bet · GK01BoU5 · 1996-12-05 00:00:00 — Hyresgästinflytande vid ombyggnad m.m. Utskottet tillstyrker i huvudsakförslagen i proposition 1996/97:30 -Hyresgästinflytande vid ombyggnad m.m.Regeringsförslaget syftar till attstärka hyresgästernas inflytande ochställning i förhållande till de reglersom gäller i dag.Utskottet föreslår att göravissa ändringar i förhållande tillregeringsförslaget, bl.a. vad gällerövergångsbestämmelserna till de avregeringen föreslagna reglerna.Till betänkandet har fogats 16reservationer, bl.a. om avslag påregeringsförslaget, om möjligheten att haflera förhandlingsordningar för ett ochsamma hus samt om hyresgästorganisationsmöjlighet till förhandlingsersättning. Regeringen har i proposition 1996/97:30föreslagit att antarregeringens förslag till1. lag om ändring ihyresförhandlingslagen (1978:304),2. lag om ändring i jordabalken,3. lag om ändring i lagen (1973:188) omarrendenämnder och hyresnämnder,4. lag om ändring i lagen (1994:831) omrättegången i vissa hyresmål i Sveahovrätt,5. lag om ändring i lagen (1992:1574) ombostadsanpassningsbidrag m.m. I betänkandet behandlas de med anledningav propositionen väckta motionerna1996/97:Bo1 av m.fl. (c)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om restriktivitet vidtillämpningen av särskilda skäl,2. att hos regeringen begärförslag om sådan ändring avhyresförhandlingslagen att den enskildehyresgästens möjlighet att självförhandla om sin hyra underlättas ienlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:Bo2 av () variyrkas1. att beslutar preciseraantal lägenheter för rätt tillförhandlingsordning,2. att beslutar avslåpropositionens förslag avseende ändringari 12 kap. 18 § jordabalken,3. att hos regeringen begäratt 12 kap. 18 § jordabalken utformas ienlighet med förslagen i utredningen ,4. att hos regeringen begäratt 46 § hyreslagen kompletteras med enskrivning om att hyresavtalet inte upphörom hyresgästen tillfälligt avflyttar frånlägenheten arbetenagenomförs,5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att avreglerarätten till förhandlingsersättning. (Yrkande 6 i motionen avser utskottetbehandla . )1996/97:Bo3 av m.fl. (m)vari yrkas1. att beslutar att avslåregeringens förslag i enlighet med vadsom anförts i motionen,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om ändringar ihyresförhandlingslagen,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att hyresmarknaden böravregleras.1996/97:Bo4 av m.fl.(kd) vari yrkas1. att beslutar att avslåproposition 1996/97:30,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om hur de aktuella frågorna kanlösas utan ytterligare inskränkningar iavtalsfriheten.1996/97:Bo5 av m.fl. (fp)vari yrkas1. att avslår regeringensförslag i den del det gäller nyomfattning av förhandlingsordningen,2. att avslår regeringensförslag i den del det gällerinskränkningar i passivitetsregeln,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen iövrigt anförts om hyresgästinflytande.Skrivelser i ärendet har inkommit frånSveriges Fastighetsägare, och GunnarHafström.Företrädare för har muntligen lämnatsynpunkter i ärendet och i samband därmedöverlämnat en skrivelse.Ärendet och dess beredningDen av regeringen i april 1995tillkallade utredningen med uppdrag attgöra en översyn av vissa delar avhyreslagstiftningen överlämnade idecember delbetänkandetÄndringar i hyresförhandlingslagen -Hyresgästinflytande vid ombyggnad m.m.Delbetänkandet har remissbehandlats. Ipropositionen tar regeringen upp defrågor som behandlades i delbetänkandet.Sammanfattning av förslag ipropositionen och i motionernaPropositionenI propositionen sammanfattas desshuvudsakliga innehåll på följande sätt.Förslag förs fram om vissa ändringar ihyreslagen och hyresförhandlingslagen.Syftet med ändringarna är att stärkahyresgästernas inflytande och ställningså att balansen mellan hyresvärdarna ochhyresgästerna återställs.Det föreslås att förbudet mot fleraförhandlingsordningar för ett