bet · GK01FöU1 · 1996-11-28 00:00:00 — (1 000-tal kronor)-----------------------------------------------------------------| | |Reservanternas förslag i|| | |förhållande || | |till utskottets förslag|------------------------------------------------------------------| | |Utskottets| Res | Res | Res|| | |förslag | fp | v | mp|-----------------------------------------------------------------|A |Militärt försvar |------------------------------------------------------------------|1 |Försvarsmakten (ram) |38 333 826|+118 000 | -560 |-2 465|| | | | | 000 | 000|------------------------------------------------------------------|2 |Fredsfrämjande | 472 526 | | | || |truppinsatser (ram) | | | | |------------------------------------------------------------------|3 |Ersättning för | 60 000 | | | || |kroppsskador (ram) | | | | |------------------------------------------------------------------| | | | | | |-----------------------------------------------------------------|B |Vissa funktioner inom det civila försvaret |------------------------------------------------------------------|1 |Funktionen Civil ledning | 432 287 | -26 000 | | || |(ram) | | | | |------------------------------------------------------------------|2 |Funktionen Försörjning | | | | || |med industrivaror (ram) | 15 406 | | | |------------------------------------------------------------------|3 |Funktionen | | | | || |Befolkningsskydd och |1 141 578 | -92 000 | | || |räddningstjänst (ram) | | | | |------------------------------------------------------------------|4 |Funktionen Psykologiskt | 18 248 | | |+ 5 000|| |försvar (ram) | | | | |------------------------------------------------------------------|5 |Funktionen ordning och | | | | || |säkerhet m.m. (ram) | 31 877 | | | |------------------------------------------------------------------|6 |Funktionen Hälso- och | | | | || |sjukvård m.m. (ram) | 95 219 | | | |------------------------------------------------------------------|7 |Funktionen | 152 886 | | | || |Telekommunikationer (ram)| | | | |------------------------------------------------------------------|8 |Funktionen Postbefordran | 22 318 | | | || |(ram) | | | | |------------------------------------------------------------------|9 || 197 757 | | | || |(ram) | | | | |------------------------------------------------------------------|10|Funktionen | 27 612 | | | || |Energiförsörjning (ram) | | | | |------------------------------------------------------------------| | | | | | |-----------------------------------------------------------------|C |och nämnder m.m. |------------------------------------------------------------------|1 |(ram) | 394 150 | | | + 35|| | | | | | 000|------------------------------------------------------------------|2 |Nämnder m.m. (ram) | 7 612 | | | |------------------------------------------------------------------|3 |:| | | | || |Utredning av allvarliga | 1 131 | | | || |olyckor (obet) | | | | |------------------------------------------------------------------|4 |: | | | | || |Förebyggande åtgärder mot| | | | || |jordskred och andra | 25 000 | | | || |natur-olyckor m.m. (ram) | | | | |------------------------------------------------------------------|5 |Ersättning för verksamhet| | | | || |vid räddningstjänst m.m. | 25 000 | | | || |(ram) | | | | |------------------------------------------------------------------| | | | | | |-----------------------------------------------------------------|D |Stödverksamhet |------------------------------------------------------------------|1 || 225 484 | | | || |(ram) | | | | |------------------------------------------------------------------|2 |Försvarshögskolan (ram) | 18 395 | | | |------------------------------------------------------------------|3 || 423 569 | | | || |(ram) | | | | |------------------------------------------------------------------|4 |Försvarets | 121 280 | | | + 30|| |forskningsanstalt (ram) | | | | 000|------------------------------------------------------------------|5 |Flygtekniska | 30 710 | | |- 5 000|| |försöksanstalten (ram) | | | | |------------------------------------------------------------------|6 |Stöd till frivilliga | | | | || |försvarsorganisationer | 98 771 | | | || |inom totalförsvaret m.m. | | | | || |(obet) | | | | |------------------------------------------------------------------| | | | | | |------------------------------------------------------------------| |SUMMA |42 372 642| 0 | -560 |-2 400|| | | | | 000 | 000|------------------------------------------------------------------Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1403) om höjd beredskapFörslag till lag om ändring i lagen (1994:1720) om civilt försvarFörslag till lag om ändring i sekretesslagen (1989:100)Uppvaktningar med anledning av regeringens förslag till förändringar avFörsvarsmaktens grundorganisation i proposition 1996/97:4 Totalförsvar iförnyelseFrån FörsvarsmaktenFlygvapnets HalmstadsskolorGöta luftvärnskår, Lv 6Hallandsbrigaden, IB 16Hallands regemente, I 16/Fo 31Hälsinge flygflottilj, F 15Linköpings garnison (I 4/Fo 41, IB 4, A 1, T 1)Skånska flygflottiljen, F 10Umeå garnison (I 20/Fo 61, NB 20)Ystads garnison (P 7/Fo 11, Lv 4)I 15/Fo 34Östersunds garnisonFrån länsstyrelserLänsstyrelsen i länLänsstyrelsen i länLänsstyrelsen i länFrån kommunerBollebygds kommunBorås kommunGöteborgs kommunHalmstads kommunKarlsborgs kommunKarlskrona kommunKlippans kommunLinköpings kommunMarks kommunMotala kommunNorrköpings kommunSkövde kommunSvenljunga kommunSöderhamns kommunTranemo kommunUlricehamns kommunUmeå kommunValdemarsviks kommunYstads kommunÄngelholms kommunÖstersunds kommunFrån övrigaCivilpliktsrådetVärnpliktsrådetLinköpings stiftSkatteutskottets yttrande1996/97:SkU2yTotalförsvar i förnyelse - etapp 2Till försvarsutskottetFörsvarsutskottet har berett skatteutskottet tillfälle att yttra sig överproposition 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 i de delar som ipropositionen tagits upp i avsnitt 20.3.12 Funktionen Skatte- ochuppbördsväsende (s. 264-265). Med anledning härav får skatteutskottetanföra följande.I den berörda delen av propositionen begär regeringen att skallgodkänna regeringens förslag till mål för den aktuella funktionen. Detta målinnebär att verksamheten skall bedrivas så att betalning av skatter, tullaroch avgifter säkerställs under höjd beredskap. Vidare skall beslutadeändringar i skattereglerna snabbt kunna verkställas och folkbokföringssystemetha hög funktionssäkerhet.Skatteutskottet har inte funnit anledning till erinran mot propositionen inu angivet hänseende. Såvitt utskottet är berört tillstyrker utskottet såledespropositionen.Stockholm den 15 oktober 1996På skatteutskottets vägnarLars HedforsI beslutet har deltagit: (), (), Karl-GöstaSvenson (m), (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), (), IngibjörgSigurdsdóttir (s), (), () och Skånberg(kd).Näringsutskottets yttrande1996/97:NU4yTotalförsvar i förnyelse - etapp 2Till försvarsutskottetFörsvarsutskottet har berett näringsutskottet tillfälle att yttra sig överproposition 1996/97:4 om totalförsvar i förnyelse - etapp 2 jämte motioner,såvitt propositionen och motionerna rör näringsutskottets beredningsområde.Inför behandlingen av detta ärende har näringsutskottet under hösten 1996genomfört studiebesök hos , , och SaabAB.NäringsutskottetBakgrundFör att samordna behandlingen av vissa förslag i propositionen har utrikes-och försvarsutskotten bildat ett gemensamt utskott - sammansatta utrikes- ochförsvarsutskottet. Detta utskott skall i ett separat betänkande behandlafrågor om säkerhetspolitiken, internationella insatser ochkrigsmaterielexporten. Övriga frågor i propositionen behandlas avförsvarsutskottet.De frågor i propositionen och motionerna som näringsutskottet främst har attberöra gäller den svenska krigsmaterielindustrin. Frågor om lagstiftningen förkrigsmaterielexporten ligger dock utanför utskottets beredningsområde.Försvarsbeslutet för är indelat i två etapper. Den förstadelen