bet · GK01JoU1 · 1996-11-28 00:00:00 — Imotion Jo258 (c) yrkande 1 framhålls atten analys av det svenska lantbruketskonkurrenssituation bör ingå vidutformningen av det utökademiljöstödsprogrammet.Utvärdering m.m.Enligt motion Jo203 (m) präglas detsvenska miljöersättningsprogrammet tillvissa delar av en helt orimligdetaljstyrning i kombination medständiga regeländringar och en aldrigsinande ström av krav på nya uppgifter.Programmet behöver förenklas. Även imotion Jo206 (m) yrkas att reglerna börförenklas. Vidare framhålls att Sverigebör sträva efter att ta emot detmiljöstöd vårt land har rätt till(yrkande 3). Ett ökat utnyttjande av denframförhandlade ramen förmiljöprogrammet yrkas också i motionJo210 (m) yrkande 13. Enligt yrkande 14måste de norrländska landskapstypernasynliggöras i miljöprogrammet. Vissatyper av foderarealer erhåller ejersättning. Delprogrammet för värdefullanatur- och kulturvärden är ej anpassattill . Vidare måste dagensarealkrav i öppet odlingslandskapbehållas (yrkande 15). Enligt motionJo212 (c) yrkande 2 bör hästhållningingå som en ersättningsberättigadproduktionsgren inom ramen förprogrammet för bevarande av ett öppetodlingslandskap inom stödområdena 1-3.Vidare bör den nordsvenska hästenomfattas av stödet till utrotningshotaderaser (yrkande 3). I motion Jo220 (v)yrkande 2 framhålls SKB-kons speciellakvaliteter och att dessa bör tastillvara inom ramen för ett särskiltmiljöprogram för fjäll- ochinlandsjordbruk. Getnäringen bör enligtmotion Jo222 (v) yrkande 1 ges ett egetutrymme inom ramen för EU:s miljöstöd.Vidare bör behovet av ökad kunskap omgetter uppmärksammas (yrkande 2). Enligtmotion Jo226 (c) är vall med nuvarandesystem missgynnat jämfört med andragrödor. Vidare framhålls att det råderosäkerhet om tolkningen av regelverket.Markägarna vågar därmed inte binda sigför femårsperioder med risk föråterbetalningsskyldighet. Det är därförav största vikt att regelsystemet ändras(yrkande 1). För att även kulturvärdenapå mindre lantbruk skall kunna bevarassamt att kraven på och Ölandskall kunna likställas med övriga riketmåste regelsystemet för värdefullanatur- och kulturvärden årsansökningar ändras (yrkande 2). Enligtmotionerna Jo229 (v) yrkande 6 och Jo237(v) yrkande 6 bör ett särskiltfjällmiljöprogram för jordbruket iNorrlands inland inrättas. Vidare yrkasi motionerna att miljöstödsprogrammetutvärderas (yrkandena 7 resp. 7). Imotion Jo234 (fp) yrkande 1 framhållsbetydelsen av att använda hela ramen förEU-medel för miljöstöd till jordbruket.Enligt motion Jo236 (m) yrkande 4 skallSverige i EU verka för en förenkling avregelverken avseende EU:s olikaersättningssystem. Vidare yrkas attreglerna ändras så att våtmark påbetesmark kan tillåtas. I dettasammanhang finns inte heller något skälatt hindra ansvarsfull vattentäkt ellerbete på sådan mark. Vidare börersättning utgå även föranläggningskostnader (yrkande 5). Ettsammanhållet delprogram förkonventionellt jordbruk inom ramen förEU:s miljöprogram för jordbruket börutarbetas (yrkande 6) och vidare börregeringen ges i uppdrag att utarbetaett förslag till förenkling avregelverken för miljöersättningar(yrkande 7). Enligt motion Jo239 (kd)yrkande 6 bör man använda sig avdet maximala miljöstödet. Vidareframhålls behovet av ett förenklatregelverk för miljöstöd tillkulturmiljövård och biologisk mångfald(yrkande 7). skall inom EU verkaför ett förenklat regelsystem förekologiskt jordbruk (yrkande 10). Vidarebör man inom EU verka för attomläggningstiden (karensen) föromställning till ekologisk produktionskall vara (yrkande 11). Enligtmotion Jo241 (mp) bör arealersättningenför ekologiskt lantbruk vara av sådanstorlek att det blir ekonomisktlönsammare att odla ekologiskt änkonventionellt. Stödet bör därför höjastill per hektar i hela landet(yrkande 13). Vidare bör möjligheten attdifferentiera stödet till ekologiskodling ses över. Härigenom kan enomläggning av gårdens hela areal