bet · GJ01JoU17 · 1996-03-07 00:00:00 — Enöversyn och omprövning av demiljöpolitiska medlen mot bakgrund avgranskningen av miljömålen bör därförkomma till stånd. Vad utskottet häranfört med anledning av motion Jo10yrkande 1 bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse:1. beträffande omprövning av demiljöpolitiska medlenatt med anledning av motion1995/96:Jo10 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Tillkallande av en expertkommission(mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 6 börjar med och slutar med det anförda bort ha följande lydelse:Av regeringens skrivelse framgår attflera olika miljömål som fastställts avriksdagen inte kommer att uppnås.Utskottet anser därför att det äruppenbart att det behövs en analys avmålen, måluppfyllelsen och de medel somstår till förfogande. Dessutom behöverett antal mätmetoder diskuteras.Ytterligare en fråga som bör belysas ärmaktstrukturerna i miljöpolitiken, t.ex.vem som definierar vad som ärmiljöproblem. Utskottet anser attmiljöpolitiska mål måste nås. Om så intesker måste man ta reda på orsaken. Manmåste också undersöka hur målen ärformulerade och om det finns någragrundläggande fel i självaformuleringen.Enligt utskottets uppfattning bör enmiljökommission tillkallas för attanalysera miljömålen. är viktig, men den skallgenomföra det arbete som var tänkt frånbörjan och kan inte ersätta enmiljökommission. Vad utskottet häranfört med anledning av motion Jo13 börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse:2. beträffande tillkallande av enexpertkommissionatt med anledning av motion1995/96:Jo13 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,3. Miljöbokslut (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 7 börjar med Med anledning och slutar med det anförda bort haföljande lydelse:Enligt utskottets uppfattning borderegeringen presentera ettmiljöbokslut som grundligt behandlar hurmiljömålen uppfyllts och vilkakompletterande åtgärder som erfordras. Iföreliggande skrivelse konstaterasendast att många av miljömålen inteuppfylls.I den årliga miljöredovisningen böräven finnas en översyn av de mest hotadebiotoperna och arterna. Likaså bordetillståndet för de hotade arternaredovisas. Sådana redovisningar skullege viktig information om vad som händeri naturen och fungera som indikatorer åtvilket håll utvecklingen går. Minskarantalet individer inom de hotade arternavisar det att miljöpolitiken inte gerönskat resultat och att åtgärder krävs.Ökar antalet individer inom de hotadearterna vet vi att utvecklingen går åträtt håll.I skrivelsen bör också redovisas vilkainventeringsbehov som föreligger för attöka kunskapen. Aktuella exempel är deakuta behoven av inventering av de storarovdjuren och kungsörn. Vad utskottethär anfört med anledning av motion Jo12yrkande 1 bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4bort ha följande lydelse:4. beträffande miljöbokslutatt med anledning av motion1995/96:Jo12 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Ökade miljö- och säkerhetskrav påfartyg (mom. 8), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 11 börjar med I anslutning och slutar med tillstyrkamotionsyrkandet bort ha följandelydelse:Det ålderstigna tonnaget på Östersjönoch ger upphov till bådemiljöproblem och sjösäkerhetsproblem.Högre miljö- och säkerhetskrav på fartygkan dock bara åstadkommas inom ramen förinternationella överenskommelser. uppfattning bör regeringendärför komplettera det pågåendemiljöarbetet vad gäller ochNordsjön med att aktualisera frågan omsådana krav inom EU. Vad utskottet häranfört med anledning av motion Jo10yrkande 3 bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8bort ha följande lydelse:8. beträffande ökade miljö- ochsäkerhetskrav på fartygatt med anledning av motion1995/96:Jo10 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. Miljösamarbete med (mom.10)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 