husåterinförs. Vidare föreslås atthyresnämnden vid prövningen av om enförhandlingsordning skall gälla, skall tahänsyn till bl.a. det antal lägenhetersom förhandlingsordningen kan förväntaskomma att omfatta.En hyresgäst skall även i fortsättningenha rätt att själv avgöra om den egnalägenheten skall omfattas av dekollektiva förhandlingar som förs förhuset. Denna rätt föreslås emellertidgälla med vissa begränsningar.En förhandlingsordning skall sålunda somhuvudregel omfatta samtliga lägenheter iett hus, oberoende av om de enskildahyresavtalen innehåller enförhandlingsklausul. Från dennahuvudregel skall det finnas två undantag.En lägenhet skall inte omfattas av enförhandlingsordning om hyresnämnden harbeslutat att hyresavtalet inte skallinnehålla en förhandlingsklausul.Detsamma föreslås gälla om hyresvärdenoch hyresgästen, tidigast tre månaderefter det att hyresförhållandet inleddes,skriftligen har kommit överens om atthyresavtalet inte skall innehålla enförhandlingsklausul. Det innebär såledesatt en förhandlingsordning kommer attomfatta även outhyrda lägenheter.Vidare föreslås att en hyresvärd skallvara skyldig att iaktta den primäraförhandlingsskyldigheten, om han villhöja hyran för en lägenhet i förhållandetill vad den tidigare hyresgästen hadeatt betala. Det innebär attinflyttningshyrorna för sådana lägenhetersom är belägna i ett hus medförhandlingsordning i fortsättningen intekommer att vara fria.Tillämpningsområdet för den s.k.passivitetsregeln föreslås begränsas påså sätt att bestämmelsen i fortsättningenskall vara tillämplig endast påhyresavtal som gäller för obestämd tidoch som avser en lägenhet som är belägeni ett hus med förhandlingsordning.I propositionen föreslås ett nytt systemför hyresgästinflytande vid ombyggnad.Enligt förslaget skall en fastighetsägarefå utföra en standardhöjande åtgärdendast om den har godkänts av den berördahyresgästen eller, om åtgärden avser degemensamma delarna av fastigheten, av enmajoritet av hyresgästerna i de berördalägenheterna. Samma bestämmelse föreslåsgälla en åtgärd som medför en inteobetydlig ändring av en lägenhet eller degemensamma delarna av fastigheten.Om hyresgästen inte samtycker till denbegärda åtgärden, skall hyresvärden kunnaansöka vid hyresnämnden om tillstånd tillåtgärden. Hyresvärdens ansökan skallbifallas, om hyresvärden har ettbeaktansvärt intresse av att genomföraåtgärden och det inte är oskäligt mothyresgästen att den genomförs. Vid dennaskälighetsprövning skall hyresnämnden iförsta hand beakta om det kan ansesoskäligt mot hyresgäster i allmänhet attåtgärden utförs. Visst utrymme skall dockfinnas för att beakta den enskildahyresgästens synpunkter i frågan.Slutligen föreslås att hyresnämnden, påansökan av en berörd hyresgäst, skallförbjuda en fastighetsägare att utföra enåtgärd, om behövligt godkännande ellertillstånd saknas. Ett sådant förbud skallkunna förenas med vite.Lagändringarna föreslås träda i kraftden 1 april 1997.MotionernaI motionerna 1996/97:Bo3 (m),1996/97:Bo4 (kd) och 1996/97:Bo5 (fp)yrkas avslag på regeringens förslag.Avslagsyrkandet i den sista motionen fåruppfattas så att det endast gällerregeringsförslaget i vad avser ändringari hyresförhandlingslagen.Motionärerna erinrar om de förändringarpå hyreslagstiftningens område somföreslogs av den förra regeringen och somgenomfördes (prop.1993/94:199, BoU21).I kd-motionen anses att det är tveksamtom det är förenligt med regeringsformensregler om föreningsrätt att i lag hindraavtal om flera förhandlingsordningar förett och samma hus.I m- och fp-motionerna samt i c-motionen1996/97:Bo1 uttalas ett stöd för att dets.k. objektiva hyresgästintresset - omregeringens förslag blir riksdagensbeslut - i princip skall vara vägledandeför hyresgästinflytandet över ombyggnad.I fp-motionen anförs emellertid att vissamindre förändringar i en hyreslägenhet,såsom t.ex. byte av köksutrustning,endast bör tillåtas med hyresgästensmedgivande.I c-motionen liksom för övrigt också i m-och kd-motionerna kritiseras regeringensförslag om att det måste ha förflutitminst sedan hyresförhållandetinleddes innan det är möjligt förhyresvärd och hyresgäst att träffaöverenskommelse om att hyresavtalet inteskall innehålla en förhandlingsklausul.