försäljning av49 % av aktierna i hade detenligt vår mening varit mest lämpligtatt bemyndiga regeringen att verkställaen utförsäljning av hela bolaget.2. Försäljning av aktier i L Bjälkebring (v) anför:Eftersom ägarsammansättningen imediaföretag är av stor kulturpolitiskvikt, är det för mig av principiellbetydelse om ett företag som ägsav t.ex. ellerfolkrörelserna. Jag hade därför hellresett att utskottet redan i dettasammanhang uttalat sig i frågan. Avsamma principiella skäl anser jag attutskottet i detta sammanhang borde hayttrat sig även över Vänsterpartietsmotion N28 yrkande 3 med begäran attriksdagen beslutar att regeringen ivarje enskilt fall måste ha bemyndigandeför att förändra ägandet i ett helägtstatligt företag.Trafikutskottets yttrande1995/96:TU6yAktiv förvaltning av statensföretagsägandeTill näringsutskottetNäringsutskottet har den 16 april 1996beslutat att bereda bl.a.trafikutskottet tillfälle att avgeyttrande över proposition 1995/96:141Aktiv förvaltning av statensföretagsägande jämte motioner i de delarsom berör trafikutskottetsberedningsområde.Affärsverk och företag inomtrafikutskottets verksamhetsområdeberörs inte särskilt i propositionen.Trafikutskottet behandlar i sittyttrande yrkanden i tre motioner som tarupp sådana frågor.MotionernaI motion 1995/96:N26 (m) framhålls attregeringen bör få i uppdrag attförbereda en privatisering av bl.a.Telia, och flygplats.Vidare bör regeringen återkomma tillriksdagen med förslag om att regeringenbemyndigas att genomföra utförsäljningarav dessa företag.Enligt motion 1995/96:N27 (kds) börstaten sälja helt eller delvis.I motion 1995/96:N29 (c) framhålls attstarka skäl talar för att bolag medserviceansvar över hela landet, somt.ex. och Posten, även ifortsättningen bör vara statliga.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet har för sin del ingetatt erinra mot regeringens förslag ipropositionen om aktiv förvaltning avstatens företagsägande.När det gäller motionsyrkandena omPosten och vill trafikutskotteterinra om att det i sitt av riksdagengodkända betänkande Post- ochtelekommunikation (prop. 1994/95:25 bil.7, bet. TU25, rskr. 376) behandlademotioner i vilka yrkades att regeringenskulle bemyndigas att sälja såväl Postensom . framhölldärvid att post- och telekommunikationerutgör en väsentlig del av landetsinfrastruktur och att de har storbetydelse för näringslivetskonkurrenskraft och de enskildamänniskorna i landet. Det är därförnödvändigt att se till att landets alladelar har tillgång till en god post- ochteleservice. Vidare krävs attfunktionshindrade erbjuds en sådanservice. var mot dennabakgrund inte berett att förorda attPosten och privatiseras.Regeringen har för avsikt att senare ivår förelägga en propositionom ändringar i postlagen.Trafikutskottet har vidare erfarit attdet inom Kommunikationsdepartementetpågår ett arbete med att utarbeta endepartementspromemoria som bl.a. tar uppfrågor om ändringar i telelagen ochstatens ägarroll i Telia.Med hänvisning till det anförda ansertrafikutskottet för sin del attriksdagen bör avslå motionerna N26 (m)och N27 (kds) i denna del. Syftet medmotion N29 (c) i denna del blirtillgodosett. Den kan därför lämnas utanåtgärd från sida.Trafikutskottet övergår därefter tillatt behandla yrkandena i motion N26 (m)att regeringen bör förbereda enprivatisering av och Arlandaflygplats och att regeringen börbemyndigas att genomföra utförsäljningarav dessa företag. Trafikutskottetbehandlade samma yrkanden i sitt avriksdagen godkända betänkande omluftfart (prop. 1994/95:100 bil. 7, bet.TU20, rskr. 318).Sila utgör grunden för det svenskaägandet i SAS. SAS-samarbetet baseras påett skandinaviskt luftfartssamarbetesedan början av 1950-talet som beslutatsav riksdag och regering. Den nuvarandeägarkonstruktionen innebär att svenskastaten äger av som i sin turäger ABA (AB Aerotransport). ABA:sägarandel i SAS-konsortierna utgör tresjundedelar. Motsvarande danska ochnorska moderbolag äger vardera tvåsjundedelar. Det nuvarande SAS-samarbetet gäller till år 2005.I ovan angivna betänkande framhölltrafikutskottet att en privatisering avSAS förutsätter att uttaladsamstämmighet härom råder i ,och och att enprivatisering verkligen är till gagn förSAS. var inte berett attförorda att uttalade sig fören privatisering.När det gäller frågan om privatiseringav framhöll trafik-utskottet att ett arbete sedan början av1990-talet pågått vid Luftfartsverketoch inom somsyftar till att