ochdjurhållning stimuleras (yrkande 14).Ett ökat utnyttjande av denframförhandlade ramen förmiljöprogrammet yrkas också i motionJo245 (c) yrkande 12. Enligt yrkande 13måste de norrländska landskapstypernasynliggöras i miljöprogrammet. Vissatyper av foderarealer erhåller ejersättning. Delprogrammet för värdefullanatur- och kulturvärden är ej anpassattill . Vidare måste dagensarealkrav i öppet odlingslandskapbehållas (yrkande 14). Enligt motionJo258 (c) måste behovet av hänsyn tilllokala förhållanden, ökad flexibilitetoch en mera modifierad tillämpningbeträffande miljöersättningsprogrammetuppmärksammas (yrkande 6). I motionJo773 (fp) yrkas att reglerna förmiljöstöd när det gäller ersättning förvåtmarker ändras. Stödet bör riktas tillmiljökänsliga områden och kravet på attvåtmarken skall ligga på börslopas. Däremot skall våtmarkenhuvudsakligen ta emot vatten frånåkermark (yrkande 3). I motion Jo775 (m)yrkande 1 framhålls nödvändigheten avatt regler avseende anläggning avvåtmarker och småvatten får enändamålsenligare utformning. Det ärenligt motionärerna av stor betydelseatt man inom EU arbetar för ändraderegler vad avser våtmarker (yrkande 2)och att ett ökat utnyttjande av EU:smiljöstöd bl.a. får medfinansieraanläggandet av våtmarker och småvatten(yrkande 3). Enligt motion Jo797 (mp)bör jordbrukets miljöersättningarkompletteras så att ersättning kan utgåäven till odling av äldre genetisktvärdefulla kulturväxter och ogräs(yrkande 5).Enligt motion Jo229 (v) yrkande 13måste ett miljöersättningsprogram förrovdjursrivna renar bygga på denöverenskommelse som gjorts medNaturvårdsverket och . Vidareframhålls att anslaget för rovdjursrivnarenar bör vara ett reservationsanslag(yrkande 14). Motsvarande yrkandenframställs även i motion Jo237 (v)yrkandena 13 respektive 14.Utskottets övervägandeAnslagenUtskottet har tidigare tillstyrktregeringens förslag beträffande ramenför utgiftsområde 23. De i motionernaJo234 yrkande 3, Jo237 yrkande 19delvis, Jo239 yrkande 19 delvis, Jo241yrkande 22 delvis och Jo249 yrkande 4framförda yrkandena om en höjning avanslagen B 12 och B 13 ryms inte inomdenna av nu fastställda ram.Utskottet delar således regeringensbedömning när det gäller medelsbehovetunder anslagen och avstyrker motionernai berörda delar.Vidare avstyrks motion Jo241 yrkande 23delvis.Utökat miljöstödMot bakgrund av de höga ambitioner somfinns för jordbrukets miljöarbete harregeringen föreslagit att nivån påmiljöersättningsprogrammet skall höjasfrån . I utformningen av det nyaprogrammet skall särskild hänsyn tastill vallproduktionens miljöfördelar.Utskottet konstaterar att förslaget omett utökat miljöprogram innebär attinsatserna för att utveckla detkonventionella jordbruket mot enekologiskt hållbar produktion kan öka.De åtgärder som enligt utskottets meningbör ersättas inom ramen för det utbyggdaprogrammet måste därvid utformas på ettsådant sätt att vallodlingensmiljöfördelar tas till vara.Vallodlingen kan t.ex. medverka till attminska växtnäringsläckage och erosionfrån , minska riskerna vidbekämpningsmedelsanvändning samt främjaden biologiska mångfalden iodlingslandskapet. Utskottet förutsättersåledes att åtgärderna förenas medtydliga miljökrav och att reglerna fördet nya stödet utformas i samklang meddet befintliga miljöprogrammet. I dettasammanhang bör tillgången på ochfördelningen av betesdjur i landetsärskilt uppmärksammas. Vidare är detangeläget att åtgärderna utformas på ettsådant sätt att en förstärkt miljöeffektkan uppnås. Utskottet vill särskiltunderstryka att regelverket utformas såatt det blir administrativt enkelteftersom många brukare kommer attberöras av vallstödet. Genom ett enkeltregelverk får brukarna ett översiktligtoch hanterbart ersättningssystem. Detutökade programmet bör vara generelltoch stimulera till en miljövänligvallproduktion i hela landet. Särskildhänsyn bör tas till förhållandena istödområde 4 i mellersta Sverige.Utskottet