bet · GK01NU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Vidare erinrades om att PRVär en avgiftsfinansierad myndighet ochatt de aktuella verksamheterna bedrivsinom ramen för verkets egna resurser,och att det inte finnsnågra planer på att tillföra PRVstatliga anslag.Styrelsen för ackreditering och tekniskkontroll: UppdragsverksamhetSWEDAC:s uppdragsverksamhet avserackreditering av följande: laboratorierför kalibrering och provning,certifieringsorgan för produkter,kvalitetssystem och personalmiljöledningssystem enligt EMAS - EcoManagement and Audit Scheme samtkontrollorgan enskilt och itredjepartsställning. Därutöver skallSWEDAC bedöma presumtiva anmälda organskompetens och utöva tillsyn.Regeringen begär godkännandeav att de övergripande målen förSWEDAC:s uppdragsverksamhet skallkompletteras och vara följande:att bedriva enackrediteringsverksamhet i enlighet medinternationella normer så att nationelloch internationell acceptans av svenskaprovningar och certifieringar uppnås,att med bibehållande av högakvalitetskrav utvecklaackrediteringsverksamheten,att ge en snabb och kostnadseffektivservice till uppdragsgivarna.Inga motioner har väckts på dettaområde.Konkurrensfrågor (C)(C 1)är centralförvaltningsmyndighet förkonkurrensfrågor. Verket skall ocksåfrämja och stödja forskning påkonkurrensområdet. Det övergripandemålet för är att verkaför en effektiv konkurrens i privat ochoffentlig verksamhet till nytta förkonsumenterna.För nästa budgetår har regeringenberäknat anslaget till 62,3 miljonerkronor, vilket inte har föranlett någonmotion.Konkurrensforskning (C 2)PropositionenAnslaget disponeras av Konkurrensverketför att främja och stödja forskning inomkonkurrensområdet. Det övergripandemålet för konkurrensforskningen är attge kunskap om olika marknadersfunktionssätt, effekter avkonkurrensbegränsningar samtverkningarna av olikakonkurrenspolitiska medel.I den forskningspolitiska propositionengör regeringen bedömningen att det ävenunder planeringsperioden 19971999 finnsett behov av särskilt riktade insatserpå konkurrensområdet. Av besparingsskälbör dock väsentligt mindre resurseravsättas för de forskningsfrämjandeinsatserna , sägs det. Föratt ändå hålla uppe nivån på detforskningsfrämjande arbetet börneddragningen tillfälligt kunna mötasmed hjälp av de medel som reserveratsfrån , anförs det. När detgäller är detregeringens ambition att omfattningen avde samlade insatserna påkonkurrensforskningsområdet genomomprioriteringar skall kunnavidmakthållas på nuvarande nivå.Regeringen beräknar anslaget för nästabudgetår till 1,7 miljoner kronor.MotionernaRiksdagen bör göra ett tillkännagivandeom att konkurrensforskningen långsiktigtskall säkerställas på nuvarandeanslagsnivå, anförs det i motion1996/97:N265 (m).En ökning av det aktuella anslaget med1 miljon kronor för föreslås imotion 1996/97:N270 (mp). I andraavsnitt i motionen - med rubrikernaLokalt ägande av företagen skaparstabilitet respektive Nya former förglesbygdens förvaltning - förs frampolitiska överväganden som motionärernaanser vara värda att pröva urkonkurrenssynpunkt. bördärför ges i uppdrag att göra ensärskild prövning avkonkurrenssituationen i samband med ettlokalt ägande och vid införande av lokalförköpsrätt av fast egendom, anförs det.Den forskningspolitiska propositionenI den forskningspolitiska propositionen(prop. 1996/97:5 s. 286) gör regeringen,som nämnts, den bedömningen attsärskilda medel bör anvisas förkonkurrensforskningen under perioden19971999, och att medlen bör disponerasav . Regeringen hänvisartill vad som sades i dens.k. tillväxtpropositionen (prop.1995/96:25) om konkurrensens betydelseför möjligheten att få en ökad tillväxtoch därmed också att komma till rättamed den höga arbetslösheten. Regeringenframhåller vikten av att resurseravsätts även framgent så att det aktivastödet till konkurrensforskning inuvarande form inte blir en tillfälligoch alltför kortsiktig insats.RevisorsnämndenRevisorsnämnden, som inrättades den 1juli 1995, har till uppgift