bet · GJ01FiU10 · 1996-05-28 00:00:00 — sänks asyl-avräkningarna med jämfört med innevarande budgetår.Avräkningens storlek skall beräknas på vid budgete-ringstillfället tillgängligt prognosunderlag. Ytterligare 25 miljonerkronor kommer att avräknas för bl.a. administrationskostnader.Riksdagen har beslutat om ett samarbetsprogram avseende länder i Cen-tral-och omfattande budgetåren 1995/96, 1997 och 1998. Rege-ringenkommer att lämna förslag på omfattningen och inrikt-ningenför samarbetet efter år 1998.Regeringen bedömer att verksamheten kan genomföras inom den ram somregeringen beräknar för utgiftsområdet.Propositionens och oppositionens förslag till preliminär ramnivå för ut-giftsområdet redovisas i följande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 7: Internationellt biståndBelopp i miljoner kronorÅr Proposi- Oppositionspartiernas avvikelserfrån propositionens ramtionenModerata samlings-partietFolkpartiet liberalernaVänster-partietMiljö-partietde grönaKristdemo-kraterna1997 10 926 - 796 + 1 200 ..+ 1 430 + 2 5441998 11 511 - 1 458 + 1 500 ..+ 1 400 + 2 8571999 11 286 - 2 159 + 1 800 ..+ 1 000 + 4 314Moderata samlingspartiet anför i motion Fi78 att offentligt bistånd främstskall inriktas på att främja rättsstaten, grundläggande utbildning samtgrundläggande hälsovård för alla. I övrigt skall hindren för människorssträ-van bort från fattigdomen undanröjas. Att säkerställa en långsiktighushåll-ning med naturresurser är också en viktig uppgift. Enligtmotionärerna bör utgifterna avseende förebyggande, fredsbevarande ochfredsskapande verk-samheter som genomförs med militär trupp utomlandsflyttas från utgiftsom-råde 6 Totalförsvar till utgiftsområde 7Internationellt bistånd.Folkpartiet liberalerna avvisar i motion Fi79 sänkningen av u-landsbiståndet. Motionärerna befarar att enprocentsmålet definitivtövergivits av regeringen, och de accepterar ej att de allra fattigaste änen gång skall betala för den oförmåga att få Sverigesekonomi i ba-lans. Det viktigaste är dock att biståndsdebatten inte blir enexercis i procent-satser. Motionärerna framhåller att u-hjälpen ytterstsyftar till att angripa mänskligt lidande. Massfattigdomen måste utrotasoch demokratins idéer spridas.Biståndet föreslås jämfört med regeringens förslag öka med 1,2 miljarderför , 1,5 miljarder och 1,8 miljarder . Motionärernaframhåller att i den mån regeringen inkommer med korrigerande sifferupp-gifter behöver även just nämnda siffror justeras.Inledningsvis i motion Fi80 konstateras att regeringen avi-serar ytterligare en stor besparing på biståndet efter beslutet då enfrysning av biståndsnivån gjordes. Mot bakgrund av den långa traditionen iSverige av internationellt solidaritetsarbete avvisas denna ytterligarebespa-ring av motionärerna. Att sänka biståndet till av BNI innebären så kraftig nedskärning i biståndet och en så avgörande förändring ibiståndspo-litiken att alla vidare proklamationer om enprocentsmål intelängre framstår som trovärdiga.Miljöpartiet de gröna motsätter sig i motion Fi81 propositionens förslagtill neddragning av biståndet (yrkande 29). Vidare tas också östbiståndetupp. Behovet av ekonomiskt bistånd till det fortsatta arbetet för miljön ioch kring är stort, liksom till kärnsäkerhet och nedläggning avkärn-kraftverk. Enligt motionärernas förslag bör sammantaget 1 030 miljonerkronor avsättas till en miljöfond för under den närmaste treårspe-rioden.Också avvisar i motion Fi82 regeringens förslag tillberäkning av de preliminära utgifterna på utgiftsområdet. Motionärernaerinrar om att beslöt om det s.k. enprocentsmålet.Kopplingen till BNI innebar en medveten, automatisk koppling till Sverigesekonomiska bärkraft. Biståndet har efter hand minskats till först ,sedan och föreslås . finner detta orättfär-digt och oacceptabelt.I motionen kritiseras regeringens beräkningsmetoder, och motionärerna sägersig välja att föreslå en plan för en återgång till enprocentsmålet, vilketkan ske eller om ekonomin så tillåter. Med detframförda förslaget