uppnå en merbolagsliknande organisation förverksamheten. ansågvidare att det är en nationellangelägenhet att det finns ett samordnatflygplatssy-stem i medanknytning till det internationellaflygnätet. Med bl.a. dessa motiveringarmotsatte sig trafikutskottet yrkandet omen privatisering av flygplats.Trafikutskottet har inte ändratupfattning när det gäller frågan om enprivatisering av och Arlandaflygplats. bör därför avslåmotion N26 (m) i denna del.Stockholm den 23 april 1996På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), Per (), (), (), Per (), Tom (), (), (), BirgittaWistrand (m), (), MonicaGreen (s), (), LenaSandlin (s), (), () och ().Avvikande meningar1. Försäljning av statliga företagPer (), Tom (),(), (), () och SivertCarlsson (c) anser att den del avtrafikutskottets ställningstagande sombörjar med har ochslutar med statens företagsägande bort ha följande lydelse:På förslag av den dåvarandefyrpartiregeringen beslutade idecember 1991 bla. att bemyndigaregeringen att helteller delvis sälja statens aktier ivissa angivna aktiebolag (prop.1991/92:69, bet. NU10, rskr. 92).Försäljningen skulle genomföras enligtde i propositionen angivna riktlinjerna.Regeringen framhöll att all erfarenhetvisar att ett privat, decentraliseratföretagande utgör den bästa grunden förett ökat välstånd. Statens främstauppgift inom näringspolitiken måste varaatt ange ramarna för näringslivetsverksamhet och bidra till att skapabetingelser för långsiktig tillväxt.Trafikutskottet anser för sin del attde argument som och regeringenvid detta tillfälle anförde alltjämt ärgiltiga. Det finns därför ingenanledning för att upphäva 1991års riksdagsbeslut.2. Vissa ytterligare privatiseringarPer (), Tom (),(), () och () anser att dendel av trafikutskottetsställningstagande som börjar med Närdet gäller motionsyrkandena och slutarmed i denna del bort ha följandelydelse:Trafikutskottet anser att statligaverksamheter som ärkonkurrensutsatta, eller som utanproblem kan konkurrensutsättas, skullefungera bättre eller lika bra som privatdrivna företag. Genom en privatiseringfår företagen dessutom tillgång tillriskkapital och bättreutvecklingsmöjligheter. Som framhålls imotion N26 (m) bör geregeringen i uppdrag att förbereda enprivatisering av , och Arlandaflygplats. Regeringen bör ocksååterkomma till med förslag omatt regeringen bemyndigas att genomförautförsäljningar av dessa företag.Av det anförda följer atttrafikutskottet för sin del anser attriksdagen bör bifalla motion N26 (m) idenna del. Syftet med yrkandet i motionN27 (kds) att bör säljas ut, helteller delvis, blir därmed tillgodosett.Motion N29 (c) bör avslås i den del sombehandlar Posten och yttrande1994/95:BoU2yFöretag med statligt ägandeTill näringsutskottetNäringsutskottet har enligtprotokollsutdrag den 14 mars 1995beslutat bereda bl.a. bostadsutskottettillfälle att avge yttrande överproposition 1994/95:100 bilaga 13 vad gäller förslag omförvaltning av företag med statligtägande (punkt A 12) jämte motioner i dedelar propositionen och motionerna berörbostadsutskottets beredningsområde.Enligt protokollsutdrag den 30 mars1995 har näringsutskottet beslutat atttill - i avvaktan påkompletterande underlag från regeringen- uppskjuta behandlingen av ärendet.PropositionenRegeringen föreslår ibudgetpropositionen (prop. 1994/95:100bil. 13) att1. till Kostnader för omstruktureringav vissa statligt ägda företag, m.m. /96 anvisa ettförslagsanslag på ,2. bemyndiga regeringen att förvaltaföretag med statligt ägande samt iförekommande fall öka eller minskaägandet i dessa företag enligt vad somanförts.Som motiv till det nu redovisadeförslaget om ett bemyndigande förregeringen att - utan hörande- i förekommande fall förändra statensföretagsägande anförs ibudgetpropositionen (prop. 1994/95:100bil. 13 s. 50-51) bl.a. följande.Med utgångspunkt från målsättningen attstaten som företagsägare skall kunnakonkurrera med andra ägare på likavillkor bör regeringen ha bemyndigandeatt svara för sådana frågor somsammanhänger med förvaltningen avstatligt företagsägande. Dettabemyndigande bör, enligtbudgetpropositionen, avse samtligaföretag staten innehar enligt denredovisning som lämnats i regeringensskrivelse /95:20 med 1994 årsredogörelse för företag med statligtägande. För ett aktivt och statligtägarskap i konkurrens med andra ägareanses regeringen ha behov av att kunnaagera som ägarföreträdare utan detdröjsmål riksdagsbehandling innebär. Ettsådant