13 börjar med anser och på slutar med del)avstyrks bort ha följande lydelse:I regeringens proposition 1994/95:160Sveriges samarbete med Central- ochÖsteuropa framhölls att en avmålsättningarna med samarbetet är attstödja åtgärder för att förbättramiljön. Vid behandlingen avpropositionen ansåg flera partier att deanslagna medlen inte räckte till deåtgärder som måste vidtas utan begärdeytterligare medel för ändamålet(1994/95:JoU4).Eleffektiviseringar, nya ledningsnätoch alternativ energiproduktion anges iskrivelsen som nya verksamhetsfält imiljöarbetet vilka kan resultera inedläggning av mindre säkrakärnkraftverk.Enligt skrivelsen kommer man påVisbykonferensen att diskuteraytterligare åtgärder för att förbättramiljön runt och i . Utskottetvill i sammanhanget erinra om attkostnaden för många insatser kan ökakraftigt ju längre åtgärder fördröjs.Enligt utskottets uppfattning är detdärför viktigt att medel finnstillgängliga för snabba insatser. här anfört med anledning avmotion Jo12 yrkande 5 bör somsin mening ge regeringen till känna.Motion Jo14 yrkande 1 avstyrks i berörddel i den mån den inte kan ansestillgodosedd genom det anförda.dels att utskottets hemställan under 10bort ha följande lydelse:10. beträffande miljösamarbete medÖsteuropaatt med anledning av motion1995/96:Jo12 yrkande 5 och med avslagpå motion 1995/96:Jo14 yrkande 1 iberörd del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,6. Förslag om begränsningar och förbud ianvändningen av kemikalier (mom. 13)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 18 börjar med Lagen om ochslutar med 2 avstyrks bort ha följandelydelse:En risk med medlemskapet i EU är attarbetet med att begränsa och förbjudaanvändningen av för miljö och hälsafarliga kemikalier avstannar, trotsinsikten om att kemikalier i varor ärett ökande miljöproblem. Under senare århar det enligt utskottets uppfattningskett ytterst litet på kemikalieområdet.För att visa att ävenfortsättningsvis avser att föra enrestriktiv kemikaliepolitik anserutskottet att det är befogat med en nyöversyn av begränsningar och förbudmotsvarande den som genomfördes isamband med utarbetandet av regeringensproposition /91:90 En god livsmiljö,där förslag av detta slag presenterades.Dessa förslag antogs sedan av (bet. 1990/91:JoU30) och har varitvägledande för det fortsattakemikaliearbetet. PåKemikalieinspektionens begränsnings- ochobslistor finns ämnen upptagna varsanvändning utskottet, i likhet med vadsom anförs i motion Jo12, anser börbegränsas för att förbjudas. Hithör ämnen som tungmetaller och derasföreningar, stabila organiska föreningaroch organiska lösningsmedel. Utskottetanser därför att regeringen böråterkomma med förslag om ytterligarebegränsningar och förbud i användningenav de kemikalier som finns uppsatta påKemikalieinspektionens begränsnings- ochobslistor. Vad utskottet här anfört medanledning av motion Jo12 yrkande som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 13bort ha följande lydelse:13. beträffande förslag ombegränsningar och förbud ianvändningen av kemikalieratt med anledning av motion1995/96:Jo12 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,7. Nonylfenol, m.m. (mom. 14)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 18 börjar med Utskottet har och slutar med bort haföljande lydelse:Många kemikalier som används har visatsig ha hormonliknande effekter i levandeorganismer. En sådan kemikalie ärnonylfenol som bl.a. används itvättmedel och plaster. Den är såvälbioackumulerande som toxisk. Nonylfenolliknar det kvinnliga könshormonetöstrogen och kan ge upphov till otydligakönskaraktärer och minskadspermieproduktion hos handjur av fiskaroch kräldjur. Andra ämnen med liknandeverkan är DDE och DEHP.Enligt utskottets uppfattning måste deproblem som dessa ämnen kan ge upphovtill uppmärksammas i betydligt högreutsträckning än vad som sker i dag.Nonylfenol och