atthandlägga frågor om godkännande,auktorisation och tillsyn av revisorersamt registrering av revisionsbolag.Verksamheten är helt avgiftsfinansierad.Det övergripande målet för myndighetensverksamhet är att tillgodose samhälletsbehov av kvalificerad och oberoendeextern revision. Nämnden skall prövafrågor om disciplinära åtgärder, anordnaexamina och lämplighetsprov, föra ettregister över godkända och registreraderevisorer samt registreraderevisionsbolag och lämna information ochuppgifter i fråga om godkännande,auktorisation, registrering och tillsyn.Regeringen bedömer att inriktningen avden verksamhet som bedrivs avRevisorsnämnden bör behållas oförändradför och att verksamheten ävenfortsättningsvis skall finansieras medavgifter. Regeringen vill ha riksdagensgodkännande av denna inriktning avverksamheten. Inga motioner har väcktspå området.Teknisk forskning och utveckling (D)Teknisk forskning och utveckling (D 1)PropositionenAnslaget disponeras av främst . Detövergripande målet för verksamheten äratt bidra till att dels stimuleranäringslivets teknikutveckling och skapagynnsamma förutsättningar för företagengenom en konkurrenskraftig ochindustriinriktad FoU-miljö i landet,dels skapa lika goda förutsättningar förnäringslivets teknikutveckling i Sverigesom i våra viktigaste konkurrentländer.Medel anvisas för att initiera ochstödja forskning och utveckling inomområdena process- och produktutveckling,transportteknik, medicinsk teknik ochinom framväxande teknikområden såsominformationsteknik, bioteknik ochmaterialteknik. Vidare föreslås medeltill följande fyra nya insatsområden:komplexa tekniska system, mindreföretags kompetens- ochteknikförsörjning, tjänsteproduktion ochIT-användning samt människa, teknik ochorganisation. Under anslaget ryms ävenmedel för ,industriforskningsinstitutensramprogram, tvärvetenskapligamaterialkonsortier samt särskildaprogram för fordonsteknik, flygteknik,verkstadsteknik och träråvarubaseradindustri. Det sistnämnda programmetförlängs enligt regeringens förslag och beräknas till 10 miljonerkronor . Det fordonstekniskaprogrammet förlängs ochberäknas till per år.Medel anvisas även för det europeiskaforskningssamarbetet EUREKA och föråtgärder som syftar till att stimulerasvenskt deltagande i EU:s ramprogram förforskning och utveckling. Från anslagetfinansieras dessutom verksamhet vidForskningsrådsnämnden avseende teknisk-vetenskaplig informationsförsörjning.Regeringen hänvisar till denforskningspolitiska propositionen (prop.1996/97:5 s. 265), där inriktningen avverksamheten under anslaget beskrivs.För nästa budgetår beräknar regeringenanslaget till ,vilket innebär en besparing på totalt286,. Regeringensambition är att huvuddelen av dennabesparing skall kunna kompenseras genomstiftelsemedel. Regeringen vill också hariksdagens medgivande att eventuellareservationer på de tidigare anslagenTeknisk forskning och utveckling ()och Informationsteknologi () fåröverföras som anslagssparande till dethär aktuella anslaget. Slutligen begärregeringen bemyndigande attlåta staten ta på sigekonomiska förpliktelser i samband medstöd till teknisk forskning ochutveckling för de fyra budgetåren19982001 om högst 650, 575, 500respektive 425 miljoner kronor.MotionernaSammanlagt sju motioner har väckts pådetta område.I motion 1996/97:N217 (s) begärs etttillkännagivande av om behovetav utökad satsning på forskning ochutveckling av skogsprodukter i Sverige.De svenska skogsbolagen fortsätter attgöra jämförelsevis enkla produkter somt.ex. tidningspapper, säger motionären.Han anser att som nation intebör vara enbart en leverantör av råvaraoch lågt förädlade produkter, utan istället sträva efter att vara först mednya, högt förädlade produkter ikonkurrens med andra länder. För attåstadkomma detta måste en ökad satsningpå forskning och utveckling avskogsprodukter ske, anförs det.Den av regeringen föreslagnaneddragningen av anslaget avvisas imotion 1996/97:Ub411 (m). Sverigesatsar, i internationell jämförelse,relativt sett mindre på