förutsätter att regeringenprövar möjligheterna fullt ut när detgäller medfinansieringen från EG-budgeten för att uppnå ett optimaltekonomiskt utbyte. Vidare måste hänsyntas till de sysselsättningsfrämjandeeffekterna vid utformandet av de nyastöden. Vad utskottet anfört medanledning av motionerna Jo207, 210yrkande 5, Jo211 yrkande 1, Jo215, Jo229yrkande 5, Jo236 yrkande 8, Jo237yrkande 5, Jo238, Jo239 yrkande 5, Jo245yrkande 4, Jo246, Jo257 yrkande 1 ochJo258 yrkande 1 bör som sinmening ge regeringen till känna.Utvärdering m.m.Som framgår av propositionen harJordbruksverket fått regeringens uppdrag(beslut ) att isamråd med utvärderadet svenska miljöersättningsprogrammetinom jordbruket i enlighet med rådetsförordning (EEG) nr 2078/92 med avseendepå programmets ändamål och resultat.Utvärderingen skall sedan utgöraunderlag för en bedömning av behovet avförändringar i programmet. Regeringenhar vidare i samma beslut gettJordbruksverket i uppdrag att i samrådmed ochRiksantikvarieämbetet redovisa ettsärskilt förslag till delprogram förresurshushållande konventionelltjordbruk inom ramen för rådetsförordning (EEG) nr 2078/92. Uppdragenskall redovisas senast den 1 april 1997.Utgångspunkterna för det svenskamiljöersättningsprogrammet är miljömåleninom jordbrukspolitiken och behovet avåtgärder för att nå dessa mål. Förutomatt främja införandet av miljövänligaproduktionsmetoder skall programmetockså syfta till att uppnå andra mål förden gemensamma jordbrukspolitiken.Miljöersättningsprogrammet har i Sverigeockså en regionalpolitisk funktion genomden särskilda miljöersättningen tilljordbruket i norra . Somframhålls i flera motioner finns detstora svårigheter för delar avjordbruksnäringen att tillgodogöra sigde olika stödformerna inom det nuvarandemiljöprogrammet. Framför alltuppmärksammas den annorlunda strukturoch de olika förutsättningar som präglarjordbruket i inland. Det kangälla allt från små enheter till långaavstånd, bristande förutsättningar attodla spannmål samt brist pårationaliseringsmöjligheter. Vidarepåtalas behovet av ett mer förenklatregelsystem, ökad flexibilitet,differentierat stöd till ekologiskodling och ett särskilt stöd tillgetnäringen.Norra har en särställning imiljöprogrammet genom denregionalpolitiska kopplingen, framförallt i åtgärden för bevarande av ettöppet odlingslandskap. Stödområdena 1-3undantas också från grundregeln attolika ersättningar bara får kombineraspå samma areal upp till gränsen för EU:smedfinansiering (/ha).Överskjutande del får finansieras mednationella medel. Odlingslandskapet inorra skiljer sig från övrigadelar av landet varför villkoren förstöd inte alltid är möjliga attuppfylla. Odlingslandskapets utbredningär väsentligt mindre med andra markslagoch av historiska skäl är kontinuiteteni odlingen kortare. Klimatfaktorer ochandra fysiska förutsättningar medverkarockså till att odlingslandskapet har ettannorlunda utseende än i södra är också en annan därdet norrländska jordbruket belastarmiljön i mindre utsträckning. NorraSverige saknar till viss del de inslag inatur- och kulturmiljön som ärersättningsberättigade i andra delar avlandet. ersätts andra typisktnorrländska företeelser såsomskogsarbeten, fäboddrift och användningav hotade husdjursraser. Inom ramen förersättningen till bevarande avvärdefulla natur- och kulturmiljöeringår ängslador och andra för norraSverige typiska byggnader. Av tekniskaskäl kan emellertid inte stöd utgå föratt vårda dessa inom ramen förmiljöprogrammet. I gengäld finns enprogramåtgärd inom mål 6- området somgäller för . Underåtgärd 3.8 Miljö- och landskapsvård kanstöd bl.a. ges till skydd av äldrejordbruksbyggnader såsom värdefullainslag i landskapet. Sådana byggnaderkan exempelvis utgöras av hölador ochlador för torkning av lin. Underåtgärden finns avsatt 8 miljoner ecu förhela perioden varav finansieras avEU och av Sverige.Sverige kommer löpande att till EUredovisa