redovisas en ram motsvarande av BNI för perio-dens sista år (1999). Motionärerna föreslår att östbiståndets volym undertidsperioden blir ograverad, 810 miljoner kronor.Samma förslag som i partimotion avseende volymen avbiståndsramen förs fram i motion Fi93 av och () (yrkande 2).I motion Fi92 av () föreslås att hos regeringenbegär förslag om sådan ändring att utgiftsområdet ökar med 1 130 miljonerkronor (yrkande 1 delvis), med (yrkan-de 2 delvis) resp. med (yrkande 3 delvis). Ök-ningarna föreslås finansierade genom minskningar på utgiftsområde 6 Total-försvar samt på utgiftsområde 22 Kommunikationer förår 1998.I motion Fi94 av andre vice talman () hemställs att den avregeringen föreslagna nedskärningen av det svenska internationellabiståndet skall avslås av (yrkande 1). Sänkningen är allvarlig,hävdas det, både med hänsyn till konsekvenserna för de svenskabiståndsinsatserna och med hänsyn till vår trovärdighet när vi villförsöka få andra länder att ta ett större ansvar för de globalautvecklingsproblemen.I de grönas motion Fi81 framhålls att de nuvarande mönstrenför världshandel är huvudorsaken till underutveckling i vissa producentlän-der. Det är av avgörande betydelse att i biståndspolitiken också påverkaövergripande handels- och näringsstrukturer i syfte att minska råvaruberoen-det och stärka självtilliten i . Viktigt är också att föra enekono-misk politik som stärker kronans ställning gentemot dollarn eftersomu-ländernas valuta vanligen är knuten till dollarn. Det anförda börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 31).I motion Fi90 av m.fl. (fp) anförs att ideellt biståndsarbetebör prioriteras i avsikt att uppnå hög effektivitet i biståndsinsatserna (yrkan-de 2). De insatser av ideell karaktär som utförs av Röda korset,Rädda Bar-nen och svenska missionssällskap har enligt motionärerna varitbanbrytande både vad gäller effektiviseringar och opinionsbildande insatseri vårt land.I motion Fi81 (mp) föreslås i stället för regeringens neddragning enstegvis höjning av biståndet (yrkande 30).I flera motioner krävs en plan från regeringen om hur enprocentsmålet skallkunna nås. Yrkanden med denna innebörd återfinns i motionerna Fi79 (fp) (yrkande 9), Fi90 (fp) (yrkande 1), Fi92 (s) (yrkande 4), Fi93 (kds) (yrkande 1) samt Fi94 (c) yrkande 2.Utrikesutskottet framhåller i sitt yttrande (UU4y) att man delarregeringens uppfattning att det statsfinansiella läget motiverar kraftfullaåtgärder i olika avseenden. finner det angeläget attkonsekvenserna av de förutskickade neddragningarna av biståndet redovisas iden kommande bud-getpropositionen.Enligt utrikesutskottets uppfattning bör prioriteringarna i det vidare bud-get-arbetet bl.a. göras så att men ej uppkommer för pågående projekt och såatt landprogrammen så långt möjligt kan fullföljas.Med givna förutsättningar och med särskilt beaktande av att tidigare bud-getreservationer i snabbare takt kan komma till utnyttjande ärutrikesutskot-tet berett att, under av utrikesutskottet angivna betingelserbeträffande be-räkningen av utgiftsområdet för , tillstyrka detpreliminära förslag till utgiftstak som framläggs i propositionen.Berörda motioner avstyrks av utrikesutskottet.Beträffande yrkandena om omdisponering av medel mellan utgiftsområde 7Internationellt bistånd och andra utgiftsområden för vilka utrikesutskottetej har beredningsansvar anser utrikesutskottet att det i föreliggande fallan-kommer på finansutskottet att göra en övergripande bedömning av hur riks-dagen bör ställa sig till dessa förslag.Beträffande motionsyrkandena att åter skall avsätta av BNI tillutvecklingssamarbete med , anför utrikesutskottet att det inte ärmöjligt att på förhand säga när detta låter sig göra, varför förslagen tillmer eller mindre detaljerade planer inte förefaller ändamålsenliga. Det ärdock utrikesutskottets bestämda mening att en återgång till enprocentsnivånbör ske så snart det statsfinansiella läget så tillåter.Som framgår av propositionen har regeringen i sin beräkning av den eko-nomiska