Även vad i fp-motionen anförts omändringar i hyresförhandlingslagen fåranses omfatta denna fråga.I motion 1996/97:Bo2 (s) - till den delmotionen behandlas i detta betänkande -föreslås en precisering av antaletlägenheter som bör grunda en rätt tillförhandlingsordning, samt den enskildahyresgästens inflytande vid förbättrings-och ändringsarbeten. I denna motion tasockså frågan upp om det rimliga i atthyresvärden skall kunna säga upphyresavtalet vid en större ombyggnad. Allmänna utgångspunkterSom anförs i propositionen förutsätteren väl fungerande hyresmarknad att detråder balans mellan parterna på dennamarknad. Reglerna måste vara såutformade att en fastighetsägare harmöjlighet att bedriva rationellfastighetsförvaltning som enhyresgäst har möjlighet att i rimligutsträckning ha inflytande över sinbostad. I propositionen anförs vidareatt de förslag som där tas upp syftartill att stärka hyresgästernas ställningså att hyresmarknaden åter kommer ibalans.Även i vissa av motionerna tas uppfrågan om balansen mellan parterna påhyresmarknaden. I c-motionen 1996/97:Bo1sägs att ett förstärkthyresgästinflytande enligt hyreslagen ochhyresförhandlingslagen är väl motiverat.En liknande uppfattning förs fram även imotion 1996/97:Bo2 (s).I de tre övriga motionerna som behandlasi detta betänkande, nämligen motionerna1996/97:Bo3 (m), 1996/97:Bo4 (kd) och1996/97:Bo5 (fp) yrkande 1, yrkas avslagpå propositionen. I fp-motionen är, somutskottet uppfattat förslaget,avslagsyrkandet begränsat tillregeringens förslag till ändringar ihyresförhandlingslagen. I korthet anförsi dessa motioner att de ändringar somgäller från inte nu börändras. Motionärerna ger exempel på desvårigheter som ett genomförande avförslaget i propositionen skulle innebäraför balansen på hyresmarknaden. Tilldessa enskildheter i motionernaåterkommer utskottet nedan.Utskottet vill emellertid inledningsvisoch från ett mera övergripande perspektivbedöma regeringens förslag ochavslagsyrkandena i de tre nu refererademotionerna. Utskottet har tolkatmotionärerna så att de, liksomregeringen, har som utgångspunkt för sinaförslag att skapa balans påhyresmarknaden. Vad frågan då närmastgäller är att bedöma om dagens ordningger denna balans eller om förändringar ihyreslagstiftningen behöver vidtas. Idenna fråga har, som redovisats ovan,regeringen och motionärerna olikauppfattningar. Vid en bedömning av debåda ståndpunkterna har utskottet kommittill slutsatsen att de ändringar sombeslöts av och somgäller fr.o.m. detta år nubör övervägas på nytt. Enligt utskottetsmening finns anledning att åter gehyreslagstiftningen en sådan inriktningatt hyresgästernas ställning stärks. Idet följande gör utskottet en genomgångav regeringsförslaget i huvudsak i vaddetta står mot övriga motionsförslag. Medhänvisning till vad som anförtsavstyrker utskottet motionerna1996/97:Bo3 (m) yrkande 1, 1996/97:Bo4(kd) yrkande 1 och 1996/97:Bo5 (fp)yrkande 1, de båda sistnämnda yrkandena imotsvarande del, om avslag påpropositionen eller på delar av den.HyresförhandlingssystemetEndast en förhandlingsordning för ettoch samma hus?En av de ändringar som gjordes den 1juli 1994 var att förbudet mot fleraförhandlingsordningar för ett och sammahus avskaffades.Enligt regeringens mening bör enbestämmelse återinföras om att endast enförhandlingsordning skall få gälla förett och samma hus. Vid prövningen om enförhandlingsordning skall gälla börhänsyn tas till det antal lägenheter somförhandlingsordningen kan komma attomfatta.I motionerna 1996/97:Bo3 (m) yrkande 2,1996/97:Bo5 (fp) yrkande 1 och1996/97:Bo4 (kd) yrkande avslå regeringens förslag. I kd-motionen görs gällande att förslagetstrider mot den i