bet · GK01SfU1 · 1996-12-05 00:00:00 — att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att de 90 dagarnasföräldraledighet med ersättning pågarantinivå kan omvandlas till enekonomisk grundtrygghet för de föräldrarsom enbart får föräldrapenning pågarantinivå. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vidsjukdom och handikappUtgiftsområdet omfattar tvåverksamhetsområden, ekonomisk trygghetvid sjukdom och handikapp samtsocialförsäkringsadministrationen.Förmånerna ges i form av dagersättningarsåsom sjukpenning,rehabiliteringsersättning,närståendepenning samt vissayrkesskadeersättningar. Därutöver ingåri utgiftsområdet handikappersättning,folkpension och pensionstillskott i formav förtidspension.Förmånerna inom verksamhetsområdetEkonomisk trygghet vid sjukdom ochhandikapp bekostas från anslagen A 1Sjukpenning och rehabilitering, m.m., A2 Handikappersättningar och A 3Förtidspensioner.Socialförsäkringsadministrationenomfattar anslagen B 1Riksförsäkringsverket och B 2 Allmännaförsäkringskassor.Riksdagen har för ienlighet med regeringens förslagfastställt ramen för utgiftsområde 10till 35 (bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53).A 1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m.Gällande ordningEnligt lagen (1991:1047) om sjuklön(SjLL), som reglerar rätten tillsjukersättning vid korta sjukdomsfallför anställda, har en arbetstagare rättatt av varjesjukdomsfall (sjuklöneperioden) behållaen viss del av lön och andraanställningsförmåner. För den förstadagen i sjuklöneperioden betalas ingenersättning (karensdag). För deåterstående dagarna i perioden har denanställde rätt att behålla av lönoch andra anställningsförmåner som haneller hon gått miste om till följd avnedsättningen i arbetsförmågan. EnligtSjLL är antalet karensdagar begränsattill tio under en tolvmånadersperiod.Antalet karensdagar beräknas iförhållande till sjuklön från varjearbetsgivare för sig och i förhållandetill sjukpenning för sig.Efter sjuklöneperioden utgessjukpenning enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring (AFL). Sjukpenningenutgör av den sjukpenninggrundandeinkomsten. För den som inte omfattas avSjLL, t.ex. egenföretagare ochuppdragstagare, utges sjukpenning enligtAFL från sjukperiodens början.Sjukpenning utges dock inte för denförsta dagen i sjukperioden (karensdag).För tid därefter utges sjukpenning med75 % av den sjukpenninggrundandeinkomsten. Även enligt AFL är antaletkarensdagar begränsat till högst tiounder en tolvmånadersperiod.Den sjukpenninggrundande inkomsten ärenligt reglerna i AFL den årliga inkomsti pengar eller andra skattepliktigaförmåner som en försäkrad kan antaskomma att tills vidare få för egetarbete, antingen såsom arbetstagare iallmän eller enskild tjänst (inkomst avanställning) eller på annan grund(inkomst av annat förvärvsarbete). Medinkomst av anställning likställsskattepliktiga kostnadsersättningar ochskattepliktiga förmåner, vars värdebestäms enligt vissa regler iuppbördslagen. För rätt till sjukpenningkrävs att den försäkrade har ensjukpenninggrundande inkomst som uppgårtill . Vid beräkning avsjukpenninggrundande inkomst bortsesfrån sådan inkomst av anställning ochannat förvärvsarbete som överstiger 7,5basbelopp.På förslag av utskottet har riksdagennyligen beslutat om en förlängning avsjuklöneperioden från 14 till 28 dagarfr.o.m. Samtidigthar beslutat att vare sig dens.k. semesterlönefaktorn eller andraskattepliktiga förmåner än lön ochkostnadsersättningar skall ingå iberäkningen av sjukpenninggrundandeinkomst fr.o.m. (prop. 1995/96:209, bet. 1996/97:SfU4,rskr. 1996/97:22).Regler om rehabilitering ochrehabiliteringsersättning finns i 22kap. Enligt dessa skallarbetsgivaren, om det inte framstår somobehövligt, påbörja enrehabiliteringsutredning bl.a. när denförsäkrade till följd av sjukdom harvarit helt eller delvis frånvarande frånsitt arbete än fyraveckor i följd eller när den försäkradesarbete ofta har