andra ämnen medhormonkaraktär bör avvecklas snarast.Vad utskottet här anfört med anledningav motion Jo12 yrkande 3 bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 14bort ha följande lydelse:14. beträffande nonylfenol, m.m.att med anledning av motion1995/96:Jo12 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,8. Natura 2000 (mom. 17)() anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 20 börjar med Utskottet har och slutar med åtgärd bortha följande lydelse:Regeringen har till kommissionen lämnatförslag om vilka områden i somskall ingå i det sammanhängande nätverkav skyddade områden i som kallasNatura 2000. Av de av länsstyrelsernaföreslagna 2 800 områdena återfinnsendast 563 i regeringens förslag.Naturvårdsverket godkände vid en förstagranskning 1 273 områden och ansåg attdet antalet var nödvändigt för attuppfylla art- och habitatdirektivet ochfågeldirektivet. Enligt utskottetsuppfattning måste det avNaturvårdsverket föreslagna antaletområden vara en lägsta gräns för hurmånga svenska områden som skall ingå iNatura 2000. Regeringen bör därförkomplettera förslag tillområden som skall ingå i Natura föratt fullt ut följa direktiven vad avserskydd av hotade arter och biotoper. här anfört med anledning avmotion Jo12 yrkande 4 bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 17bort ha följande lydelse:17. beträffande Natura 2000att med anledning av motion1995/96:Jo12 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,9. EU:s miljöprogram för jordbruket(mom. 18)(), (),(), (),() och ()anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 21 börjar med Regeringen har och slutar med sida bort haföljande lydelse:Regeringen bör pröva nya vägar för attminska näringsläckaget frånjordbruksmarken. Ett sätt att göra dettaär att använda EU:s miljöprogram förjordbruket. Programmet skulle dessutomenligt utskottets uppfattning kunnadisponeras och utnyttjas bättre än vadsom sker . För att åstadkomma dettabör regeringen överväga att utöka stödettill vallodlingen inom ramen för EU:smiljöprogram så att stödet kan ges tillfler områden än . Åtgärden kan ökaandelen grön mark och få en viktigmiljöeffekt. Vad utskottet här anförtmed anledning av motion Jo10 yrkande 6bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 18bort ha följande lydelse:18. beträffande EU:s miljöprogramför jordbruketatt med anledning av motion1995/96:Jo10 yrkande 6 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,10. Stöd till anläggning av våtmarker(mom. 19), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 21 börjar med Även motion och slutar med nämnda utredningen bortha följande lydelse:Våtmarkerna har stor betydelse förvattenreningen och den biologiskamångfalden. Särskilt i jordbruksbygderhar våtmarker minskat genom utdikningoch torrläggning. Därför är det viktigtatt insatserna för att återskapavåtmarker i dessa områden sker på rättsätt. För att öka intresset föranläggande av våtmarker ijordbruksområden bör regeringen se överersättningen för våtmarksanläggningar såatt ersättningen blir avhängig markensproduktionsförmåga. Enligt regeringensmiljöredovisning kan det komma attkrävas ytterligare åtgärder för attminska näringsläckaget frånjordbruksmark. är detuppenbart att det hittillsvarande medletför detta, skattehöjningar påhandelsgödsel, leder till utslagning avsvensk livsmedelsproduktion till förmånför intensiv jordbruksproduktion inärliggande länder. Vad utskottet häranfört med anledning av motion Jo10yrkande 5 bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 19bort ha följande lydelse:19. beträffande stöd till anläggningav våtmarkeratt med anledning av motion1995/96:Jo10 yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,11. Bilparkens förnyelse (mom. 20), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 22 börjar med Vad gäller ochslutar med det anförda bort haföljande lydelse:Sverige drar på sig onödigamiljöbelastningar