ramen utgått från att biståndsramen, varmed torde avses den del avutgiftsområde 7 som kommer att avsättas för u-landsbiståndet samt tillhö-rande utgifter och avräkningar finansierade under andra utgiftsområden,sänks till en nivå som motsvarar av BNI. Enligt utrikesutskottets upp-fattning är det ett oeftergivligt krav att ej underskrider dettaav FN formulerade mål.Motionsyrkandena rörande enprocentsmålet avstyrks av utrikesutskottet.Utrikesutskottet erinrar i yttrandet om att utgiftsområde 7 rymmer såväl u-landsbiståndet som medel för samarbetsprogrammet med . har beslutat om medel för detta samarbetsprogram förbudgetåren 1995/96, 1997 och 1998, vilket synes ha beaktats i propositio-nen. Något beslut för den kommande budgetperiodens sista år, dvs. 1999,föreligger däremot ännu ej. I det betänkande som låg till grund för riksda-gens beslut om Östeuropasamarbetet (bet. 1994/95:UU16) framhölls bety-delsen av att detta samarbete präglas av långsiktighet. Mot bakgrund av denhittillsvarande utvecklingen menar utrikesutskottet att ett samarbetsbehovkan förutses även efter 1998. Regeringen synes vara av samma uppfattning,och den framhåller i föreliggande proposition (s. 78) att den under år 1998kommer att lämna förslag på omfattningen och inriktningen 1998. Enligt utrikesutskottets uppfattning måste detta innebäraatt taket för utgiftsområde 7, Internationellt bistånd, sätts såatt det rymmer såväl ett u-landsbistånd omfattande av BNI somtill-räckliga medel för att på ett adekvat sätt föra Östeuropasamarbetetvidare. Detta bör ges regeringen till känna.Avslutningsvis avstyrker utrikesutskottet motioner där speciella aspekterav biståndet lyfts fram. finner det mindre angeläget att,utan den helhetsbild som kommer att presenteras i budgetpropositionen, nuta ställning till enskildheter inom utgiftsområdena.Till yttrandet har fogats avvikande meningar av företrädarna för Moderatasamlingspartiet, liberalerna, , degröna respektive . Respektive parti förordar en politik ilinje med den egna partimotionen.Finansutskottet återkommer senare i betänkandet och redovisar sina övervä-ganden beträffande den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsom-råden.Utgiftsområde 8: Invandrare och flyktingarUtgiftsområdet omfattar den statliga flykting-, invandrings- och invand-rarpolitiken. Till området hör således frågor som rör förläggningsverksam-het, ersättning till kommuner för flyktingmottagning, överföring avflykting-ar, lån till hemutrustning, åtgärder för invandrare, bidrag tillstiftelsen , särskilda åtgärder i invandrartäta områden,insatser mot främlingsfientlighet och rasism samt internationell samverkani flyktingfrå-gor. I området ingår också ,och Diskrimineringsombudsmannen.Statens utgifter inom området beräknas uppgå till 6,4 miljarderkronor.I propositionen (s. 79) framhåller regeringen att antalet asylsökande ochantalet flyktingar med uppehållstillstånd som tas emot i kommunerna harminskat efter en kraftig uppgång under första delenav . Därmed minskar kostnaderna inom utgiftsområdet kraftigt.Propositionens och oppositionspartiernas förslag till preliminär ramnivåför utgiftsområdet framgår av nedanstående samman-ställning.Förslag till ram för utgiftsområde 8: Invandrare och flyktingarBelopp i miljoner kronorÅr Proposi- Oppositionspartiernas avvikelserfrån propositionens ramtionenModerata samlings-partietFolkpartiet liberalernaVänster-partietMiljö-partietde grönaKristdemo-kraterna1997 3 368 - 207 ± 0 ..± 0 ± 01998 3 487 - 213 ± 0 ..± 0 ± 01999 3 350 - 219 ± 0 ..