utbildning istarka forskningsmiljöer ochindustriellt inriktad forskning änjämförbara industriländer, hävdarmotionärerna. Risken anses vara stor attden förda politiken medför attnäringslivet väljer att förläggaforskning och utveckling till länder medett gynnsammare klimat . Motionärernaanger statens uppgifter när det gällerforskning och utveckling av långsiktigbetydelse för näringslivet tillföljande: att bidra till att stärka detsvenska näringslivets konkurrenskraftoch den svenska ekonominsattraktionskraft, att bidra till attstimulera näringslivets teknikutvecklingoch att skapa gynnsamma förutsättningarför företagen genom en konkurrenskraftigoch industriinriktad FoU-miljö i landetsamt att bidra till att det skapas sålikvärdiga förutsättningar som möjligtför näringslivets teknikutvecklingjämfört med dem som råder i Sverigesviktigaste konkurrentländer. utförett omfattande och värdefullt arbete sominitiativtagare till samverkan inomteknisk forskning och utveckling, sägsdet. Motionärerna ställer frågan vad somhänder med den forskning som förnärvarande finansieras avforskningsstiftelserna om regeringen lyckas ta kontroll över stiftelsernasmedel . En besparing är en besparingoavsett vem som utsätts för den, sägermotionärerna och anser att regeringenmed berått mod väljer att avbrytalångsiktiga satsningar och bryta sönderfungerande forskningsmiljöer.I motionen begärs också etttillkännagivande av omindustriforskningsinstitutens betydelseför forskningen.Industriforskningsinstitutens primärauppgifter är att bedrivaindustrirelevant forskning och medverkai utbildning av kvalificerade tekniker.De 28 instituten, som spänner över ettvitt fält av ämnen fråninformationsteknik tillkorrosionsforskning, har visat sig varaen effektiv länk mellan universitet,högskolor, övriga ochindustrin, anför motionärerna. Dehänvisar till att statsmakternas avsikttidigare var att instituten, som förnärvarande befinner sig underomvandling, därefter skulle kunnaförstärkas med medel från de friståendeforskningsstiftelser som regeringen nuvill ta i anspråk medel från.I motionen begärs slutligen etttillkännagivande av om behovetav att följa utvecklingsprojekt från idétill s.k. groddföretag. Traditionellt ärsamarbetet mellan akademi och näringslivrelativt svagt utvecklat, sägs det. Imånga fall väljer svenska forskare attsjälva utveckla sin egen idé elleruppfinning i stället för att samarbetamed en van entreprenör, anförmotionärerna. De föreslår - i syfte attuppnå en bättre samverkan - att statensresurser inte skall satsas enbart påforskning, utan att de bästa projektenskall kunna få stöd under helautvecklingen från idé till groddföretag.I motion 1996/97:N265 (m) föreslås enökning av det aktuella anslaget med 200miljoner kronor. De av regeringenföreslagna mycket kraftiga besparingarnahotar svenska företagsteknikförsörjning och konkurrenskraft,anför motionärerna och menar att dettafaktum inte förändras av regeringensförsök att ta i anspråk stiftelsemedel.Motionärerna avvisar regeringens förslagoch förordar oförändrat höga ambitionerpå det tekniska forskningsområdet.Riksdagen bör göra ett tillkännagivandeom behovet av ökat stöd till innovativverksamhet i företag, anförs det imotion 1996/97:N205 (m). Innovatörer ochuppfinnare är en stor tillgång förSverige, anför motionärerna. De hänvisartill att man - trots de satsningar påforskning och utveckling som genomförts- alltför ofta får höra att uppfinningarsom gjorts i exploaterasutomlands. Teknisk forskning ochutveckling har fått vidkännas kraftigabesparingar, säger motionärerna ochanför att regeringen, i stället för attmanipulera med forskningsstiftelsernasmedel, borde öka det innovativa stödettill företag.I motion 1996/97:Fi211 (fp) har, somtidigare nämnts, föreslagits enminskning av ramen för utgiftsområde 24Näringsliv för . Härvidhar beräknats en minskning av anslagettill teknisk forskning och utvecklingmed avseende ettprogram för verkstadsteknisk forskning.Anslaget till teknisk forskning ochutveckling bör behållas