genom den förVästeuropa unikt ålderstigna bilparken.Hade den svenska bilparken förnyats isamma takt som i exempelvis Tysklandhade andelen katalysatorrenade bilar iSverige varit betydligt högre. Ombilparken förnyats i samma omfattningunder som under 1980-talethade kväveoxidutsläppen från biltrafikenvarit lägre än i dag.Den ålderstigna bilparken är enligtutskottet uppfattning ett miljöproblemsom dess värre försummas i det pågåendemiljöarbetet. Regeringen bör därföranalysera vilka konkreta åtgärder somkrävs för att få till stånd en snabbareförnyelse av bilparken. Vad utskottethär anfört med anledning av motion Jo10yrkande 2 bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 20bort ha följande lydelse:20. beträffande bilparkens förnyelseatt med anledning av motion1995/96:Jo10 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,12. Redovisning av regeringensbedömningar avseende kärnsäkerhet ochstrålskydd (mom. 22)(), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrandesom på s. 24 börjar med Utskottet har och slutar med är fallet bort haföljande lydelse:I skrivelsen redovisas som en bilagaSKI:s och SSI:s bedömning avkärnsäkerhet och strålskydd. Detta skerutan någon kommentar från regeringenssida och utan någon bedömning av detgångna årets erfarenheter. Regeringensambitioner på området redovisas inteheller. Utskottet anser det angelägetatt redovisningen i den aktuella bilagani fortsättningen åtföljs av regeringensegen redovisning och framtidsbedömning.Vad utskottet här anfört med anledningav motion Jo15 yrkande 7 bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 22bort ha följande lydelse:22. beträffande redovisning avregeringens bedömningar avseendekärnsäkerhet och strålskyddatt med anledning av motion1995/96:Jo15 yrkande 7 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,Särskilda yttranden1. Miljösamarbete med , m.m.Maggi () anför:I motion har vi lyftfram de områden där vi tycker attregeringens skrivelse gett en alltförknapphändig beskrivning av läget samtlyft fram några områden som vi saknat.Eftersom detta betänkande behandlar enskrivelse där regeringen gjort enredovisning av det miljöpolitiskaarbetet , och då vi i vårmotion anger att vi har för avsikt attkonkretisera våra krav inför höstensbudgetproposition, har jag valt att intereservera mig i detta betänkande.Vänsterpartiet delar uppfattningen iflera av reservationerna, och vi har iandra sammanhang lyft fram flera av dekrav som redovisas.Det gäller t.ex. miljösamarbetet medÖsteuropa där vi i betänkande1994/95:JoU4 samt i yttrande tillutrikesutskottet /95:JoU4ykonstaterat att regeringens åtgärder ärotillräckliga mot bakgrund av att enmiljösanering av Östersjönkostnadsberäknats till ca 150 miljarderkronor. Vi har därför krävt attregeringen skall lägga fram enlångsiktig plan och finansiering förÖstersjöns bevarande.När det gäller EU:s miljöstöd tilljordbruket har vi i reservationer tillflera andra betänkanden, bl.a1994/95:JoU7 och 13, påtalat betydelsenav stöd till vallodlingen i . Vikan också konstatera att inträdet i EU:sjordbrukssystem medfört stora negativakonsekvenser, framför allt förmjölkproducenter.Jag anser också att det är viktigt attha en årlig uppföljning och utvärderingav miljömål och andra miljöbeslut somriksdagen fattat för att kunna anläggaen helhetssyn på miljöfrågorna.2. Finansiering av kalkningsinsatser(mom. 9), , och (alla m) anför:Försurningsproblemet är starkt relaterattill utifrån kommande luftföroreningar.Den största andelen av dessa härrör frånövriga EU-länder. Regeringen bör därförpröva om kan erhållakompletterande finansiering från EU avkalkningsinsatser.Vidare är vår uppfattning attbeslutsgången borde kunna förenklas ocheffektiviseras om länsstyrelserna togöver kommunernas uppgifter på dettaområde. Avrinningsområdenas storlek göratt länsnivån geografiskt sett är merlämplig för att överblicka kalkningen.Det bör också