± 0 ± 0I motion Fi78 föreslår Moderata samlingspartiet att ramen begränsas något.Motionärerna anser detta möjligt med hänvisning till att de senare avseratt föreslå skärpta regler för rätten att erhålla uppehållstillstånd.I motion Fi80 kritiserar besparingarna. Om utlänningslagentillämpades korrekt av invandringsmyndigheten skulle, enligt motionärerna,utgiftsramen för området behöva ökas kraftigt.Socialförsäkringsutskottet anser i sitt yttrande (SfU5y) att regeringenspreli-minärt beräknade ram för utgiftsområdet bör godtas och avstyrker debåda motionerna.Moderata samlingspartiet och har var för sig i avvikandemeningar givit uttryck för en annan uppfattning än utskottsmajoriteten.Finansutskottet konstaterar att regeringen inte föreslår några besparingarinom området utan att den angivna, tämligen kraftiga neddragningen avmedelsbehovet sammanhänger med att att antalet asylsökande väntas avta.Längre fram i betänkandet redovisar finansutskottet sin syn på den preli-minära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden.Utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorgUtgiftsområdet omfattar merparten av statens utgifter för vård och omsorginklusive utgifterna för de flesta myndigheterna under ,bidrag till organisationer inom det sociala området samt stimulans- ochutvecklingsbidrag för skilda ändamål. Statens utgifter inom området beräk-nas uppgå till ca år 1996.I propositionen (s. 79-81) har regeringen vid sin beräkning av denekonomiska ramen utgått från att besparingsåtgärder genomförs inomutgiftsområdet i syfte att uppnå de utgiftsminskningar som ligger isaneringsprogrammet och för att finansiera överskridanden på anslag underinnevarande budgetår.I ramen ligger besparingar på utgifter för statlig assistansersättning ienlig-het med förslagen i proposition 1995/96:146 om den statligaassistansersätt-ningen. Besparings- och strukturåtgärder vidtas inomsystemet för sjukvårds-förmåner rörande såväl tandvård som läkemedel.Kostnadsutvecklingen för läkemedel förväntas kunna dämpas genom förstärktaläkemedelskommittéer och en bättre uppföljning av läkemedelsförskrivningsamt formerna för prisförhandling med läkemedelsindustrin. Regeringenavser vidare att inleda överläggningar med kommun- ochlandstingsförbunden om huvud-mannaskapsförändringar för läkemedel. Dessaöverläggningar bör också behandla frågor rörande bl.a.assistansersättningen och utformningen av socialbidragen.Propositionens och oppositionspartiernas förslag till preliminär ramnivåför utgiftsområdet redovisas i följande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorgBelopp i miljoner kronorÅr Proposi- Oppositionspartiernas avvikelserfrån propositionens ramtionenModerata samlings-partietFolkpartiet liberalernaVänster-partietMiljö-partietde grönaKristdemo-kraterna1997 23 837 - 3 238 + 600 ..+ 570 + 1 1351998 23 389 - 2 679 + 600 ..+ 1 470 + 1 1351999 25 068 - 3 997 + 600 ..+ 1 470 + 1 135I motion Fi78 (m) avvisar motionärerna regeringens förslag till besparingari flera steg som delvis skall täcka höjningen av kompensationsnivåernainom sjuk- och föräldraförsäkringen. I stället vill man återkomma med ettförslag till omfattande, främst administrativa, förändringar inomläkemedels-för-säkringen. Motionärerna avvisar regeringens förslag tillbesparingar inom läkemedelsområdet och föreslår i stället attegenkostnadsskyddet inom högkostnadsskyddet höjs till den 1 juli1996. Högkostnadsskyddet bör sedan höjas med 1997 och 1998. Ävenförslaget om besparingar inom tandvården avvisas. Beträffande den statligaassistansersättningen anser motionärerna att regeringen bör inkomma tillriksdagen med ett förslag om differentieringen av beloppen tillassistansersättning mellan LSS-lagens tre personkretsar i enlighet medhandikappsorganisationens eget förslag. Slut-ligen föreslås en översyn avde myndigheter som ligger under Social-departe-mentet i syfte att minskakostnaderna.I motion Fi79 (fp) föreslår motionärerna omdisponeringar av de offentligautgifterna som bl.a. innebär att den besparing som drabbar hårt utsatta män-niskor med funktionshinder avvisas. föreslås större möjligheterför handikappade till anställning med lönebidrag. Motionärerna avvisarvidare den föreslagna höjningen av högkostnadsskyddet för läkemedel ochsjukvård och förordar i stället en höjning till för de bådaområdena enligt förslaget från HSU 2000. Vidare anförs att det är viktigtatt arbetet med att åter korta vårdköerna intensifieras (yrkande 4, delvis).I motion Fi97 