av beslutet fattades av (prop. 1995/96:12,bet. UFöU1 och bet. FöU1) och omfattade säkerhetspolitiken, försvarspolitiken,målen för totalförsvaret, övergripande principiella frågor om totalförsvaretsutformning och struktur samt ekonomin. Den nu aktuella propositioneninnehåller förslag om den närmare inriktningen av det militära försvaretskrigsorganisation, det militära försvarets grundorganisation i fred samt detcivila försvarets verksamhet i krig och fred.Regeringen beslutade att en parlamentariskt sammansattförsvarsberedning - under ledning av statssekreteraren i Försvarsdepartementet- skall svara för samråd mellan företrädare för regeringen och riks-dagspartierna angående riktlinjerna för försvarspolitiken. Av regeringensbeslut framgick att avstämning skulle ske med kontrollstationer i anslutningtill de båda beslutsetapperna med hänsyn till den oklarhet som råder kring densäkerhetspolitiska utvecklingen. Underlaget för den första kontrollstationenhösten 1995 utgjordes av Försvarsberedningens rapporter i ochvärlden (Ds 1995:28) och Totalförsvarets utveckling och förnyelse (Ds1995:51). I rapporten och svensk säkerhetspolitik (Ds1996:51) har Försvarsberedningen redovisat sinasäkerhetspolitiska överväganden inför den andra kontrollstationen. En tredjekontrollstation avses bli inlagd under år 1998.I det försvarspolitiska beslutet konstaterades beträffandesäkerhetspolitiken att det kommer att föreliggasvårigheter att förutsäga utvecklingen inom den internationella politiken(bet. 1995/96:UFöU1 s. 23). Dock framhölls det att den säkerhetspolitiskautvecklingen varit gynnsam för och att anspråken på totalförsvaretsförmåga mot den bakgrunden kommer att vara begränsade under (bet.1995/96:FöU1 s. 15).Med hänvisning till det sammansatta utrikes- och försvarsutskottetsbedömning ansåg försvarsutskottet att det inte fanns några säkerhetspolitiskaskäl som talade mot att fullfölja den besparing inom försvaret som hadebeslutats med anledning av den ekonomisk-politiska propositionen (prop. 1994/95:25, bet. Innebörden i den angivna besparingen är delsatt utgifterna inom Försvarsdepartementets område fram skallbegränsas med , dels att ytterligare besparingar om 2miljarder kronor stegvis skall uppnås inom området under perioden 1997-2001.Försvarsutskottet menade att i samband med de säkerhetspolitiskakontrollstationerna kommer att ges ytterligare tillfällenatt bedöma den ekonomiska ramen för totalförsvaret. I reservationer (m; fp; v;mp; kds) i försvarsutskottets betänkande framfördes avvikande uppfattningarvad gällde storleken på och grunderna för den angivna besparingen.I näringsutskottets yttrande (1995/96:NU2y) till försvarsutskottetkonstaterades att den säkerhetspolitiska utvecklingen och kostnadsutvecklingenbidragit till att behovet av och möjligheterna till en självständig ochheltäckande försvarsindustriell förmåga avtagit. underströkbetydelsen av att utlandssamarbetet för svensk försvarsindustri ökar framöveroch anförde att ett ökat samarbete med företrädesvis europeisk industri varangeläget. Ur strikt näringspolitisk synpunkt - och utan att gå in på fråganom ändrad lagstiftning - ansåg näringsutskottet att det kan vara av värde meden översyn av eventuella hinder som försvårar för svensk försvarsindustri attdelta i främst europeisk men även övrig internationell samverkan. I enavvikande mening (v, mp) förordades att den svenska exporten av krigsmaterielskulle upphöra.I den försvarspolitiska propositionen (prop. 1995/96:12 s. 135) hadeframhållits vikten av en säkerställd inhemsk kompetens inom områdenatelekrigteknik (medel och motmedel inklusive sensorteknik), avanceradsignaturanpassningsteknik (mot upptäckt och identifiering), undervattensteknik(för svenska förhållanden), flygteknik (för vidmakthållande av JAS 39 Gripenpå ) samt underhåll och vidmakthållande av de system som ingår ikrigsorganisationen. Även andra teknologiområden kunde behöva tillförasgruppen av prioriterade områden, sades det. Den senare frågan borde