vara möjligt för fler länmed relativt små kalkningsinsatser attsamordna verksamheten. Målstyrningen börkunna ökas i upphandlingen av kalkningengenom att definierade miljömål för olikamätpunkter upphandlas.3. EU:s miljöprogram för jordbruket(mom. 18)och (båda c) anför:Riksdagen har fattat beslut om ramarnaför det miljöstöd i jordbruket sommedfinansieras av EU för budgetåret1995/96. Ansvaret för den närmarehanteringen av stödets utformning liggerpå regeringen och . Enkontinuerlig uppföljning av utvecklingenav dessa stöd måste givetvis göras. Enutvärdering utförs avJordbruksverket och Naturvårdsverket.Dessa utvärderingar kan bl.a. ligga tillgrund för den fortsatta diskussionen.Utrikesutskottets yttrande1995/96:UU3yVår miljöTill jordbruksutskottetJordbruksutskottet har den 8 februari1996 beslutat bereda utrikesutskottettillfälle avge yttrande över skrivelsen1995/96:120 Vår miljö - miljöarbetetunder året jämte följdmotioner i dedelar som berör utrikesutskottetsberedningsområde.Utrikesutskottets yttrande avserskrivelsen i de delar som berörutskottets beredningsområde jämtemotionerna 1995/96:Jo12 (mp) yrkande 5,1995/96:Jo14 (v) yrkande 1 (delvis) samt1995/96:Jo15 (c) yrkandena 3 och 4.SkrivelsenI skrivelsen presenterar regeringen enredovisning av tillståndet i miljön samtdet miljöpolitiska arbetet under år1995.Motionerna1995/96:Jo12 av m.fl.(mp) vari yrkas5. att begär att regeringenåterkommer till med förslagtill ytterligare medel för attsäkerställa miljösamarbetet med de fornaöststaterna runt och för attvka kärnsäkerheten i Östeuropa.1995/96:Jo14 av m.fl.(v) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder med avseende på FN:smiljöprogram beträffande , vattenbrist, biologiskmångfald, statens roll i miljöarbetet,energipolitiken, samt lokaltoch regionalt miljöarbete (delvis),1995/96:Jo15 av m.fl.(c) vari yrkas3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en tydligare redovisning avdet svenska agerandet på internationellnivå,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om det s.k. Visbymötet.UtrikesutskottetSammanfattning av skrivelsenI avsnittet och detinternationella miljöarbetet konstaterasinledningsvis att det är uppenbart attflertalet miljöproblem, till exempelförsurningen av mark och vatten, måstelösas genom internationellt samarbete.Nya möjligheter att begränsa europeiskamiljöproblem har öppnat sig genomSveriges medlemskap i . Även när detgäller de globala problemen kan EU-samverkan ge ökad tyngd åt svenskapositioner.Regeringen nämner i skrivelsen att denhar för avsikt att redovisa sin syn påmål och inriktning av det globalamiljöarbetet i en skrivelse tillriksdagen . Regeringen avserockså att förelägga förslagtill bl.a. nya och omarbetade miljömål ien samlad miljöproposition våren 1998.Förenta nationernas miljöprogramFörenta nationernas miljöprogram, UnitedNations Environment Programme (),höll sitt 18:e styrelsemöte i imaj 1995. Viktiga svenska initiativ togsbeträffande militären och miljön,kvinnor och miljön med speciellt budskaptill , roll iWashingtonprocessen om landbaseradeaktiviteter som hotar kustområdenasmiljö och långlivade organiska ämnensamt frågan om vissa farliga, nationelltförbjudna kemikalier. bidrogockså aktivt till att få till stånd entidig förberedelseprocess för en översynav styrformer och andra uteståendeinstitutionella frågor införgeneralförsamlingens specialsession år1997.Vid i Washingtonprocessen() antogs ett globalthandlingsprogram för reglering av delandbaserade aktiviteternas påverkan påden miljön.En om militären ochmiljön hölls i i juni 1995.Mötet diskuterade militära aktiviteteroch miljön i fredstid. Underlag förfortsatt internationellt arbete med attutarbeta riktlinjer för miljöpolicy förden militära sektorn togs fram.Nästa reguljära möte med äger rum år 1997.FN:s kommission för hållbar utvecklingFN:s kommission för hållbar utvecklingär ansvarigt organ för uppföljningen