bet · GK01FiU1 · 1996-11-14 00:00:00 — På lön eller annan ersättning som betalas ut underår 1997 skall särskild löneskatt tas ut med 22,42 procent.De nya bestämmelserna i 1 § första stycket punkt 7 och 1 § andra stycketförsta meningen tillämpas på bidrag som arbetsgivare lämnar till envinstandelsstiftelse eller en annan juridisk person med motsvarande ändamålefter ikraftträdandet.Den nya bestämmelsen i 1 § andra stycket andra meningen tillämpas på löneller annan ersättning som ut-betalas efter utgången av år 1996.d) Lag om ändring i lagen (1996:1063) om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkringHärigenom föreskrivs att 3 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäk-ringi paragrafens lydelse enligt lagen (1996:1063) om ändring i nämnda lagskall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse3 kap.2 §Sjukpenninggrundande inkomst är den årliga inkomst i pengar som en för-säkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete, antingen såsomarbetstagare i allmän eller enskild tjänst (inkomst av anställning) ellerpå annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete). Som inkomst avanställning räknas dock inte ersättning från en arbetsgivare som är bosattutomlands eller en utländsk juridisk person, om arbetet har utförts iarbetsgivarens verksamhet utom riket. I fråga om arbete som utförsutomlands av den som av en statlig arbetsgivare sänts till ett annat landför arbete för arbetsgivarens räkning bortses vid beräkningen avsjukpenninggrundande inkomst från sådana lönetillägg som betingas av ökadelevnadskostnader och andra sär-skilda förhållanden i sysselsättningslandet.Som inkomst av anställning eller inkomst av annat förvärvsarbete räknasinte heller intäkt som avses i 32 § 1 mom. första stycket h och ikommunalskattelagen (1928:370) eller sådan ersättning som anges i 1 §första stycket 2-6 och fjärde stycket lagen (1990:659) om särskildlöneskatt på vissa förvärvsinkomster. Som inkomst av annat förvärvsarbeteräknas inte sådan ersättning enligt gruppsjukförsäk-ring ellertrygghetsförsäkring vid arbetsskada som enligt 2 § första stycket lagen omsärskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster utgör underlag för nämndaskatt. Den sjukpenninggrundande inkomsten fastställs av försäk-ringskassan.Inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete skall därvid varför sig avrundas till närmast lägre hundratal kronor.Vid beräkning av sjukpenning-grundande inkomst bortses från sådan inkomstav anställning och annat förvärvsarbete som överstiger sju och en halvgånger basbeloppet. Det belopp som sålunda skall un-dantas skall i förstahand räknas av från inkomst av annat förvärvsarbe-te. Ersättning för utförtarbete i annan form än pension räknas som inkomst av anställning, såvida er-sättningen uppgår till , även om motta-garen inte är anställd hos den som utger ersättningen. I nu angivna fallskall den som utför arbetet anses såsom arbetstagare och den som utgerersättningen såsom arbetsgiva-re. Kan ersättning för arbete för någonannans räkning inte antas uppgå till , skallersättningen från denne inte tas med vid beräkningen av den sjuk-penninggrundande inkomsten i annat fall än då den utgör inkomst avnäringsverksamhet. Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst avanställning skall bortses från ersättning som enligt 2 a § skall anses sominkomst av annat för-värvsarbete samt ersättning som idrottsutövare fårfrån sådan ideell förening som avses i 7 § 5 mom. lagen (1947:576) omstatlig in-komstskatt och som har till huvud-sakligt syfte att främjaidrottslig verksamhet, om ersättningen från föreningen inte kanantas uppgå till minst ett halvt basbelopp. Vid beräkning avsjukpenninggrun-dande inkomst av anställning bortses även från ersättningfrån en stiftelse som har till väsentligt ändamål att tillgodose ekonomiskaintressen hos dem som är eller har varit anställda hos en arbetsgivare somlämnat bidrag till stiftelsen (vinstandels-stiftelse), om ersättningenavser en sådan