regeringsformengaranterade föreningsfriheten i den delden hindrar parterna på bostadsmarknadenatt sluta flera avtal omförhandlingsordning vad gäller ett ochsamma hus. I m-motionen anförs att ettgenomförande av regeringens förslag ipraktiken innebär att ges monopol på kollektivaförhandlingar och att hyresgästenförhindras att ansluta sig till en annanorganisation eller bilda egen föreningför förhandlingar. Motionären bakommotion 1996/97:Bo2 (s) yrkande 1 önskaratt en precisering sker av det antallägenheter som skall krävas för att rätttill förhandlingsordning skall föreligga.Motionären befarar att kraven ställsalltför högt.Liksom regeringen anser utskottet att depraktiska skäl som talar mot att tillåtaflera förhandlingsordningar väger tyngreän de principiella skäl som kan åberopasmot den nuvarande ordningen. Förbudet motflera förhandlingsordningar gällande ettoch samma hus bör därför återinföras.I kd-motionen har gjorts gällande attett förbud mot fleraförhandlingsordningar skulle strida motregeringsformens regler omföreningsfrihet. I 2 kap. 1 § RF stadgasatt varje medborgare gentemot detallmänna är tillförsäkrad föreningsfrihetsom sägs omfatta frihet att sammanslutasig med andra för allmänna eller enskildasyften. Lagstiftarens möjlighet attbegränsa föreningsfriheten är mycketbegränsad (1 kap. 14 § jämförd med 1 kap.12 § RF).Föreningsfriheten omfattar en rätt attverka gemensamt inom ramen för ensammanslutning (SOU 1975 s. 194, prop.1975/76:209 s. 144). Enligt förarbetenaförbjuder grundlagsregeln att det ställsupp hinder mot att i och för sig lovligverksamhet alls bedrivs genomsammanslutning.Det skulle i och för sig kunna görasgällande att en lagregel som endast geren enda sammanslutning möjlighet attvara verksam på visst sätt medan denförnekar andra sammanslutningar dennamöjlighet skulle stå i strid motregeringsformens skydd avföreningsfriheten. Den av regeringenföreslagna regleringen innebär emellertidinte i sig en reglering av nämnd art.Konkurrerande föreningar ges möjlighetatt ta över den förhandlande föreningensskyldigheter och rättigheter. Ingethindrar heller att hyresgäster som stårutanför det kollektiva systemet slutersig samman i en förening för att genomdenna driva sina hyresfrågor och genombefullmäktigat ombud låter sig företrädasgentemot hyresvärden. Det råder i och försig skillnad i en sådan föreningsmöjligheter att verka i jämförelse medden förening som är part i enförhandlingsordning. Utskottet anser dockmot bakgrund av vad som sagts om enkonkurrerande förenings möjligheter tillverksamhet att det knappast kan görasgällande att en förening som inte har enförhandlingsordning skulle hindras i sinverksamhet på ett sådant sätt att detifrågavarande grundlagsskyddet kanaktualiseras. Redan på denna grund anserutskottet att vad i kd-motionen anförtsinte bör vinna bifall.Vad gäller påståendet i m-motionen omatt förening tillhörande kommer att ges monopol påförhandlingsverksamhet vill utskotteterinra om att lagstiftningen är neutral ivad avser valet av förhandlandehyresgästorganisation. Utskottet kan likalite nu som vid alla tidigare tillfällennär utskottet haft att bemöta en liknandeuppfattning ansluta sig till den.Med det nu anförda avstyrker utskottetmotionerna /97:Bo3 (m) yrkande 2,1996/97:Bo4 (kd) yrkande 1 och1996/97:Bo5 (fp) yrkande 1 samtligamotioner i motsvarande del om fleraförhandlingsordningar och tillstyrkerregeringsförslaget i motsvarande del.I motion 1996/97:Bo2 (s) hävdas attskrivningen i propositionen om hur stortantal lägenheter som skall gälla för atten hyresgästorganisation skall ha rätttill förhandlingsordning är något oklar.I propositionen anförs i denna delsammanfattningsvis attprövningsmyndigheten bör ha frihet attgöra en helhetsbedömning av samtligaomständigheter som skall ligga till grundför prövningen. Rent allmänt anförs ipropositionen att om antalet lägenhetersom skulle komma att omfattas avförhandlingsordningen uppgår till mer änett hundratal torde det regelmässigt varaskäligt att en sådan ordning skall gälla.