miljöersättningsprogrammetsutveckling och effekter samt i vilkenutsträckning de olika målen nås medavseende på såväl kvalitet somkvantitet. För att möjliggöra dettauppföljningsarbete och för att få ettunderlag för en bedömning av behovet avförändringar i programmet har regeringenlämnat ovan redovisadeutvärderingsuppdrag tillJordbruksverket. Utskottet utgår frånatt bl.a. de nu redovisade behoven ärväl kända för regeringen och att dekommer att beaktas i samband med detfortsatta förändringsarbetet. Utskottetfinner mot bakgrund härav inte anledningföreslå någon åtgärd medanledning av motionerna Jo210 yrkande15, Jo212 yrkandena 2 och 3, Jo226yrkandena 1 och 2, Jo229 yrkande 7,Jo236 yrkande 6, Jo237 yrkande 7, Jo239yrkandena 7 och 11, Jo241 yrkandena 13och 14, Jo245 yrkande 14 och Jo258yrkande 6. Motionerna avstyrks således iberörda delar.Med samma motivering avstyrks ävenmotionerna Jo236 yrkande 5, Jo773yrkande 3 och Jo775 yrkandena 1-3.Med det anförda avstyrks ävenmotionerna Jo210 yrkande 14 och Jo245yrkande 13.De i motionerna Jo220 yrkande 2, Jo222yrkandena 1 och 2, Jo229 yrkande 6 ochJo237 yrkande 6 framförda kravenbeträffande ett särskiltfjällmiljöprogram m.m. för jordbruket iNorrlands inland bör mot bakgrund av detanförda också kunna lämnas utanriksdagens åtgärd. Utskottet avstyrkerdärför berörda motionsyrkanden.Vidare avstyrks motion Jo797 yrkande 5.Med anledning av de i motionerna Jo206yrkande 3, Jo210 yrkande 13, Jo234yrkande 1, Jo239 yrkande 6 och Jo245yrkande 12 framförda synpunkternabeträffande ramen för det nationellamiljöersättningsprogrammet villutskottet anföra följande.I samband med behandling avstatsbudgeten för innevarande budgetårgodkände ett uttalande om attden framförhandlade ramen för detnationella programmet förmiljöersättningar inom jordbruket lågfast och att den får utnyttjas utifrånen samlad bedömning av samhällsekonomioch miljöbehov. De ersättningar som kanutgå enligt den framförhandladetillämpningen av EG:s miljöprogram ärbl.a. beroende av det statsfinansiellaläget och ett ställningstagande i dennadel innebär inte på något sätt attSverige avsagt sig möjligheterna tillfortsatta miljösatsningar inom ramen förmiljöprogrammet (1994/95:JoU13, rskr.290-292). Som regeringen redovisat ovanförbereds flera förslag som innebär attramen för det nationella programmet förmiljöersättningar inom jord- ochskogsbruk m.m. utökas påtagligt.Inklusive finansieringen från EG-budgeten innebär förslagen enresursförstärkning med drygt 600miljoner kronor. uttalande omden framförhandlade ramen gällergivetvis fortfarande. Med det anfördaföreslår utskottet att motionerna Jo206yrkande 3, Jo210 yrkande 13, Jo234yrkande 1, Jo239 yrkande 6 och Jo245yrkande 12 lämnas utan vidareåtgärd.Frågan om ett förenklat regelverk förmiljöersättningar inom jordbruket ärföremål för en särskild översyn inomregeringskansliet. Utskottet anser detlämpligt att avvakta resultatet av denfortsatta beredningen i denna fråga ochföreslår att motionerna Jo203, Jo236yrkandena 4 och 7 samt Jo239 yrkande 10lämnas utan någon vidareetgärd.När det gäller miljöprogrammet för attbevara den biologiska mångfalden irenskötselområdet framgår det avregeringens förslag att programmetbaseras på den av beslutadeprincipen om ersättning efterrovdjursförekomst (1992/93:BoU8, rskr.115). Syftet är att skall levaupp till sina åtaganden om bevarande avhotade arter som rennäringenskall kunna bedrivas på ett meningsfulltsätt och utvecklas med ekonomiskbärkraft. Utskottet föreslår attriksdagen godkänner vad regeringenförordat om ett nytt delprogram inomramen för miljöprogrammet för ersättningtill rennäringen för bevarande avrovdjur inom renskötselområdet. Iavsnitt 23 i det följande förordarutskottet att regeringen utarbetar ensammanhållen rovdjurspolitik. MotionernaJo229 yrkande 13 och Jo237 yrkande 13avstyrks i den mån de inte kan ansestillgodosedda.I anslutning till motionerna Jo229yrkande 14 och