förvaltningsbemyndigande bör,fortfarande enligt budgetpropositionen,innebära möjligheter för regeringen attbl.a. omstrukturera ägandet, köpa ellersälja aktier samt delta i eller avståfrån att delta i nyemissioner. Avenandra former kan vara aktuella, t.ex.medverka till att bolaget ger utkonvertibla skuldebrev.Regeringen avser att minst två gångerper år lämna en redogörelseför de åtgärder som vidtas avseendeföretagsägandet.Avgränsning av yttrandetSom framgått ovan har näringsutskottetenligt protokollsutdraget från den 14mars 1995 begränsat sin begäran omyttrande till att såvitt nu är i frågaavse bostadsutskottets beredningsområde.För bostadsutskottets del innebär dettaatt yttrandet kommer att innefattafrågan huruvida StatensBostadsfinansieringsaktiebolag böromfattas av det av regeringen begärdabemyndigandet.I tolv till näringsutskottet hänvisademotioner eller delar av motionerbehandlas ur skilda aspekter frågor somi vid mening rör företag med statligtägande. I fyra av dessa, nämligen ipartimotionerna N270 (mp) yrkande 15,N275 (v) yrkande 14 och N300 (c) yrkande12 samt i motion N299 (c) yrkande 7,förs fram förslag som går ut på attriksdagen inte bör lämna regeringen detbegärda bemyndigandet.I de övriga åtta motionerna tas uppförslag om företag med statligt ägande -förslag som inte direkt kan anses ståemot det regeringsförslag som behandlasi detta yttrande.Vissa uppgifter om StatensBostadsfinansieringsaktiebolag bildades . Bolagetinledde sin operativa verksamhet då de statligabostadslånen började finansieras avbolaget. finansierades dessavia statsbudgeten.I juli 1989 övertog förvaltningenav de statliga bostadslånen frånBoverket, både de lån som dittillsfinansierat med sin egen upplåning ochde lån som staten tidigare svarat förvia statsbudgeten. Kreditprövningen lågdock kvar hos länsbostadsnämnderna, somockså skötte förvaltningen av lånen påregional nivå.SBAB:s konkurrensutsatta utlåningbörjade då fick rätt attlämna bl.a. bottenlån i konkurrens medandra bostadslångivare. på bostadskreditmarknadenupphörde helt året efter då bolagetsskyldighet upphörde att lämna andra lånän de som godkänts vid egenkreditprövning. Bolagets hela långivningför bostadsbyggande sker fr.o.m. år 1992på den allmänna lånemarknaden. SBABdeltar i bostadsfinansieringen på sammavillkor som andra långivare.År 1993 övertog bolaget all förvaltningav lån från länsbostadsnämnderna. för kundservice ochlåneförvaltning etablerades i Karlstad.Regeringen föreslog i en propositionvåren 1994 bl.a. att skulle få ettkapitaltillskott om 500 miljoner kronoroch en statlig garanti för det egnakapitalet i det bolag förmyndighetsbeslutade lån som föreslogsbli bildat. Ettannat bolag föreslogs för de lån somkreditprövats och beviljats av SBAB.Bolagen skall ingå i en koncern mednuvarande som moderbolag.Riksdagen beslutade i enlighet medregeringens förslag.Den 1 januari 1995 påbörjadesverksamheten i den ombildade . I koncernen ingår följandebolag.Moderbolag:Statens BostadsfinansieringsaktiebolagSBAB.Dotterbolag:- , (myndighetsbeslutad utlåning)med dotterbolaget , SverigesBostadsfinansieringsaktiebolag (av SBABbeslutadutlåning).UtskottetÄven om näringsutskottet - i avvaktan påkompletterande underlag från regeringen- beslutat uppskjuta behandlingen avärendet l995 finnerbostadsutskottet - med den avgränsningav ärendet som utskottet gjort - intetillräcklig anledning föreligga attavvakta med att avge begärt yttrande.Yttrandet begränsas, som framgått ovan,till att avse regeringens förslag i vaddetta kan anses vara relevant förägandeförhållandena i StatensBostadsfinansieringsaktiebolag framgår av redogörelsen ovan harSBAB funnits . Under dennaperiod har bostadsutskottet ochriksdagen praktiskt taget haftatt behandla frågor som rör bolagetsverksamhet.Bostadsutskottet kan i och för sigacceptera vad i budgetpropositionenanförs om att ett aktivt och effektivtägarskap i konkurrens med andra ägareinnebär att regeringen har behov av attkunna agera som ägarföreträdare utan detdröjsmål riksdagsbehandling innebär.Utskottet vill emellertid erinra omsitt och ställningstagandevåren 1994 (prop. 1993/94:228, bet.1993/94:BoU20) med anledning av ettförslag från dåvarande regeringen omombildning av . Vid överväganden medanledning av en s-motion omförutsättningar för en försäljning avSBAB:s konkurrensutsatta verksamhetkonstaterade utskottet bl.a. att enförändring av ägarförhållandena i SBABinnebär att regeringen får återkommatill i ärendet.