Är antalet lägenheter som skulle omfattaslägre torde det, enligt propositionen, iallmänhet vara skäligt attförhandlingsordningen gäller om den kankomma att omfatta ett flertal avlägenheterna i det eller de hus som denskulle gälla.Utskottet kan inte dela motionärensuppfattning att skrivningen ipropositionen om att kraven för atterhålla förhandlingsordning är oklaraeller för högt ställda. Med det nuanförda avstyrks motion 1996/97:Bo2 (s)yrkande 1 och tillstyrks regeringensförslag i motsvarande del.Utskottet finner anledning att i dettaavsnitt slutligen uppmärksamma följandefråga. För det fall att det föreliggerkonkurrens mellan två eller fleraorganisationer beträffande rätten tillförhandlingsordning får anses rimligt atten av de omständigheter som kan beaktasär övriga hyresgästers intresse av vilkenförhandlingsordning som bör gälla.Hyresgästens rätt att stå utanför detkollektiva förhandlingssystemetEnligt propositionen bör en hyresgästäven i fortsättningen ha rätt att självavgöra om den egna lägenheten skallomfattas av de kollektiva förhandlingarsom förs för huset. Denna rätt föreslåsemellertid bli förenad med vissainskränkningar. En förhandlingsordningskall som huvudregel omfatta samtligabostadslägenheter i det hus somförhandlingsordningen avser, oberoendeav om det enskilda hyresavtaletinnehåller en förhandlingsklausul.Därmed kommer förhandlingsordningenalltså att omfatta även outhyrdalägenheter. En lägenhet skall dock inteomfattas av en för huset gällandeförhandlingsordning, om hyresnämnden harbeslutat att hyresavtalet inte skallinnehålla en förhandlingsklausul.Detsamma skall gälla om hyresgästen ochhyresvärden, tidigast efter tre månaderefter det att hyresförhållandetinleddes, skriftligen har kommit överensom att hyresavtalet inte skall innehållaen förhandlingsklausul.I motionerna 1996/97:Bo1 (c) yrkande 2,1996/97:Bo3 (m) yrkande 2, 1996/97:Bo4(kd) yrkande 2, 1996/97:Bo5 (fp) yrkande1, de tre sistnämnda yrkandena imotsvarande del, tas upp frågan omhyresgästens rätt att stå utanför detkollektiva förhandlingssystemet.Motionärernas förslag går ut på att denordning som infördes den 1 juli 1994beträffande hyresgästens rätt att ståutanför detta skall bestå oförändrad.Dagens regler innebär i korthet att enhyresgäst alltid och frånhyresförhållandets första dag har rättatt ställa sig utanför det kollektivaförhandlingssystemet.Liksom regeringen anser utskottet atthyresgästens i princip ovillkorliga rättatt stå utanför det kollektivaförhandlingssystemet skall bibehållas.Utskottet delar också regeringens åsiktom att det genom hyresförhandlingslagenlagfästa systemet måste motverka denackdelar som den nuvarandelagstiftningen visat sig ha samt attmöjligheterna till missbruk i störstamöjliga utsträckning hindras. Utredningenhar vad gäller dessa frågor pekat på attoseriösa hyresvärdar som villkor föruthyrning kräver att någonförhandlingsklausul inte skall ingå iavtalet eller att en hyresvärd lockar medlägre hyra om hyresgästen förhandlarenskilt. En annan nackdel är atthyresvärden vid uthyrningen till enhyresgäst utan förhandlingsklausul i sittkontrakt kan bestämma hyran fritt, dvs.utan hänsyn till vad den tidigarehyresgästen betalat. Hyresvärden hargenom lagstiftning erhållitstörre möjligheter att välja denhyresgäst som är beredd att betala mest.Utskottet delar således utredningens ochregeringens bedömning beträffande vilkanackdelar den nuvarande regleringen ärförenad med. Den föreslagna ordningenlöser i allt väsentligt de problem somdagens regler för med sig. Förslaget hardock vissa nackdelar som också påpekatsav regeringen (prop. s. 51). En sådan ärenligt propositionen att det inte gerhyresgästen rätt att frånhyresförhållandets första dag stå utanfördet kollektiva förhandlingssystemet.Utskottet delar emellertid regeringensåsikt att intresset av att skyddahyresgästerna mot att utnyttjas avoseriösa