Jo237 yrkande 14 omanslagstyp i fråga om ersättning förrovdjursrivna renar får utskottet anföraföljande. har antagiten lag om statsbudgeten (1996/97:KU3,rskr. Såvitt avser villkoren förde olika anslagstyperna kan utskottetkonstatera att både reservationsanslagoch ramanslag ger möjlighet att utnyttjabudgetmedel under ett följande budgetår.Utskottet ser ingen anledning att göranågot uttalande om anslagstyp i dettasammanhang och avstyrker därmedmotionerna i berörda delar.Utskottet föreslår vidare att riksdagengodkänner vad regeringen förordat ominförande av ett nationelltanläggningsstöd för plantering avfleråriga grödor för produktion avbiomassa enligt rådets förordning (EEG)nr 1765/92 av den 30 juni 1992.15. Arealersättning och djurbidrag m.m.(B 14) och Intervention och exportbidragför jordbruksprodukter (B 15)Utskottet tillstyrker regeringensförslag under anslagen B 14 och B 15.16. Räntekostnader för förskotteradearealersättningar m.m. (B 16)PropositionenUnder anslaget redovisas deräntekostnader och kursdifferenser somuppstår för staten till följd av attersättningen från EG:s jordbruksfonderläggs i efterskott. En jämförelsemellan budget och /96 visar på en lägrebelastning på anslaget än beräknat.Detta beror på en initial svårighet attuppskatta i vilken utsträckningjordbrukarna skulle komma att utnyttjamöjliga ersättningar. Anslaget bör ävenfå belastas med eventuella finansiellasanktioner från EG.Erfarenheter från andra länder talarför att liksom alla övrigamedlemsstater riskerar att drabbas avfinansiella sanktioner/korrigeringar sombeslutas av . Regeringenföreslår att eventuella finansiellasanktioner/korrigeringar från EG ifortsättningen får betalas frånanslaget. Om sanktion uppkommer kommerden att belasta anslaget och motsvarandebelopp krediteras berörd inkomsttitel.Regeringen har som målsättning attsanktioner skall bli så låga som möjligtoch har därför avsatt särskilda medelför utökad kontrollverksamhet(utgiftsområde 2, anslag B 20Kontrollfunktionen i staten). Anslagetbör föras upp med förräntekostnader och eventuellafinansiella sanktioner från EG.Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringensförslag om medelsanvisning underanslaget B 16.Utskottet föreslår vidare att riksdagengodkänner att anslaget även får belastasmed kostnader för eventuella finansiellasanktioner.17. Fiske (C)PropositionenDet övergripande målet för den svenskafiskeripolitiken är att verka för enansvarsfull hushållning medfiskresurserna bl.a. så att denbiologiska mångfalden bevaras. Vidare ärmålet att verka för tillgång på fisk avgod kvalitet och utveckling avkonkurrenskraftiga företag inom fisketoch vattenbruket.Regeringen planerar att återkomma till riksdagenvad gäller de förslag Fiskeriverketredovisat i rapporten förbiologisk mångfald.En översyn av EU:s gemensammafiskeripolitik (CFP) är planerad till år2002. Regeringen avser att aktivtmedverka i reformeringen av CFP.Förberedelser för detta inleds redan nubl.a. genom en översyn av Fiskeriverketdär också effekterna av det svenskamedlemskapet i EU på fiskets områdeskall följas upp.Den beräknade utgiftsutvecklingen påfiskets område till följd av tidigarefattade beslut samt förslagen i 1996 årsbudgetproposition är följande (imiljoner kronor):Utgift Anvisat FörslagBeräknat Beräknat1994/95 1995/96 1997 19981999111,5 279,9 173,7 174,1 175,718. (C 1)PropositionenSveriges inträde i den gemensammafiskeripolitiken har medfört attFiskeriverkets verksamhet i hög gradkommer att inriktas mot tillämpningen avCFP:s regelsystem. Det finns emellertidskäl att vidareutveckla och förbättra deadministrativa systemen, särskilt vadgäller kontrollfrågorna, för att mötakrav från och frånberörda intressenter i landet. För dettaändamål avser regeringen att genomföraen översyn av . I dettasammanhang bör verkets stöd till FoU ochdess egen undersökningsverksamhet bliföremål för särskild uppmärksamhet.