avbrutits av kortaresjukperioder. I arbetsgivarens ansvaringår också att vidta dearbetslivsinriktaderehabiliteringsåtgärder som kangenomföras inom eller i anslutning tillden egna verksamheten. Försäkringskassanskall samordna och utöva tillsyn över deinsatser som behövs förrehabiliteringsverksamheten och ansvaraför att rehabilitering kommer till ståndnär arbetsgivare saknas eller intefullgör sina åtaganden.Försäkringskassan skall också upprättaen rehabiliteringsplan om den försäkradeär i behov av någon arbetslivsinriktadåtgärd. Rehabiliteringsersättning utgesunder vissa förutsättningar när enförsäkrad, vars arbetsförmåga till följdav sjukdom är nedsatt med minst enfjärdedel, deltar i enarbetslivsinriktad rehabilitering.Rehabiliteringsersättning består avrehabiliteringspenning, som utges av den sjukpenninggrundande inkomsten,och ett särskilt bidrag.För köp av yrkesinriktaderehabiliteringstjänster avsättssärskilda medel som får användas avförsäkringskassorna för köp av sådanatjänster. För /96 haravsatts för dettaändamål.Inom ramen för den årligaöverenskommelsen mellan regeringen ochföreträdare för sjukvårdshuvudmännen omvissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen m.m. har undersenare år avsatts särskilda medel förrehabiliterings- och behandlingsinsatserinom hälso- och sjukvården. Medlenutbetalas av efter detatt en överenskommelse har träffatsmellan kassan och huvudmannen om medlensanvändning. har avsatts 435miljoner kronor för detta ändamål.Närståendepenning utges enligt lagen(1988:1465) om ersättning och ledighetför närståendevård till den som avstårfrån förvärvsarbete för att vårda ennärstående svårt sjuk person. Ersättningkan även utges om vården sker påsjukvårdsinrättning. Antaletersättningsdagar är begränsat till 60dagar för varje person som vårdas.Närståendepenning utges av densjukpenninggrundande inkomsten församtliga dagar i ersättningsperioden ochkan utges som hel, halv eller fjärdedelsförmån.Närståendepenning kan även utges förhögst vid vård av en personsom blivit hivsmittad vid användning avblodprodukter inom den svenska hälso-och sjukvården.PropositionenRegeringen har i budgetpropositionenföreslagit att för budgetåret1997 till anslaget A 1 Sjukpenning ochrehabilitering, m.m. anvisar ett ram-anslag på 16 359 370 000 kr.Vid beräkningarna av anslaget harregeringen utgått från debesparingsåtgärder som aviserades ivårpropositionen (prop. 1995/96:150).Åtgärder som påverkar anslaget A 1 ärbesparingseffekterna till följd av deovan redovisade ändringarna av reglernaför sjukpenninggrundande inkomst. Andraåtgärder är dels en neddragning avförsäkringskassornas särskilda medel förupphandling av medicinskarehabiliterings- och behandlingsinsatserfrån hälso- och sjukvården med 185miljoner kronor, dels - i avvaktan påresultatet av en av regeringen aviseradöversyn av effekterna av de senasteårens rehabiliteringssatsningar - enminskning av medlen för köp avarbetslivsinriktaderehabiliteringstjänster med 200 miljonerkronor.I budgetpropositionen erinras om attregeringen i vårpropositionen även haraviserat att ersättningsnivån isjukförsäkringen skall höjas till 80 %fr.o.m. samt att densjukpenninggrundande inkomsten skallberäknas enligt nya regler fr.o.m. sammaår.MotionernaModerata samlingspartietI motion Sf254 yrkande 13 begärs attriksdagen beslutar att för budgetåret1997 till anslaget A 1 anvisa mindre än regeringenföreslagit.I samma motion, yrkande 5, begärsbeslut att införa ytterligare enkarensdag i sjukpenningförsäkringen.Enligt motionärerna är det nödvändigtmed för att ytterligarebetona arbetslinjen och för att skapa enreell självrisk. Åtgärden bör kombinerasmed ett högkostnadsskydd på tio dagarper år. I yrkande 6 begärs avslag påförslaget om förlängd sjuklöneperiod.Enligt motionärerna bör förlängningeninte genomföras eftersom den innebär enren skattehöjning för företagen medudden riktad särskilt mot de småföretagen. I yrkande 7 (delvis) begärsbeslut att den sjukpenninggrundandeinkomsten skall beräknas på ettgenomsnitt av de senaste 24 månadernasinkomster. Detta skulle enligtmotionärerna förenkla reglerna samtidigtsom det minskar kostnaderna förförsäkringen. I yrkande 12 begärs etttillkännagivande om kontroll avsjukpenningförsäkringen. Motionärernamenar att kontrollen av utnyttjandet avsjukpenningförsäkringen börintensifieras både för att minskakostnaderna och för att öka respektenför försäkringen.