anställd och inte utgör ersätt-ning för arbete förstiftelsens räk-ning. Detta gäller dock endast om de bidrag arbetsgivarenlämnat till stiftelsen varit avsedda att vara bundna under minst trekalenderår och att på likartade villkor tillkom-ma en betydande del av deanställda. Om arbetsgivaren är ett fåmansföre-tag eller ett fåmansägthandelsbolag skall vid beräkningen inte bortses från ersättning somstiftelsen lämnar till sådan företagsledare eller deläga-re i företageteller denne närstående person som avses i punkt 14 av anvisningarna till 32§ kommunal-skattelagen. Vid beräkning av sjuk-penninggrundande inkomst avan-ställning skall alltid bortses från ersättning från en vinst-andels-stiftelse som härrör från bidrag som arbetsgivaren lämnat . Vid beräkning av sjukpenning-grundande inkomst bortses från sådaninkomst av anställning och annat förvärvsarbete som överstiger sju och enhalv gånger basbeloppet. Det belopp som sålunda skall un-dantas skall iförsta hand räknas av från inkomst av annat förvärvsarbe-te. Ersättning förutfört arbete i annan form än pension räknas som inkomst av anställning,såvida er-sättningen uppgår till , även ommotta-garen inte är anställd hos den som utger ersättningen. I nu angivnafall skall den som utför arbetet anses såsom arbetstagare och den som utgerersättningen såsom arbetsgiva-re. Kan ersättning för arbete för någonannans räkning inte antas uppgå till , skallersättningen från denne inte tas med vid beräkningen av den sjuk-penninggrundande inkomsten i annat fall än då den utgör inkomst avnäringsverksamhet. Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst avanställning skall bortses från ersättning som enligt 2 a § skall anses sominkomst av annat för-värvsarbete samt ersättning som idrottsutövare fårfrån sådan ideell förening som avses i 7 § 5 mom. lagen (1947:576) omstatlig in-komstskatt och som har till huvud-sakligt syfte att främjaidrottslig verksamhet, om ersättningen från föreningen inte kanantas uppgå till minst ett halvt basbelopp. Vid beräkning avsjukpenninggrun-dande inkomst av anställning bortses även från ersättningfrån en stiftelse som har till väsentligt ändamål att tillgodose ekonomiskaintressen hos dem som är eller har varit anställda hos en arbetsgivare somlämnat bidrag till stiftelsen (vinstandels-stiftelse) eller från en annanjuridisk person med motsvarande ändamål, om ersättningen avser en sådananställd och inte utgör ersättning för arbete för den juridiska personensräkning. Detta gäller dock endast om de bidrag arbetsgivaren lämnat tillden juridiska personen varit avsedda att vara bundna under minst trekalenderår och att på likartade vill-kor tillkomma en betydande del av deanställda. Om arbetsgivaren är ett fåmansföretag eller ett fåmansägthandelsbolag skall vid beräkningen inte bortses från ersättning som denjuridiska personen lämnar till sådan företagsledare eller delägare i företa-get eller denne närstående person som avses i punkt 14 av anvisning-arnatill 32 § kommunalskattelagen. Vid beräkning av sjukpenninggrun-dandeinkomst av anställning skall alltid bortses från ersättning från en vinst-andels-stiftelse som härrör från bidrag som arbetsgivaren lämnat under åren1988-1991.Beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten skall, där förhål-landenainte är kända för , grundas på de upplysningar som kassankan inhämta av den försäkrade eller dennes arbetsgivare eller som kanframgå av den uppskattning, som vid taxering gjorts av den försäkradesinkomst. Semesterlön får inte inräknas i den sjukpenninggrundande in-komsten till högre belopp än vad som skulle ha utgivits i lön för utförtarbete . En liknande begränsning skall gällasemesterersätt-ning. Inkomst av arbete för egen räkning får ej beräknashögre än som mot-svarar skälig avlöning för liknande arbete för annansräkning.Stockholm den 14 november 1996På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), SörenLekberg (s), (), (), (), SoniaKarls-son (s), (), (), (),Kris-tina (), (), (), MatsOdell (kd), (), () och (). Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 1)(), (), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken börjar med "I utskottets betänkande" och slutar med "av dettadecennium" bort ha följande lydelse:Den ekonomiska utvecklingenSvensk ekonomi har i vissa avseenden utvecklats bättre än vad både rege-ringen och andra konjunkturbedömare förutspådde när den ekonomiskavårpropositionen presenterades . Av senast publicerade nationalräken-skapsdata och senaste uppgifter från framgår att detgäller både den reala och den finansiella delen av ekonomin - med detallvarliga undantaget för antalet jobb. har reviderat nedstatens upplåningsbehov , framför allt som en följd av betydligtstörre skat-teintäkter än väntat. Å andra sidan väntas skatteintäkterna blilägre i stället. Räntorna och inflationstakten har sjunkit ochkronan har stärkts. är emellertid realräntan alltför hög.Produktionen blev högre än väntat under årets första hälft, vilket beroddepå en fortsatt snabb ökning av exporten men även på en relativt kraftigökning av konsumtionen.Situationen på arbetsmarknaden har däremot utvecklats sämre än vad åt-minstone regeringen räknat med. Utskottet varnade för detta . Såvälde öppet arbetslösa som de i arbetsmarknadspolitiska åtgärder var fler ochan-talet nyanmälda platser till arbetsförmedlingen färre änsamma månad både 1995 och 1994, dvs. strax före den socialdemokratiskaregering-ens tillträde. Denna negativa utveckling gäller också ökningen avantalet långtidsarbetslösa. () senaste rapportom ar-betsmarknadsläget visar att arbetslösheten varoförändrat hög. Massarbetslösheten viker inte.Utvecklingen visar att fortfarande lider av allvarliga struktur-problem. Det räcker inte - som regeringen tycks tro - med bättre konjunkturför att knäcka massarbetslösheten. Omfattande strukturella reformer krävs.Om utsikterna för svensk ekonomi nu ser något bättre ut på kort sikt är deoförändrat svaga i ett längre perspektiv. Regeringen presenterar, liksom ivårpropositionen, ett basalternativ och ett högtillväxtalternativ fram tillse-kelskiftet. Båda kalkylerna bygger på att resurserna i ekonomin förnärva-rande inte utnyttjas fullt ut och att efterfrågan därför kan växasnabbare än produktionsresurserna utan att överhettningstendenser uppståroch inflatio-nen drivs upp.Som utskottet ser det är tillväxtalternativet inte realistiskt med denpolitik som regeringen bedriver. Det är i stället en kalkyl över vilkentillväxt som krävs för att nå målet om en öppen arbetslöshet på . Mot bak-grund av att arbetslösheten ökat , trots en bättretillväxt än väntat, kommer regeringen nu fram till att det för att halveraarbetslösheten krävs en ännu snabbare tillväxt än vad man kalkylerade med ivåras - närmare en procentenhet högre än i basalternativet. Målet ärmed andra ord ännu mer avlägset än för . Regeringen skriversjälv i finansplanen att det kommer att krävas "fortsatta strukturellaförändringar för att förbättra ekonomins sätt att fungera. Viktiga beslutmåste fattas rörande bl.a. löne-bildningen, arbetsmarknaden,energipolitiken, pensionssystemet och den offentliga sektorn." Någraförslag läggs trots denna insikt inte.För att tillväxtkraften skall kunna stärkas anser utskottet att det krävsstrukturella förändringar i form av skattesänkningar på arbete, kunskap ochföretagande, så att det lönar sig bättre att arbeta samt investera iutbildning och nytt kapital. Utskottet konstaterar att regeringen inteheller aviserar några som helst förändringar i den riktningen ibudgetpropositionen.Den låga investeringskvoten ger en svag långsiktig tillväxt. Att investe-ringsökningen är så måttlig i regeringens baskalkyl är naturligt mot bak-grund av de fortsatt höga realräntorna och skatterna och den negativa synenpå företagandet. Det innebär att , enligtregeringens egna beräkningar, kommer att ha en potentiell tillväxt påendast och en total arbetslöshet på . Implicit i regeringenskalkyl ligger därmed att tillväxten kommer att bli lägre åren än