Översynen skall även omfatta enuppföljning och utvärdering aveffekterna på fiskets område genom detsvenska medlemskapet i EU. Därvid skallde strategiska frågor som börprioritera framöver ur ett nationelltperspektiv respektive ett gemenskapsperspektiv tas fram inför en kommandeöversyn inom gemenskapen av dengemensamma fiskeripolitiken år 2002.Med hänsyn till det statsfinansiellaläget minskar regeringen anslaget förFiskeriverket med 6 miljonerkronor. Resurserna för EU-relateradeuppgifter, för vilka verket fåttsärskild förstärkning, får inte tas ianspråk vid eventuella omprioriteringar.Insatser för utveckling av fritidsfiskeoch fisketurism bör beaktas men medhänsyn till tillgängliga resurser ochCFP:s krav. Fritidsfiskets ochfisketurismens utvecklingspotential ären fråga som även berör regionala ochlokala aktörer, bl.a. länsstyrelser.Regeringen föreslår att tillFiskeriverket anvisar ett ramanslag på58 . För budgetåren 1998 och1999 beräknas anslaget till 58 629 000respektive 60 149 000 kr.MotionenEnligt motion Jo249 (m) yrkande 5 börFiskeriverket samordnas medJordbruksverket. Ettrationaliseringsarbete med dennainriktning bör sättas i gångvilket gör att anslag kanminskas med jämförtmed regeringens förslag.Utskottets övervägandenRegeringen föreslår i propositionen attanslaget till minskas med6 . Den ytterligaresänkning av anslaget som föreslås imotion Jo249 yrkande 5 kan enligtutskottets uppfattning inte genomförasutan att det medför avsevärdasvårigheter för attuppfylla de målsättningar som uppställtsför verksamheten. Som framgår avpropositionen avser regeringen attgenomföra en översyn av ,framför allt med syfte attvidareutveckla och förbättra deadministrativa systemen. Mot bakgrund avdet anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag. Strukturstöd till fisket m.m. (C 2)och Från EG-budgeten finansieradestrukturstöd till fisket m.m. (C 3)Utskottet tillstyrker regeringensförslag under anslagen C 2 och C 3.20. Fiskevård (C 4)PropositionenRiksdagen beslutade (prop. 1995/96:150, FiU10, JoU6y) attminska de tidigare anvisade anslagenBidrag till fiskevård och Ersättning förintrång i enskild fiskerätt m.m. samtatt anslå motsvarande medel under detnya ramanslaget Fiskevård.Anslaget bör användas för att uppdateraoch färdigbehandla ansökningar om bidragtill förrättningskostnader förfiskevårdsområden som inkommit före den1 , men även för bidragtill att i övrigt bilda elleromarrondera fiskevårdsområden.Anslaget bör även användas förfisketillsyn längs kusterna och i destora sjöarna som ett led i fiskevården.Kostnader för åtgärder för biotop- ochfiskevård såsom utsättningar avangelägna arter och insatser för attbevara hotade fiskarter kan belastaanslaget.Regeringen föreslår att förändamålet anvisar ett ramanslag på4 . Samma belopp beräknas förbudgetåren 1998 respektive 1999.MotionernaI motioner Jo229 yrkande10 och Jo237 yrkande 10 anförs attregeringen bör återkomma till riksdagenmed ett samlat förslag om fiskevårdensfinansiering. Detta kan lämpligen ske isamband med att regeringen redovisarsina planer med anledning avFiskeriverkets förslag till aktionsplanför biologisk mångfald. Fiskevården böräven i fortsättningen till viss delfinansieras över statsbudgeten, ochVänsterpartiet föreslår därför i densenare motionens yrkande 19 att anslagetC 4 ökas med för år1997. Det anslag som regeringen föreslårför fiskevård är enligt Miljöpartietinte tillräckligt för att man skallkunna vidta nödvändiga åtgärder, och imotion Jo241 yrkande 22 föreslår mandärför att anslaget ökas med 20 miljonerkronor. Staten måste enligt motion Jo249yrkande 6 och motion Jo408 yrkande 10(båda m) ta ansvar för attfiskevårdsinsatser sker på de vatten därfisket släppts fritt. Eftersom det iregeringens förslag saknas utrymme fördetta inom anslaget för fiskevård måsteanslaget ökas med . Imotion Jo410 (v) yrkande 2 anförs attFiskeriverket bedömt det årliga behovetav medel för fiskevård till 65 miljonerkronor.