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivandeom vad i motionen anförts om bibehållen assistansersättning (yrkande 2).Vidare menar motionärerna att det i regeringens förslag tillbesparingsåtgär-der inom det sociala området saknas en heltäckande analysav vad effekterna blir av förslagen. Budgetförslagen bör i fortsättningeninnehålla en hälso-ekonomisk analys av besparingsförslagens sammantagnaeffekter på folkhäl-san (yrkande 1). Motionärerna menar att det finnsoroande tecken på att hälsoläget i landet riskerar att förvärras genomregeringens besparingsför-slag. Vidare anförs att det är viktigt attarbetet med att åter korta vårdköerna intensifieras (yrkande 4, delvis).I motion Fi80 (v) avvisar motionärerna regeringens förslag till utgiftstakoch de preliminära utgiftsnivåer som anges i propositionen. Motionärernaavser att återkomma med förslag till utgiftsnivåer för varje enskiltutgiftsom-råde i samband med höstens budgetproposition. Besparingarna inomtand-vården och läkemedelsområdet avvisas. Vidare anser motionärerna attden s.k. fria läkemedelslistan bör behållas och avvisar därmed regeringensför-slag till besparing på området. Motionärerna avvisar också tankarna påett kommunalt huvudmannaskap för assistansersättningen.I motion Fi81 (mp) avvisas regeringens förslag till höjning av högkost-nadsskyddet för läkemedel och sjukvård. Vidare föreslår motionärerna attytterligare avsätts för assistansersättningen för handi-kappade (yrkande 33).Även i motion Fi82 (kds) avvisas höjningen av högkostnadsskyddet. Vida-reavvisas ytterligare besparingar på handikappområdet.Socialutskottet instämmer i sitt yttrande (SoU7y) i regeringens bedömningaroch har inte något att invända mot att godkänner den preliminäraberäkningen för utgiftsområde 9 - Hälsovård, sjukvård och social omsorg -avseende . Motionerna i sammanhanget avstyrks därför.Moderata samlingspartiet, liberalerna, och Miljö-partiet de gröna har var för sig avgivit avvikande meningar till yttrandet.Finansutskottet återkommer senare i betänkandet och redovisar sina övervä-ganden beträffande den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsom-råden.Utgiftsområde 10: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikappUtgiftsområdet omfattar socialförsäkringsförmåner som lämnas vid ohälsa.Förmånerna ges i form av dagersättningar såsom sjukpenning, rehabilite-ringsersättning, närståendepenning samt vissa yrkesskadeersättningar. Där-utöver ingår i utgiftsområdet folkpension och pensionstillskott i form avförtidspension. ATP i form av förtidspension samt utgifterna förarbetsskade-försäkringen finansieras däremot vid sidan av statsbudgeten.Inom utgifts-området redovisas även administrationskostnaderna försocialförsäkringen, dvs. anslagen till och deallmänna försäkringskassor-na.Statens utgifter inom området beräknas uppgå till ca 39,8 mil-jarder kronor.Av propositionen (s. 81-83) framgår att regeringen vid beräkningen av denpreliminära ramnivån har utgått från att besparingar genomförs inom utgifts-området både för att fullfölja saneringsprogrammet på 118 miljarder kronoroch för att finansiera anslagsöverskridanden som uppkommit under inneva-rande budgetår. Besparingarna avser den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI), som inte längre skall omfatta vissa löneförmåner. Dettaväntas minska utgifterna inom sjuk- och föräldraförsäkringen med 0,8 mil-jarder kronor , fördelat lika på de båda försäkringsformerna.Regeringen har vidare för avsikt att föreslå att ersättningsnivån i sjukför-säkringen och närståendepenningen höjs från till80 % av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI). Höjningen finansierasgenom att SGI fortsättningsvis skall grundas på årsinkomsten under de tolvsenaste månaderna samt genom vissa förändringar inom tandvårdsförsäk-ringen. Denna förändring av SGI väntas ge en besparing på närmare 1miljard kronor , fördelat lika på sjuk- och föräldraförsäk-ringen.Inom utgiftsområdet kommer det nya saneringsprogrammet på 10 