på sin nuvarandenivå, dvs. det bör ske en ökning med286,jämfört medregeringens förslag, anförs det i motion1996/97:N271 (v). De insatser som görsunder det aktuella anslaget är mycketviktiga, anser motionärerna.En minskning av anslaget med 90miljoner kronor föreslås i motion1996/97:N270 (mp). Motivet för denföreslagna minskningen är attforskningsstiftelserna anses disponerastora resurser samt den möjlighet tillinsyn och demokratisk påverkan som finnsi stiftelserna. I motionen föreslås attriksdagen skall göra etttillkännagivande om att inom anslagetskall mer resurser avsättas tillmiljöteknik. Enligt statistik harSverige tappat mark påmiljöteknikområdet, säger motionärernaoch anser att en skärpning av svenskmiljölagstiftning och riktade insatsermot forskning och utveckling ärnödvändiga för att vända dennautveckling.I motionen begärs vidare etttillkännagivande av ominförande av ett förenklat regelsystemoch mer FoU-medel till uppfinnare.Regelsystemen bör utformas så attuppfinnare och nydanare i småföretagenfår bättre förutsättningar för sittarbete, anser motionärerna. De föreslåratt medel för FoU skall överföras frånden existerande samverkan mellanstorföretagen och högskolorna samt frånden organiserade forskning som NUTEKsvarar för till småskaligt, nydanandeutvecklingsarbete. Slutligen föreslås imotionen att det inom det aktuellaanslaget skall avsättas 150 miljonerkronor till förforskning och utveckling i småföretagen,och att av dessa medel en ram på 50miljoner kronor skall avdelas förmiljöteknikområdet.En ökning av anslaget med 200 miljonerkronor föreslås även i motion1996/97:N256 (kd). Motionärernamotsätter sig att regeringen tar ianspråk medel som finns hosforskningsstiftelserna.Vissa kompletterande uppgifterI den forskningspolitiska propositionenredovisar regeringen, som nämnts, sinbedömning av hur verksamheten under D 1-anslaget bör inriktas. Där sägs bl.a.att insatser bör göras inomkunskapsområden som är strategiska förnäringslivets utveckling i ett längretidsperspektiv. Verksamhet bör därförbedrivas inom följande områden:framväxande teknikområden, industriellaprocesser och produkter samt inom fyranya insatsområden - mindre företagskompetens- och teknikförsörjning,tjänsteproduktion och IT-användning,komplexa tekniska system samt människa,teknik och organisation. börbesluta om den detaljerade utformningenoch fördelningen av forsknings- ochutvecklingsinsatserna, sägs det.I utskottets yttrande 1996/97:NU1y omutgiftsramar för energi och näringsliv(s. 14) kommenterades särskilt frågan omanslaget till teknisk forskning ochutveckling. Utskottet redogjorde för denbedömning som företrädare för haderedovisat inför utskottet avseende hurregeringens förslag om neddragning avanslaget till teknisk forskning ochutveckling och beräknad kompensationfrån forskningsstiftelserna kan kommaatt påverka den aktuella verksamheten.Därvid noterades bl.a. att övergångenfrån finansiering via tillfinansiering via forskningsstiftelsernakan medföra övergångsproblem. Dessaberor på att det kan komma att ta upptill innan beslut kan fattas avberörda forskningsstiftelser omfinansiering i stället för denfinansiering som skergenom . Detta s.k. beslutsglappsammanhänger med att den av riksdagennyligen beslutade ändringen istiftelselagen (1994:1220) träder ikraft (prop.1996/97:22, bet. LU2), och att deföreslagna besparingarna också skallträda i kraft vid denna tidpunkt.Utskottet anförde i yttrandet bl.a.att, i det fall att regeringens förslagskulle vinna gillande,utskottet var enigt i sin uppfattning omatt övergångsproblemet måste få enändamålsenlig lösning. Regeringen bordesålunda tillse att den aktuellaverksamheten vid inte paralyserasunder en övergångsperiod, anfördeutskottet och menade att detta bordekomma till uttryck i finansutskottetsbetänkande. Utskottsmajoriteten ställdesig bakom regeringens förslag tillutgiftsram, vilket inbegrep en minskningav D 1-anslaget med 286,6 miljonerkronor. I avvikande meningar föreslogsökningar av D 1-anslaget med 