hyresvärdar väger tyngre än deinvändningar som kan göras mot denföreslagna begränsningen av hyresgästensrätt att ställa sig utanför detkollektiva förhandlingssystemet. Entemporär begränsning av hyresgästens rättatt stå utanför det kollektivaförhandlingssystemet bör såsom anförs ipropositionen därför godtas.Med det anförda avstyrker utskottet denu behandlade m-, fp-, c- och kd-motionerna och tillstyrker propositionenom hyresgästens rätt att stå utanför detkollektiva förhandlingssystemet, allt imotsvarande del.Utskottet tar i detta sammanhang uppytterligare en fråga.Enligt den ursprungliga lydelsen avhyresförhandlingslagen kunde en lägenhetinte undantas från att omfattas avförhandlingsordning genom ett avtalmellan hyresvärden och hyresgästen. Detfordrades nämligen ett beslut avhyresnämnden om att hyresavtalet inteskulle innehålla en förhandlingsklausul.Enligt hyresförhandlingslagen i dessursprungliga lydelse (se prop.1977/78:175) kunde hyresnämnden i sambandmed att den prövade att upphäva ellerinföra en förhandlingsklausul också prövaen bestående förhandlingsordningsbestånd. Syftet var dels att kunnatillgodose hyresgästernas önskemål attinga kollektiva förhandlingar skullebedrivas för huset, dels att möjliggöraför en konkurrerande organisation att fåen förhandlingsordning vilket förutsatteatt den befintliga förhandlingsordningenupphörde. möjlighet attupphäva en förhandlingsordning togs bort1994. Hyresförhandlingslagen ändrades dåpå i nu aktuellt avseende två punkter,dels gavs den enskilde hyresgästen självbestämmanderätt om han ville förhandlaenskilt, dels tilläts mer än enförhandlingsordning per hus vilketmöjliggjorde samtidig verksamhet avkonkurrerande organisationer. I denproposition som behandlas föreslås atthyresnämnden återigen skall få möjlighetatt förordna om att enförhandlingsordning skall upphöra isamband med att den prövar frågan ominförandet eller slopande av enförhandlingsklausul. Enligt propositioneninnebär lagens ståndpunkt att det inteskall förekomma någonförhandlingsordning, omhyresgästintresset är alltför litet ochatt normalt hyresnämndens prövning börutfalla till förmån för denförhandlingsordning som kan antas kommaatt omfatta flest lägenheter (prop. 46f.). Fråga är om de hyresgäster som stårutanför det kollektivaförhandlingssystemet i ett hus för vilketgäller en förhandlingsordning skall gesmöjlighet att få förhandlingsordningenslopad till förmån för en nyförhandlingsordning med en annanorganisation. I den ovannämndapropositionen med förslag tillhyresförhandlingslag uttalades att detinte kan bortses från att de parter somursprungligen har ingått avtal omförhandlingsordning kanmotsätta sig att förhandlingsordningenupphör, trots att hyresgästerna i huseteller större delen av dem har fått sinaförhandlingsklausuler upphävda och därförinte är bundna av de överenskommelser somingås med stöd av förhandlingsordningen.En ny organisation kunde utestängas frånmöjligheten att få till stånd enförhandlingsordning (prop. 1977/78:175 s.116). Enligt regeringens nu behandladeförslag avses alltså möjligheten förhyresnämnden att slopa en beståendeförhandlingsordning återinföras. Dennamöjlighet finns dock endast i det fallnämnden skall avgöra en tvist ominförande eller slopande avförhandlingsklausul. Enligt utskottetsmening bör hyresnämndens möjligheter attupphäva en förhandlingsordning inte görasberoende av att en tvist av nu nämnt slaghänskjuts till nämnden. Samtliga dehyresgäster som önskar bli företrädda aven annan organisation kan ju redan hafått sina klausuler slopade. Utskottetanser alltså att även den hyresgäst sompå avtalsmässig grund fått sinförhandlingsklausul slopad bör gesmöjlighet att få frågan om enförhandlingsordnings bestånd prövad. Hanskall inte först behöva begära att få enförhandlingsklausul införd i avtalet föratt hyresnämnden skall ha dennamöjlighet. Regeringen bör till riksdageni lämpligt sammanhang återkomma medförslag till ändring.