Även i motionerna N269 yrkande 18 ochFi203 yrkande 9 begärs beslut att avslåförslaget om förlängd arbetsgivarperiodi sjukförsäkringen. Enligt motionärernaär en förlängning förödande särskilt förde små företagen som den ärett direkt hinder för nyanställning.Folkpartiet liberalernaI motion Sf240 yrkande 5 begärs attriksdagen för beslutaratt till anslaget A 1 anvisa 40 miljonerkronor mer än regeringen föreslagit.I motion So277 yrkande 2 begärs etttillkännagivande om att tillföraytterligare medel för upphandling avrehabiliterings- och behandlingsinsatserinom hälso- och sjukvården. Enligtmotionärerna är det lönsamt att kortavårdköer då detta ger direkt effektgenom minskade sjukskrivningskostnader.I samma motion, yrkande 43, begärs attriksdagen godkänner de i motionenangivna omfördelningarna mellanrehabiliteringen ochsjukpenningförsäkringen så attrehabiliteringen anvisas sammantaget 870miljoner kronor, dvs. 620 miljonerkronor mer än regeringen föreslagit.I motion Sf242 yrkande 5 begärs avslagpå förslaget om en förlängning avarbetsgivaransvaret försjuklöneperioden. Enligt motionärernabryter förslaget mot principen omkostnadsneutralitet. I samma motion,yrkande 6, begärs förslag till entidigarelagd finansiering av återgångtill ersättning i sjukförsäkringenfr.o.m. I motionN255 yrkande 8 begärs etttillkännagivande om slopande av denförlängda arbetsgivarperioden isjukförsäkringen. Motionärerna anser atten förlängning är direkt skadlig förmöjligheterna till företagande.I motion Sf240 begärs i yrkande 1beslut att höja ersättningen inärståendepenningen till fr.o.m.den 1 januari 1997. I samma motion,yrkande 2, begärs beslut att förlängarätten till närståendepenning samt dendärtill kopplade rätten till ledighetfrån nuvarande till 120 dagar.Enligt motionärerna kan åtgärderna, sominnebär både humanitära och ekonomiskavinster, finansieras genom minskadbelastning på vårdplatser i landstingen.VänsterpartietI motion Sf244 (delvis) begärs attriksdagen för beslutaratt till anslaget A 1 anvisa mer än regeringenföreslagit.I motion Sf241 yrkande 2 (delvis)begärs beslut att höja nivån isjukförsäkringen till av densjukpenninggrundande inkomsten fr.o.m.år 1997. I samma motion, yrkande 3,begärs beslut att semesterlönefaktornskall ingå i den sjukpenninggrundandeinkomsten då den är en del av en samladårslön och en förändring drabbarmänniskor med låga inkomster. I yrkande5 begär motionärerna etttillkännagivande om att inte görabesparingar på rehabiliteringsområdet.De avvisar regeringens besparingskravsåväl vad gäller yrkesinriktadrehabilitering som i fråga om medlenavsedda för medicinska rehabiliterings-och behandlingsinsatser.Miljöpartiet de GrönaI motion Sf253 yrkande 1 begärs attriksdagen för beslutaratt till anslaget A 1 anvisa 300miljoner kronor mindre än regeringenföreslagit.I samma motion, yrkande 3, begärsbeslut att ersättningen isjukförsäkringen fr.o.m. den 1 juli 1997skall utges på inkomster upptill 4,2 basbelopp och påöverskjutande inkomstdelar.KristdemokraternaI motion Sf231 yrkande 4 (delvis) begärsatt för budgetåret 1997beslutar att till anslaget A 1 anvisa600 mindre än regeringenföreslagit. Motionärerna anser att sjuk-och arbetsskadeförsäkringen skallinnehålla med etthögkostnadsskydd ,att ersättningsnivån i sjukförsäkringenbör ligga på samt att densjukpenninggrundande inkomsten skallberäknas på snittinkomsten under de tvåsenaste åren. Vidare motsätter de sigden föreslagna neddragningen påförsäkringskassornas medel för köp