åren före då det fortfarande finns outnyttjade resurser iekonomin. Ökningen av antalet ar-betstillfällen kommer därmed också att blilångsammare . För att den långsiktiga tillväxten skallkunna höjas över tvåprocentsnivån krävs större investeringar, särskilt imaskiner, än i basalternativet och en helt annan företagarpolitik än denregeringen ämnar föra.Investeringarna har förvisso ökat . Men i regeringens pro-gnos fortsätter investeringskvoten, även exklusive bostadsinvesteringar,att understiga nivån för 1980-talet. Om investeringsut-vecklingen i hade hållit samma takt som i övriga sedan1970 skulle investeringsnivån varit högre. Motsvarande"investeringsgap" till t.ex. och är respektive 40 %.dels att den del av utskottets yttrande som under rubriken avden ekonomiska politiken börjar med "Som utskottet redovisat" och slutarmed "jämställdhet på största allvar" bort utgå,dels att den del av utskottets yttrande som under rubriken ställ-ningstagande börjar "I motionerna Fi201 (m)" och slutar med "Centerpartietställt sig bakom" bort ha följande lydelse:Inriktningen av den ekonomiska politikenInledningDe övergripande målen för den ekonomiska politiken skall vara att skapaförutsättningar för snabb tillväxt, en kraftig ökning av antalet nyaarbetstill-fällen och en god reallöneutveckling. Därmed skapas ocksåförutsättningar för att hantera de nationella miljöproblemen liksom förgoda fördelningspo-litiska effekter. Skall dessa mål kunna uppfyllas, såatt massarbetslösheten elimineras och inte längre halkar efter denekonomiska utvecklingen i övriga industriländer, krävs en genomgripandeförändring av den ekono-miska politiken. Dagens ekonomiska problem ärstrukturella och kan inte lösas utan omfattande strukturförändringar.Det krävs en, i bred bemärkelse, ny ekonomisk politik som leder till stabi-litet, ökar friheten och stärker incitamenten till arbete och förkovran, enpolitik som främjar privat ägande, fri företagsamhet och konkurrens. Därige-nom skapas förutsättningar för en positiv framtidstro. I detta sammanhangmåste utskottet rikta kritik mot regeringens hantering av reglerna förarbets-löshetsförsäkringen. Den har varit minst sagt ryckig och ökatosäkerheten.Långsiktigt stabila offentliga finanser och ett stabilt penningvärde ärgrundläggande för företags och privatpersoners möjligheter att planera sinframtid. Som vi alla fått uppleva leder statsfinansiell obalans och snabbinflation till höga räntor, en ineffektiv ekonomi och godtyckligaomfördelningar i samhället. Målsättningen är att de offentliga finansernaskall vara i balans över konjunkturcykeln och att det stabila penningvärdetskall säkras genom en oberoende riksbank.Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikenFör att skapa förutsättningar för så många arbetstillfällen attmassarbetslös-heten kan elimineras måste ett dramatiskt trendbrott kommatill stånd. Det förutsätter en rad förändringar.Utskottets förslag till de allmänna riktlinjerna kan sammanfattas påföljande sätt.- Nyföretagandet måste öka kraftigt och expansionsmöjligheterna för existe-rande företag måste förbättras.- Investeringsnivån måste bli väsentligt högre.- Hushållens möjligheter att köpa tjänster måste förbättras avsevärt genomminskade s.k. skattekilar.- Ett "kunskapslyft" måste åstadkommas genom högre kvalitet i utbildning-enoch större satsningar på forskning.Om dessa förändringar skall kunna förverkligas måste bl.a. följandeåtgärder vidtas.- Långsiktigt hållbar sanering av de offentliga finanserna.- En skattepolitik, som innebär successiva skattesänkningar på arbete ochföretagande. Skattereformen återställs genom att högsta marginalskatt sänkstill och genom att planer på andra höjningar av marginaleffekterna (t.ex. avgifter i socialförsäkringarna som inte motsvaras av förmåner eller s.k. värn- och vårdskatter) avskrivs. Dubbelbeskattningen slopas och regler-na för fåmansbolag lindras.- Förenklad arbetsrätt.- Slopad dubbelbeskattning.- Långsiktig energipolitik som säkrar tillgång till energi tillkonkurrenskraf-tiga priser.