övervägasytterligare, menade regeringen. Av propositionen framgick också att regeringenhade för avsikt att utarbeta en långsiktig strategi så att deförsvarspolitiskt mest värdefulla och för anpassning och tillväxt mestnödvändiga teknologiområdena och kompetenserna kunde vidmakthållas.Näringsutskottet anförde ingen erinran mot regeringens prioritering menunderströk att det kunde finnas skäl att pröva om ytterligare områden bordetillföras de prioriterade kategorierna av försvarsindustriell verksamhet.Något uttalande av med anledning av frågan om prioriteringen avteknologiområden var enligt näringsutskottets uppfattning inte erforderligt. avvikande mening (m) riktades kritik mot att regeringens prioritering varalltför snäv. Teknologiområden som är väsentliga ur säkerhetspolitisksynvinkel och som är internationellt konkurrenskraftiga ansågs ha blivitbortprioriterade. För att i tillräcklig grad stödja försvaret och ytterst vårasäkerhetspolitiska mål krävs, anfördes det, högre målsättningar beträffandeden inhemska materielindustrin.PropositionenDen försvarsindustriella inriktningenRegeringens uppfattning är att det fortfarande råder en grundläggandeosäkerhet om den säkerhetspolitiska utvecklingen på . Riksdagensbeslut om säkerhetspolitikens mål föreslås ligga fast. Det finns ingaskäl, menar regeringen, att nu förändra de i etapp 1 beslutade riktlinjernaför totalförsvaret, eller att ompröva den säkerhetspolitiskt motiveradebesparingen på försvarsutgifterna.Riksdagens beslut beträffande totalförsvaret sammanfattas ipropositionen i fyra begrepp: anpassning, helhetssyn, folkförsvar och in-ternationella uppgifter. Regeringen framhåller att anpassning på längre sikttill en mörkare hotbild fordrar god analyskapacitet, beslut i rätt tid,planering och tillväxtförmåga samt en fortlöpande materiell förnyelse.Bedömningen är att mycket talar för att eventuella framtida krig kommer attkarakteriseras av att kvalificerad militärteknik och strategiska insatsstyrkorkommer till användning. Många länder, t.ex. , och ,avser att i likhet med utveckla sina militära resurser fördenna typ av insatser.Regeringen anför att den försvarsindustriella inriktningen enligtförsvarsbeslutets första etapp bör ligga fast. Försvarsmakten och skall även fortsättningsvis anskaffa materiel på det mestkostnadseffektiva sättet. En materiell förnyelse måste kunna genomföras även itider av internationell oro, och den materiella anpassningsförmågan bör varaså generell som möjligt och ge utrymme för framtida vägval.Krav på anpassningsförmåga kan medföra, menar regeringen, att deförsvarspolitiska behoven kan behöva ges en delvis ny innebörd. Regeringenframhåller också att det är av största betydelse både för den materiellaförnyelsen och för tillgången på försvarsmateriel att ochsvensk försvarsindustri deltar i ett växande internationellt samarbete om för-svarsmateriel. I propositionen understryks vidare vikten av att regeringen ochsvenska myndigheter på ett aktivt och strukturerat sätt stöttar försvarsindu-strins exportansträngningar beträffande större materielprojekt, underförutsättning att projekten står i överensstämmelse med riktlinjerna förkrigsmaterielexport.Försvarsindustrin och anpassningsförmåganFörsvarets anpassningsförmåga skall vara styrande för totalförsvarets framtidautformning, understryker regeringen i propositionen. skallkunna uppnå full krigsduglighet . Förmågan måste vara godatt höja beredskapen hos den befintliga krigsorganisationen, och en stabilgrund måste finnas för att totalförsvarsresurserna skall kunna anpassas tillmer långsiktiga förändringar.Anpassningsförmågan kommer att ställa förändrade krav på försvarsindustrinstekniska kompetens och industriella struktur samt på försvaretsanskaffningsprocess. Försvarsmaktens materielanskaffning kommer framöver inteatt vara av sådan omfattning att den utgör en tillräcklig hemmamarknad förstora delar av den svenska försvarsindustrin. Det är därför nödvändigt,framhåller regeringen, att förutsättningslöst