avrehabiliteringstjänster och attskattepliktiga förmåner ochskattepliktiga kostnadsersättningar intelängre skall ingå i densjukpenninggrundande inkomsten.I samma motion, yrkande 3, begärs etttillkännagivande om översynen aveffekterna avrehabiliteringssatsningarna.Motionärerna motsätter sig inte denaviserade översynen men anser inte dettavara något skäl att minska nerresurserna vad gällerförsäkringskassornas medel för köp avrehabiliteringstjänster.I motion Sk371 yrkande 31 begärs beslutatt inte förlänga sjuklöneperioden.Motionärerna framhåller attarbetsgivarna i och med det ökandeansvaret kommer att vara angelägna omatt bara anställa arbetskraft som intekan antas bli sjukskrivna i någon störreutsträckning. Därmed hårdnar klimatet påarbetsmarknaden somrisktagandet för framför allt de mindreföretagen ökar dramatiskt. Enligtmotionärerna bör reglerna återställas.I motion N256 yrkande 10 begärs etttillkännagivande om arbetsgivarperiodeni sjukförsäkringen. Enligt motionärernatorde den lägre arbetsgivaravgiften inteha nog kompenserat de små företagen.FlerpartimotionerI motion Sf228 av m.fl.(fp, m, kd) begärs avslag på förslagetom en förlängd sjuklöneperiod. Enförlängning försämrar villkoren förföretagande och försämrar därmed ocksåförutsättningarna för ökadsysselsättning.Även i motion N212 yrkande 3 av GullanLindblad m.fl. (m, fp, kd) begärs avslagpå förslaget om en förlängning avarbetsgivarperioden. Enligt motionärernainnebär en förlängning ett rent dråpslagmot de små företagen som detfinns en uppenbar risk att människor medfunktionshinder eller viss sjuklighetkommer att få det ännu svårare att fåarbete.UtskottetSom redovisats ovan har Moderatasamlingspartiet, de Grönaoch begärt attriksdagen beslutar att till anslagetanvisa ett lägre belopp än vadregeringen föreslagit. Folkpartietliberalerna och begär isina respektive motioner att ytterligaremedel, utöver vad regeringen föreslagit,skall anvisas till anslaget. Flertaletav dessa partier har dessutom i separatamotionsyrkanden redovisat sina olikaförslag till ändringar i fråga omanslagets användning.Utskottet tar först upp frågan om atthöja ersättningsnivån i sjukförsäkringentill fr.o.m. ocherinrar därvid om att utskottet i sittav godkända betänkande1996/97:SfU4 behandlat ettmotionsyrkande avseende höjdersättningsnivå i föräldraförsäkringen.Utskottet, som noterade att regeringenaviserat en höjning av ersättningsnivåntill fr.o.m. ,ansåg då att det saknades finansielltutrymme för att tidigarelägga dennahöjning. Motionsyrkandet i frågaavstyrktes därför. Eftersom detekonomiska utrymmet för att höjaersättningsnivån inte har förändratsanser utskottet att det inte finns skälatt förorda en höjning aversättningsnivån i sjukförsäkringenfr.o.m. den 1 januari 1997.Vad därefter gäller frågan om s.k.brutet tak i sjukförsäkringen anserutskottet att utgångspunkten bör varaatt sjukförsäkringen skall vara eninkomstbortfallsförsäkring och attinförandet av ett brutet tak skullebryta mot denna princip. Införandet avett brutet tak skulle innebäraytterligare en förstärkning av denbristande överensstämmelse mellaninbetalda socialavgifter och utbetaldaförmåner som förekommer redan i dag,t.ex. genom att avgifter tas ut påinkomster över 7,5 basbelopp medanförmånerna utbetalas på inkomster underdetta tak. Utskottet kan därför inteställa sig bakom förslaget om att införaett s.k. brutet tak.