- Särskilda åtgärder för att minska de s.k. skattekilarna, som i praktikennästan omöjliggör för hushållen att köpa mera tjänster.- En ny modell för lönebildningen som bl.a. innebär att kostnaderna för denarbetslöshet som uppstår om avtalsförhandlingarna leder till för stora löne-höjningar fördelas mera balanserat mellan arbetsgivare, löntagare ochstaten.- Återupptagen reformering av den offentliga sektorn genom valfrihet ochkonkurrensutsättning. De delar av sjukvården, äldreomsorgen och skolan somtillhör kommunens ansvarsområde måste värnas och ges hög prioritet.Krav på omedelbara åtgärder för att förbättra läget på arbetsmarknadenDen senast redovisade statistiken visar att risken för attmassarbetslösheten skall permanentas blir allt större. Utskottet ser medstor oro på regeringens passivitet. Några förslag i årets budgetpropositionsom på ett avgörande sätt skulle vända utvecklingen på arbetsmarknaden ipositiv riktning finns inte.Med hänvisning till att det under inga omständigheter kan accepteras attarbetslösheten biter sig fast i den svenska ekonomin föreslår utskottet attriksdagen utan dröjsmål ställer sig bakom följande åtgärder.Fullständig enkelbeskattningFörslaget om att lindra dubbelbeskattningen enbart för vissa företag räckerinte. Gränsdragningen kommer dessutom att leda till snedvridningar. En avde avgörande nackdelarna med dubbelbeskattningen, som gäller alla företag,är att kapital låses in i historiskt vinstrika företag till nackdel för enfunge-rande kapitalförsörjning för nya och växande företag. Fullständigenkelbe-skattning bör införas från den 1 januari 1997.Kraftigt lindrade regler för fåmansbolagDagens spärregler för så kallade fåmansaktiebolag är särskilt diskrimineran-de för snabbväxande mindre företag. Reglerna måste ändras från den 1 janu-ari 1997 så att kapitalavkastningen också i dessa företag beskattas som ka-pitalinkomst.Riskkapitalavdraget bibehållsÄven i en miljö med enkelbeskattning kan ett riskkapitalavdrag förbättraförutsättningarna för riskkapitalförsörjning till mindre och medelstoraföre-tag. Reglerna bör således bibehållas under i varje fall enfemårsperiod. De bör dessutom förbättras bl.a. genom att riskspridninggenom mellanhandsin-stitut tillåts.Regler för inbetalning av mervärdesskatt reformerasDe förändrade reglerna för momsuppbörd skapar likviditetsproblem för mångaföretag. Dessutom är det principiellt fel att behöva förskottsbetala momstill staten, vilket kan bli fallet för många företag med dagens regler.Utskottet utgår från att kommer att förelägga förslag om s.k.skat-tekonton för att förenkla uppbörden. I det sammanhangetvillutskottetse en lösning där alla företag får rimliga kredittider. Detinnebär att de bör vara längre än vad dagens regler medger.Arbetsgivarperioden i sjukförsäkringen förlängs inteDen beslutade förlängningen av arbetsgivarperioden från 2 till 4 veckorutan en motsvarande minskning av arbetsgivaravgiften är, som regeringensjälv framhöll i sin proposition, att betrakta som en ren skattehöjning.Den ökar kostnaderna för att anställa och snedvrider också i övrigt.Beslutet bör un-danröjas.Royalty av patent beskattas som kapitalinkomstDet är viktigt att skapa en god miljö för innovatörer och uppfinnare. Detbör därför införas en möjlighet för den som har royaltyinkomster grundadepå patent att få dessa att beskattas som kapitalinkomst. Entids-begränsad skattebefrielse för inkomster från nya patent bör övervägas.Inflationsskyddet får inte försämrasFörslaget om försämring av inflationsskyddet innebär en fortsatt urholkningav marginalskattereformen och att ytterligare ca 50 000 personer får betalamarginalskatter på i stället för . Det bör avvisas.Marginalskattereformen återställsDen s.k. värnskatt som infördes innebar att marginalskatten höjdesmed för ungefär en tredjedel av alla heltidsarbetande. Denmotverkar intresset för att skaffa bättre kunskap och högre kompetens ochförsämrar dessutom arbetsutbudet. Den statliga inkomstskatten bör