resp. 12miljarder kronor till uttryck i tre besparingsförslag, nämligen i entillfälligt minskad satsning på försäkringskassornas köp av yrkesinriktadrehabilite-ring, i en neddragning av försäkringskassornas köp av tjänsterför medicinsk rehabilitering från hälso- och sjukvården samt i enförlängning av arbetsgi-varperioden i sjukförsäkringen från två till fyraveckor . För den senare besparingen får arbetsgivarnakompensation som i genomsnitt mot-svarar hälften av beräknade kostnader.Detta väntas leda till att statsbudge-tens utgifter minskar med ett beloppsom inklusive en kompenserande sänk-ning av arbetsgivaravgifternaförstärker statsbudgeten med netto ca 1,1 mil-jarder kronor.Propositionens och oppositionspartiernas förslag till preliminär ramnivåför utgiftsområdet redovisas i efterföljande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 10: Ekonomisk trygghet vid sjukdom ochhandikappBelopp i miljoner kronorÅr Proposi- Oppositionspartiernas avvikelserfrån propositionens ramtionenModerata samlings-partietFolkpartiet liberalernaVänster-partietMiljö-partietde grönaKristdemo-kraterna1997 36 186 - 671 + 1 100 ..- 300 + 3001998 37 591 - 1 330 + 1 100 ..- 1 200 + 3 1901999 39 357 - 1 370 + 1 100 ..- 1 200 + 3 190I motion Fi78 avvisar Moderata samlingspartiet såväl den föreslagna höj-ningen av ersättningsnivån i sjukförsäkringen som förslaget att minskaresur-serna för olika typer av rehabiliteringsinsatser. Motionärernamotsätter sig också planerna på att förlänga arbetsgivarnas sjuklöneperiod.Däremot accep-terar de förslaget att den sjukpenninggrundande inkomsten(SGI) skall grundas på en tidigare inkomst men anser att detta bör göras pågenomsnitts-inkomsten . Motionärerna räknarvidare med att det skall vara möjligt att minska kostnaderna isocialförsäkringen genom ökad kontroll och skärpta regler. Dessutom vill dese över de myndigheter som tillhör i syfte att minskakostnaderna.I motion Fi79 förordar liberalerna att ersättningsnivån i sjuk-försäkringen höjs till . Höjningen finansierasgenom en motsvarande tidigareläggning av beräkningen av den sjukpen-ninggrundande inkomsten.Motionärerna motsätter sig den föreslagna minskningen av stödet till reha-biliteringsinsatser och anser att medlen för dessa ändamål i stället skallför-dubblas. Vidare avvisar de förslaget att förlänga sjuklöneperiodeneftersom företagen inte avses bli kompenserade fullt ut.Även i motion Fi97 av m.fl. avvisar libe-ralerna förslaget att minska resurserna för rehabiliteringsinsatser. Enligtmotionärerna är det en samhällsekonomisk förlust att låta människor gåsjukskrivna, och de begär att skall göra ett tillkännagivande ifrågan (yrkande 4, delvis).I motion Fi80 anser även att höjningen av ersättningsnivån isjukförsäkringen bör genomföras . Motionärernagodtar inte att sjuklöneperioden förlängs och avvisar likasåbesparingarna i stödet till rehabilitering. Däremot godtar de det nyasättet att fastställa SGI utom i ett avseende. Den s.k. semesterlönefaktornbör enligt deras mening även i fortsättningen få räknas in i SGI.I motion Fi81 föreslår de gröna att ersättningsnivån i sjukför-säkringen skall höjas till men anser att detta skall göras enligt deni motionen förespråkade lösningen med ett "brutet tak" isocialförsäkringarna (yrkande 34, delvis). Denna lösning är enligtmotionärerna ett solidariskt och samhällsekonomiskt alternativ som dessutomger en viss besparing.I motion Fi82 tillstyrker den föreslagna höjningen aversättningsnivån i sjukförsäkringen, men anser att höjningen skall genomfö-ras . Förslaget att förlänga sjuklöneperioden avvisas avmotionärerna som i stället vill att man inför ytterligare en karensdag medett högkostnadsskydd . De motsätter sig också denändrade beräkningen av SGI och förordar för egen del att SGI skall baseraspå ge-nomsnittsinkomsten under de senaste 24 månaderna.I motion Fi98 förordar () att villkoren för de mindreföretagens sjuklöneförsäkring ändras, dvs. den försäkring som mindre före-tag kan teckna hos för höga sjuklönekostnader.