analysera på vilket sättFörsvarsmaktens långsiktiga materielförsörjning skall kunna säkerställas, ävennär den svenska försvarsindustriella basen krymper. En långsiktig strategi förförsvarets materielanskaffning bör utarbetas, så att de försvarspolitiskt mestvärdefulla och för anpassning mest nödvändiga teknikområdena och kompetensernakan behållas.Frågan om den närmare inriktningen av en strategi för att vidmakthållaförsvarets förmåga till materiell förnyelse måste emellertid utredas närmare,menar regeringen. I anslutning till den planerade kontrollstationen år 1998bör analyseras vilka försvarsteknologiska kompetenser som krävs för en godanpassningsförmåga. Regeringen utpekar bl.a. följande faktorer som medverkarhärtill:1) Anpassningsförmågan kommer att ställa krav på försvarsindustrins tekniskakompetens och industriella struktur.2) Anpassningsförmågan kommer att ställa krav på försvaretsanskaffningsprocess.3) Internationell samverkan ger förutsättningar för att kunna bevara viktigaförsvarsindustriella kompetenser, som det nationella oberoendet fåren annan innebörd.4) De ekonomiska möjligheterna föreligger inte att bibehålla en inhemskförsvarsindustriell kompetens med dagens stora bredd.I propositionen nämns de i etapp 1 utpekade s.k. baskompetenserna som utgör deområden inom vilka bör bevara en inhemsk kompetens och där materielskall utvecklas och tillverkas inom landet. Regeringen bedömer att kompetenseninom de prioriterade basområdena kommer att kunna bibehållas fram till år 2001.Krigsorganisationens dimensionering föreslås på omfatta bl.a. 13armébrigader (-3), 20 ytstridsfartyg (-10), 9 ubåtar (-3), 13 stridsflygdivi-sioner (-3) och 12 39 Gripen-divisioner. Vidare föreslås en avveckling avdet lätta attackflyget och en minskning av antalet flygbasbataljoner till 16(-8).Beslut om utveckling och anskaffning av en tredje delserie av JAS 39 Gripenoch en flygburen spaningsradar har betydande konsekvenser för svensk flyg- ochelektronikindustri. Inom armén kommer bl.a. anskaffningen avluftvärnsrobotsystemet BAMSE, artillerigranaten BONUS och attbidra till en bevarad kompetens hos svensk försvarsindustri. Ytstridsfartyg2000 och särskilda teknologisatsningar inom ubåtsområdet skapar gynnsamma för-utsättningar för den svenska varvs- och elektronikindustrin, sägs det ipropositionen. Vidare skall åtgärder vidtas för att medge ett fortsatt be-varande av inhemsk kompetens inom krut- och explosivämnesområdet. Regeringenanmäler också att gällande materielplaner möjliggör en bevarad inhemsk för-svarsindustriell kompetens så att luftvärns- och pansarvärnsrobotar kan produ-ceras och hotanpassas . Försvarsmakten skallockså säkerställa en fortsatt kompetens inomubåtsområdet. Sammantaget menar regeringen att dessa materielprojekt innebäratt kompetens kan bevaras och utvecklas inom stora delar av svenskförsvarsindustri under försvarsbeslutsperioden.För att möjliggöra en tillräckligt god förmåga till materiell förnyelseavser regeringen att ge Försvarsmakten i uppdrag att skapa förutsättningar föranpassningsinriktade tekniksatsningar. Regeringen beräknar att drygt 500miljoner kronor kommer att satsas på åtgärder som i huvudsak syftartill att öka anpassningsförmågan. I denna summa ingår bl.a. särskildasatsningar på forskning och teknikförsörjning (enligt uppgift frånFörsvarsdepartementet ca ). Dessutom skall ytterligareekonomiska resurser avdelas för anpassningsinriktade tekniksatsningar utövervad som har inplanerats. Totalt kommer Försvarsmakten att årligenavsätta ca - inräknat den nyssnämnda summan avsedd förforskning och teknikförsörjning - till tekniksatsningar.Försvarsindustrin och det internationella samarbetetI propositionen sägs att det finns anledning att lägga delvis nyasäkerhetspolitiska aspekter på det svenska försvarets materielförsörjning. Densäkerhetspolitiska utvecklingen medger nu att försvarets materielförsörjningbör kunna ske i nära samarbete med andra länder. Ett ökat och fördjupat för-svarsmaterielsamarbete