sänkastill redan den 1 januari 1997.Permanenta åtgärder för expansion i tjänstesektornDen privata tjänstesektorn, särskilt till den del det gäller tjänster tillenskilda hushåll, påverkas mycket negativt av de stora skattekilarna påarbete. I de-batten finns olika förslag som syftar till lägre eller slopadmervärdesskatt på tjänster, inkomstskatteavdrag, skattereduktioner ellersänkta eller slopade arbetsgivaravgifter. Det finns också förslag om att iSverige införa en modell motsvarande den som används i för vissahushållstjänster.Ambitionerna bakom utredningen om tjänstesektorns beskattningar före-falleremellertid vara alltför snäva. Enligt utskottets mening bör en sådanutredning genomföras snabbt så att permanenta åtgärder kan genomföras redanden . En rejäl belysning av samtliga de förslag som i i debatten bör genomföras. Enligt utskottets mening bör ett statsfi-nansiellt utrymme på ca avsättas för en permanent sänk-ning av skatten på arbete inom tjänstesektorn från den 1 januari 1998.Omedelbara åtgärder för tjänstesektornI avvaktan på att den breda utredning utskottet vill förespråka kanredovisa sitt resultat bör omedelbara åtgärder som skapar förutsättningarför en ex-pansion inom den privata tjänstesektorn genomföras. Under nästaår bör arbetsgivaravgifter inte tas ut för sedvanliga hushållstjänster,trädgårdsarbete samt icke-subventionerad barn- och äldreomsorg. Dessutombör en skattere-duktion införas på av arbetskostnaden för den somköper tjänsten. Skattereduktionen bör också gälla när barn betalar fördessa tjänster åt pen-sionerade föräldrar. Genom dessa förslag reducerasskattekilen kraftigt och elimineras i vissa fall.En ny arbetsrättDen arbetsrättsliga lagstiftningen har en stor betydelse för företagens möj-ligheter till smidig anpassning till nya krav. Detta förhållande kommeratt förstärkas i takt med att omvandlingshastigheten på arbetsmarknadenökar. Den lagstiftning som föreslås (prop. 1996/97:21) uppfyller intekravet på en modern arbetsrätt. Långsiktigt hållbara regler som utgår frånde krav som ställs på en framtida arbetsmarknad med låg arbetslöshet måsteinföras efter utredning.Omedelbar återgång till regler i LAS och MBLDen arbetsrättsliga reglering som infördes av den borgerliga regeringen ochgällde 1994 bör införas i avvaktan på en generell moderniseringav den arbetsrättsliga lagstiftningen. Därigenom underlättasprovanställning-ar och tidsbegränsade anställningar vid arbetsanhopning.Turordningsregler-na blir mindre rigida. Genom att vetoreglerna i MBLslopas underlättas entreprenader som stridsåtgärder mot enmans-och familjeföretag förbjuds.En allmän arbetslöshetsförsäkring införsRegeringens hantering av a-kassefrågan präglas av inkonsekvens och visaratt regeringen saknar en genomtänkt strategi för arbetsmarknadspolitiken.En allmän arbetslöshetsförsäkring som till större del än finansierasmed egenavgifter bör i stället återinföras. Därigenom får den enskilde ettverkligt val när det gäller hur han eller hon vill ordna sin fackligatillhörighet och arbetslöshetsförsäkring. Försäkringen medverkar också tillatt löneavtalen inte leder till ökad arbetslöshet. Karaktären avomställningsförsäkring måste understrykas.Utbildning med högre kvalitetDen avgörande utgångspunkten för en fortsatt utbyggnad av den högre ut-bildningen och fördelningen av platser mellan lärosäten måste vara utbild-ningens kvalitet. Betydelsen av kvalitetssäkring innebär att själva takteni utbyggnaden aldrig får bli det viktigaste. Man bör mot denna bakgrundöverväga att inrätta ett särskilt kvalitetsinslag för att ge företräde åtkvali-tetsinvesteringar i form av bl.a. lärarkompetens och utrustning.Införande av personliga utbildningskontonGenom ett system med personliga utbildningskonton kan bättre ekonomiskaförutsättningar skapas för alla vuxna att påbörja fort- ochvidareutbildning. Det kan ske genom att den enskilde medges skattebefrielseför de medel som avsätts som arbetsgivaren ges rätt attskattefritt avsätta lika mycket som den enskilde.