200miljoner kronor (m; kd) respektive 286,6miljoner kronor (v). I två andraavvikande meningar förordades däremotminskningar av anslaget med 25 miljonerkronor (fp) respektive 90 miljonerkronor (mp). I finansutskottetsbetänkande (bet. 1996/97:FiU1)kommenteras inte vad näringsutskottetanfört om övergångsproblemet.Beträffandeindustriforskningsinstituten, som ärföremål för yrkande i motion1996/97:Ub411 (m), sägs i denforskningspolitiska propositionen attdet pågående strukturarbetet har storbetydelse för att stärka ocheffektivisera den industrinäraforskningen. Kommittén föromstrukturering och förstärkning avindustriforskningssystemet upphör medsin verksamhet . Detbör ankomma på regeringen att besluta omhur det fortsatta strukturarbetet skallbedrivas, sägs det. Inom ramen försmåföretagsprogrammet har regeringenbeslutat att uppdra åt att underperioden 19971999 genomföra ett vidgatprogram för tekniköverföring till småoch medelstora företag viaindustriforskningsinstituten. Förgenomförandet av detta pilotprojekt har20 anvisats under entreårsperiod.Regeringen har vidare, inom ramen förnämnda program, fattat beslut att geNUTEK i uppdrag att utforma ett programför samverkan mellan mindre högskoloroch näringsliv, efter inhämtande avförslag från de mindre och medelstorahögskolorna. Aktiviteterna skall avsesamverkan med små och medelstora företagi syfte att stärka företagenskonkurrenskraft genom höjd kunskapsnivå.För ändamålet har 60 miljoner kronoranvisats för en treårsperiod. Enligt vadutskottet erfarit kommer dock dettasamverkansprojekt, liksom det nyssnämndapilotprojektet, i stället att genomförasgenom försorg av ().De som därmed intebehöver tas i anspråk frånsmåföretagsprogrammet avser regeringengenom ett nytt regeringsbeslut tillföraNUTEK för verksamhet inom det häraktuella D 1-anslaget, i syfte att bidratill att överbrygga det nämndabeslutsglappet.Från småföretagsprogrammet skall vidareenligt beslut av regeringen anvisas 5miljoner kronor till ,vilket är ett samverkansprojekt mellanregeringen och ett fyrtiotalorganisationer. Syftet är att stimuleraoch understödja processer som är avbetydelse för ekonomins långsiktigaförnyelsekraft och utvecklingstakt genomatt påverka attityder, belysa sambandetmellan innovationer, tillväxt ochvälfärd samt utmana individer, företagoch organisationer att själva tainitiativ till förbättringar.Kostnaderna för Ljusåret har beräknatstill ca , varav ca 40miljoner kronor är fasta kostnader somNärings- och avsessvara för.Det som har redovisats tidigareavseende Miljöteknikdelegationen ochteknikupphandling i avsnittet omanslaget till småföretagsutveckling harrelevans också i det här aktuellasammanhanget.När det gäller forskning och utvecklingav skogsprodukter, som är föremål föryrkande i motion 1996/97:N217 (s), kannoteras att och Skogs- ochjordbrukets forskningsråd har fåttregeringens uppdrag, inom ramen försmåföretagsprogrammet, att gemensamtutarbeta ett program för samordnadforskning för skogsindustri ochskogsbruk. För ändamålet har 40 miljonerkronor anvisats. Vidare bör noteras attdet inom D 1-anslaget finns ett särskiltprogram för träråvarubaserad industri,som föreslås bli förlängt ochberäknas till per år.Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader (D2)Under anslaget anvisas medel tilllönekostnader och övrigaförvaltningskostnader vid Rymdstyrelsen.Övergripande näringspolitiska mål förRymdstyrelsens verksamhet är attåstadkomma följande: ökadkonkurrenskraft genom att svenskindustri ges förutsättningar attutveckla konkurrenskraftigarymdprodukter och rymdtjänster samtteknikspridning som skall ge positivanäringseffekter även utanförrymdindustrin, ökad Europasamverkaninnebärande att skall vara enattraktiv partner i det europeiskaindustrisamarbetet samt ökadregionutveckling som bidrar tillnäringslivets utveckling iKirunaregionen.För nästa budgetår har regeringenberäknat anslaget till 14,3 miljonerkronor. Inga motioner har väckts påområdet.Rymdverksamhet (D 3)PropositionenUnder detta anslag