avFN:s konferens om miljö och utveckling iRio de Janeiro 1992. Kommissionen höllsin tredje session i i april1995. , som redan har spelat enaktiv roll som observatör, går in sommedlem för perioden 1996-98.Det mest uppmärksammade beslutet varatt upprätta en panel om skogsfrågor.Skogspanelen skall göra en genomgång avskogsekosystemen globalt med avseende påbl.a. hot och orsaker till hoten ochdiskutera förslag till lösningar påolika skogsproblem. Panelen skall ocksågöra en översyn av existerandeinternationella organisationer medansvar för skogsfrågor och andramellanstatliga överenskommelser. Panelenkommer även att behandlahandelsrelaterade frågor samt frågorangående transfereringar av teknologioch finansiella resurser.KlimatKlimatkonventionens första partsmötehölls i under våren 1995.Vid mötet kunde parterna enas bl.a. omföljande:- Industriländernas åtaganden är intetillräckliga, man behöver ta framåtaganden som gäller efter år 2000.- En ny förhandlingsomgång skall ledafram till ett protokoll eller annatjuridiskt bindande avtal, dvs. enändring i konventionen.- Förhandlingarna skall vara avslutade såatt ett beslut kan tas vid det tredjepartsmötet hösten 1997.Syftet med de nya förhandlingarna är attbegränsa eller minska utsläppen avväxthusgaser. Man skall sätta uppkvantifierade utsläppsmål för periodernafram , 2010 och 2020. Ettnytt juridiskt bindande avtal skallvidare omfatta industriländerna och tahänsyn till de olika ländernasförutsättningar och förmåga att bidratill den globala ansträngningen attminska klimatpåverkan.En annan fråga är om länderna skallkunna vidta åtgärder utomlands och fåräkna sig utsläppsminskningarna tillgodo. Detta angreppssätt, som kallasgemensamt genomförande, har varitkontroversiellt under helaförhandlingsprocessen. Överenskommelseni innebär att en pilotfas föraktiviteter som genomförs gemensamtstartas omedelbart.Konventionen om biologisk mångfaldKonventionen om biologisk mångfaldundertecknades vid ommiljö och utveckling i år1992. Konventionens syfte är att bevaraden biologiska mångfalden, attåstadkomma ett hållbart nyttjande av debiologiska resurserna samt att få enrättvis fördelning av de vinster somuppstår vid utnyttjandet av genetiskaresurser. Konventionen har 130fördragsslutande parter.Konventionen har hållit sitt andrapartsmöte i november 1995.Partskonferensen antog omfattanderekommendationer om åtgärder för attbevara och hållbart nyttja den marinabiologiska mångfalden.Rekommendationerna innebär bl.a. krav påatt utveckla och tillämpa ettmiljöanpassat fiske och att införaintegrerad kustområdesplanering.Sverige var pådrivande för mötetsbeslut att påbörja förhandlingar om ettprotokoll till konventionen om säkerhantering av genetiskt modifieradeorganismer (GMO).BaselkonventionenBaselkonventionen är en globalkonvention, som reglerargränsöverskridande transporter ochslutligt omhändertagande av farligtavfall.Vid konventionens tredje partsmöte iseptember 1995 beslöts på nordisktinitiativ att i konventionen ta in ettförbud mot export från tillicke av farligt avfall föråtervinning. har under en följdav år aktivt verkat för ett sådantförbud. Förbudet träder i kraft den 1januari 1998. Förbud att exporterafarligt avfall från tillicke för slutligtomhändertagande gäller sedan tidigare.Målet för det fortsattakonventionsarbetet är primärt attförtydliga konventionens definitioner avfarligt avfall för att klart ange vilkatyper av avfall som omfattas avförbudet.Andra frågor som också prioriteras denärmaste åren är samarbete kringbekämpandet av illegal export och importav farligt avfall. Vidare håller man påatt utarbeta ett protokoll för ansvaroch kompensation knutet tillkonventionen för att reglera ansvars-och ersättningsfrågor i händelse avolyckor i samband med gränsöverskridandetransporter av farligt avfall.Miljö och handelSambanden mellan internationell handeloch miljöpolitik har kommit attuppmärksammas alltmer .