kan säkerställa tillgång till väsentliga kompetenseroch underlätta materielförsörjningen i en anpassningssituation, dvs. i tidernär den internationella efterfrågan är stor.Det är också, enligt regeringen, viktigt att svensk försvarsindustri ochsvenska myndigheter deltar i den pågående omstruktureringen av den europeiskaförsvarsindustrin. På så sätt kan den totala minskningen i inomförsvarsindustrin hanteras på ett rationellt sätt, understryks det. Frågan harfått ökad aktualitet genom den diskussion som förs inom EU och vidregeringskonferensen om ett utvidgat samarbete på försvarsmaterielområdet.Mot denna bakgrund talar en rad skäl för ett svenskt medlemskap i (), anför regeringen. WEAG är ensamarbetsorganisation mellan 13 europeiska länder. Samarbetet, som inte ärtraktatfäst och som saknar överstatliga inslag, baseras på konsensusprincipen.Samarbete sker bl.a. inom områdena utveckling och upphandling samt forskningoch teknologi. Det bör ankomma, sägs det i propositionen, på regeringen attpröva hur samarbetet från svensk sida närmare skall utformas.MotionernaFrågan om försvarets fortsatta modernisering och därmed dess tekniskaförnyelse tillhör det som står allra högst på dagordningen vid det föreståendeförsvarsbeslutet, anförs det i motion 1996/97:Fö501 (m). Motionärerna menaratt regeringens redovisning till av vad anpassningsdoktrineninnehåller är bristfällig. Regeringens förslag till ny krigsorganisation ochde ytterst begränsade medel som avsätts till materiell förnyelse försämrar denindustriella kompetensen och försvarets förmåga till anpassning. I motionenefterlyses särskilda satsningar på materielområdet. uppgår denandel av Försvarsmaktens budget som anslås till materielanskaffning tillnärmare . Denna andel får inte minska, anförs det. I stället förföreslagna borde avsättas fördetta ändamål. Motionärerna kritiserar regeringen för att i propositionen interedovisa tillräckligt underlag gällande försvarsindustrin. De kort- ochlångsiktiga förutsättningarna för försvarsindustrins överlevnad och utvecklingmåste därför utredas. I en sådan utredning borde bl.a. en översyn göras avprioriteringarna beträffande försvarsindustrins kompetens och struktur. Ävenförutsättningarna för internationellt samarbete med andra försvarsindustrierbör övervägas, sägs det. Vidare borde granskas vilka för- och nackdelar som ärförknippade med en inre marknad för försvarsmateriel.I motion 1996/97:Fö38 (fp) konstateras att förändringarna i främst Europanaturligt leder till ett ökat försvarsindustriellt samarbete med andrademokratiska stater i och med i syfte att trygganödvändig försörjning med krigsmateriel. Ett svenskt deltagande i ett vidgateuropeiskt samarbete om krigsmateriel borde emellertid bygga på en fortsattrestriktiv exportpolitik och på att motsvarande restriktioner införs inom deteuropeiska samarbetet. Regeringens förslag om svenskt medlemskap i kommeratt få stor betydelse framöver, menar motionärerna och efterlyser en utredningi syfte att genomföra en samlad översyn av de långsiktiga konsekvenserna innanförändringar genomförs.I motion 1996/97:Fö52 (v) framförs krav på att en plan för avveckling av densvenska krigsmaterielexporten skall tas fram. Regeringen kritiseras för att haen alltför okritisk inställning till det framväxande europeiska samarbetet omförsvarsmateriel. är, anförs det, motståndare till svensktmedlemskap i i motion 1996/97:Fö42 (mp) riktas invändningar mot ett svenskt närmandetill WEAG. Motionärerna anser att ett medlemskap i organisationen inte ärförenligt med en trovärdig militär alliansfrihet. Ett medlemskap är hellerinte i överensstämmelse med gällande lag för vapenexport. Hur, frågas det imotionen, skall man kunna samarbeta om materielprojekt om man inte får expor-tera till samma länder? borde i stället koncentrera ansträngningarnapå att lämna stöd till en omställning av krigsmaterielindustrin till civilproduktion och skapa en avrustningsindustri för destruktion av t.ex. anti-personella minor.