Även frågan om att beräknasjukpenninggrundande inkomst på ettgenomsnitt av de senaste 24 månadernasinkomster har behandlats i betänkandet1996/97:SfU4. Utskottet avstyrktemotionsyrkanden i ämnet med hänvisningtill att Sjuk- och arbetsskadekommitténhade lagt fram förslag om beräkning avsjukpenninggrundande inkomst ibetänkandet SOU 1996:113 och att dessaförslag då var föremål förremissbehandling. Frågan huruvida dens.k. semesterlönefaktorn respektiveskattepliktiga förmåner m.m. skall ingåi sjukpenninggrundande inkomst ellerinte behandlades också i utskottetsbetänkande. Utskottet tillstyrkteregeringens förslag att fr.o.m. den 1januari 1997 slopa semesterlönefaktornvid beräkning av sjukpenninggrundandeinkomst liksom att andra skattepliktigaförmåner än lön m.m. inte skall ingå iden sjukpenninggrundande inkomsten ochavstyrkte motionsyrkanden härom. Dettablev också beslut. Utskottetfinner inte skäl att frångå sina nuredovisade ställningstaganden.När det gäller frågan om införande avytterligare en karensdag isjukförsäkringen har även denna frågabehandlats i betänkandet 1996/97:SfU4.Utskottet ansåg bl.a. att ytterligare enkarensdag skulle innebära alltför storapåfrestningar för redan utsatta gruppersförsörjningssituation och avstyrkte tvåmotionsyrkanden i ämnet. Utskottetvidhåller sitt tidigareställningstagande i frågan.Beträffande frågan om minskaderehabiliteringsresurser har som ovannämnts regeringen föreslagit minskningav medlen för köp avrehabiliteringstjänster liksom förrehabiliterings- och behandlingsinsatserinom hälso- och sjukvården. Regeringenhar förklarat att medlen förköp av tjänster minskas i avvaktan påresultatet av en översyn av effekternaav de senaste årensrehabiliteringssatsningar. I fråga omden samverkan som skett i form av attförsäkringskassan disponerat medel förupphandling av medicinskarehabiliterings- och behandlingsinsatserfrån hälso- och sjukvården harregeringen ansett att denna samverkankan förutsättas ske med befintligaresurser. Utskottet har låtit Centrumför socialförsäkringsforskning vidMitthögskolan i göra enjämförande studie av effekterna avinsatta rehabiliteringsåtgärder vadgäller arbetslösa respektive anställdasjukskrivna. Resultatet av uppdraget harredovisats i rapportenArbetslivsinriktad rehabilitering - Enjämförande studie av anställdas ocharbetslösas arbetslivsinriktaderehabilitering. Ett utdrag ur rapporten- avsnittet Diskussion och konklusion -återfinns i betänkandet som bilaga 2.Utskottet delar regeringens uppfattningatt det är angeläget med en översyn avgjorda rehabiliteringssatsningar ochansluter sig till regeringensbedömningar i dessa frågor.Vad därefter gäller frågan omintensifierad kontroll avsjukpenningförsäkringen har påförslag av utskottet (bet. 1993/94:SfU2,rskr. 1993/94:11) uttalat att regeringenskyndsamt borde låta göra enkartläggning av i vilken omfattning detförekommer fusk med förmåner och bidragav social karaktär, redovisa resultatethärav för och, beroende på vadkartläggningen utvisar, föreslå åtgärderför att komma till rätta med ettbidragsfusk. På regeringens uppdrag hardärefter kartlagtfusk med förmåner och bidrag av socialkaraktär samt ersättningar vidarbetslöshet. Resultatet avkartläggningen har redovisats i verketsrapporter (RRV 1995:32-34) om fusk medförmåner och bidrag. Utskottet noteraratt regeringen i budgetpropositionen haraviserat att den kommeratt lägga fram en proposition medutgångspunkt från Riksrevisionsverketsrapporter. Utskottet anser att denaviserade propositionen bör avvaktas.I åtskilliga motioner har tagits uppfrågan om den av utskottet tillstyrktaoch av beslutadeförlängningen av sjuklöneperioden.Utskottet finner inte skäl att föreslåriksdagen att frångå sittställningstagande i frågan.I detta sammanhang vill utskottet nämnaatt i sin ekonomisk-politiska motion (Fi214) har hänförteffekterna av ett avvisande avsjuklöneperiodens förlängning tillstatsbudgetens inkomstsida.Finansutskottet har dock vid sinbehandling av statsbudgetens inkomsteroch utgifter redovisat effekten som enutgiftsökning för utgiftsområde 10 (bet.1996/97:FiU1).När det gäller frågan om en förbättringav närståendepenningen anser utskottetatt det med hänsyn till det alltjämtbesvärliga budgetläget inte finnsutrymme för att vidta ändringar sommedför kostnadsökningar. Utskottet kanav det skälet inte förorda ettgenomförande av förslaget.Utskottet har inget att erinra motregeringens förslag tillmedelsanvisning.Utskottets samlade överväganden ochställningtaganden rörande utgiftsområde10 