anvisas medel förrymdforskning, fjärranalys ochindustriutveckling samt för deteuropeiska rymdsamarbetet inom () och Sverigesbilaterala samarbete med främstFrankrike. I den forskningspolitiskapropositionen (prop. 1996/97:5 s. 277)beskrivs inriktningen av verksamhetenunder anslaget.Regeringen beräknar anslaget för nästabudgetår till 576,1 miljoner kronor.Vidare begär regeringen riksdagensbemyndigande att under det kommandebudgetåret låta staten ta på sigansvaret för nya betalningar inomrymdverksamheten om högst 108,9 miljonerkronor.MotionernaRiksdagen bör göra ett tillkännagivandeom betydelsen av rymdforskning, anförsdet i motion 1996/97:N1 (s) som väcktsmed anledning av den forskningspolitiskapropositionen. deltagande i deteuropeiska rymdsamarbetet har inneburitatt nu har en starkrymdforskning, företag med avanceradrymdteknik inom vissa områden och enbetydande rymdverksamhet, sägs det. Densatsning som görs på ett miljö- ochrymdforskningsinstitut i innebäratt antalet personer som får arbete inomden sektorn kommer att öka betydligtfrån ca 400 personer,konstaterar motionärerna. De menar attsatsningen på rymd- och miljöforskningär en framtidssatsning och att detdärför är av vikt att även ifortsättningen bedriver nationellforskning och deltar aktivt iinternationellt samarbete.I motion 1996/97:N239 (m) föreslås attriksdagen skall göra etttillkännagivande om behovet av förnyelseav svensk rymdverksamhet. ärallmänt känt för att bedrivaspetsforskning på olika områden; ettsådant område är rymdforskningen, sägermotionären. Han anser att den nuvarandestora spridningen av rymdverksamhetenöver hela inte är gynnsam. Detvore naturligt om verksamhetenkoncentrerades till , sägs det.Förutom olika högskoledelar bordeRymdstyrelsen och huvuddelen avRymdbolaget omlokaliseras till ,föreslår motionären.Också i motion 1996/97:N253 (m)föreslås att Rymdbolagets industriellaverksamhet skall koncentreras tillKiruna. Huvuddelen av den framgångsrikaoch livskraftiga rymdverksamheten finnsi , anför motionären. Han anseratt - i syfte att uppnå ökadrationalitet - den industriella delen avRymdbolaget, som ärlokaliserad till , bör flyttas tillKiruna.En minskning av det aktuella anslagetmed föreslås i motion1996/97:N270 (mp). Vidare begärs imotionen ett tillkännagivande avriksdagen om att inte bör deltai projekt med bemannade transporter ochdrift av komplexa utposter i rymden.Sverige bör satsa på tillämpningar irymdteknologi, t.ex. utveckling avmiljödatacentrumet i ochutveckling av vädersatelliter, anförmotionärerna. Däremot anser de inte attdet finns ekonomisktutrymme för deltagande i projekt medbemannade transporter och drift avkomplexa utposter i rymden; bördärför inte delta i kompletterande uppgifterI invigdes i Kiruna.Finansiering sker initialt dels via EU:smål 6-program, dels via medel frånsvenska staten. EU-medlen rör sig om ca90 . Ungefär lika mycketberäknas svenska staten bidra med,varvid ungefär hälften beräknas kommafrån i ochhälften från Utbildnings- ochMiljödepartementen. Även kommunberäknas bidra med en mindre del tillfinansieringen.Riksdagen fattade beslut omatt anvisa totalt försvenskt deltagande i ett vädersatellitprojekt, Metop(prop. 1995/96:105, bet. NU18).Samtidigt avslogs en motion med yrkandeom att inte bör delta i Alpha.Motionen följdes upp i en reservation(mp).Våren 1995 avslog påutskottets förslag (bet. 1994/95:NU18)en motion med förslag om flyttning avRymdbolagets huvudkontor från tillKiruna. Utskottet anförde att detta inteär en fråga för utan en sakför bolagets styrelse att ta ställningtill. I en reservation (v, mp) följdesyrkandet upp.Bidrag till Stiftelsen attachéverksamhet (D 4)Stiftelsen attachéverksamhet (STATT)är en offentlig stiftelse med svenskastaten och Ingenjörsvetenskapsakademiensom huvudmän. Syftet är att genombevakning och rapportering om dentekniska och industriella utvecklingeninom olika industrinationer bidra tillökad kunskap och produktivitet i svensktnäringsliv.Regeringen beräknar anslaget för nästabudgetår till .