redovisas nedan under rubrikenUtskottets ställningstagande.Lokala försöksverksamheterMed stöd av lagen (1992:863) om lokalförsöksverksamhet med finansiellsamordning mellan socialförsäkring ochhälso- och sjukvård bedrivsförsöksverksamhet inom femförsöksområden den 1 januari1993 - den 31 december 1996.Enligt lagen (1994:566) om lokalförsöksverksamhet med finansiellsamordning mellan socialförsäkring,hälso- och sjukvård och socialtjänstfår, om regeringen medger det, en allmänförsäkringskassa, ett landsting och enkommun som har kommit överens om detbedriva sådan försöksverksamhet i syfteatt pröva möjligheterna till eneffektivare användning av tillgängligaresurser. Försöksverksamheten, som ärbegränsad till högst fem försöksområden,startade och skallavslutas senast vid utgången av år 1998.PropositionenI budgetpropositionen föreslårregeringen att lagen om lokalförsöksverksamhet med finansiellsamordning mellan socialförsäkring ochhälso- och sjukvård förlängs att gällatill utgången av . Medel förfinansieringen av verksamheten fårdisponeras från anslaget A 1 Sjukpenningoch rehabilitering, m.m. Vidare föreslåsatt lagen om lokal försöksverksamhet medfinansiell samordning mellansocialförsäkring, hälso- och sjukvårdoch socialtjänst förlängs t.o.m. år2000. Medel för finansiering avverksamheten får i motsvarande måndisponeras från anslagen A 1 respektiveB 2 Allmänna försäkringskassor.UtskottetUtskottet har inget att erinra motregeringens förslag.A 2 HandikappersättningarGällande ordningHandikappersättning utges enligt 9 kap.2 § AFL till försäkrad som fyllt 16 åroch som för avsevärdtid fått sin funktionsförmåga nedsatt isådan omfattning att han i sin dagligalivsföring behöver mera tidskrävandehjälp av annan eller behöver hjälp avannan för att kunna förvärvsarbeta ellereljest får vidkännas betydandemerutgifter på grund av sitt handikapp.Handikappersättning utbetalas med beloppsom motsvarar , eller36 % av basbeloppet allt efterhjälpbehovets omfattning ellermerutgifternas storlek. Ersättningen kanutges tillsammans med t.ex.förtidspension eller ålderspension,eller som självständig förmån.Basbeloppet beräknas enligt 1 kap. 6 §AFL genom att bastalet 36 168multipliceras med ett jämförelsetal somminskats med talet 1 och däreftermultiplicerats med 0,60, varefter etttillägg gjorts med talet 1.Jämförelsetalet anger förhållandetmellan det allmänna prisläget i juniåret före det som basbeloppet avser ochprisläget . Basbeloppet, somfastställs av regeringen , harför innevarande år fastställts till . Vid beräkning av bl.a.ålderspension och förtidspension minskasbasbeloppet . Sådan minskninggörs inte vid beräkning av vårdbidragoch handikapp-ersättning. Vid beräkningav pensionsgrundande inkomst ochtillgodoräknande av pensionspoänganvänds ett förhöjt basbelopp.PropositionenRegeringen har i budgetpropositionenföreslagit att för budgetåret1997 till anslaget A 2Handikappersättningar anvisar ettramanslag på 978 700 000 kr.MotionenI motion So425 yrkande 8 (delvis) avLars m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande om fulltinflationsskydd för handikappersättning.Motionärerna anser att regeringen böråterkomma med förslag om atthandikappersättning återskall räknas upp med full hänsyn tagentill inflationen. Enligt motionärernafår en sådan åtgärd endast en liteneffekt på statskassan.UtskottetUtskottet har i sitt av riksdagengodkända betänkande 1994/95:SfU10behandlat ett liknande motionsyrkande.Utskottet avstyrkte då yrkandet i frågabl.a. med hänsyn till den kostnadsökningsom en sådan åtgärd skulle innebära.Utskottet vidhåller sitt tidigareställningstagande.Utskottet erinrar om att regeringen iproposition 1994/95:25, vari föreslogsatt basbeloppsberäkningen skulle ändrasså att av förändringarna idet allmänna prisläget skall påverkabasbeloppet, har förklarat att dennabegränsning av basbeloppsuppräkningen ärav temporär art med syfte att minskabudgetunderskottet (bet. 1994/95:FiU1,rskr.