bet · GJ01TU19 · 1996-05-23 00:00:00 — Vad utbildningsutskottet nuanfört bör trafikutskottet föreslåriksdagen att med bifall till motion1995/96:T56 yrkande 10 som sin meningge regeringen till känna.Särskilt yttrandeDistansutbildningMargitta () anför:Folkpartiet delar majoritetensuppfattning att arbetet iDistansutbildningskommittén bör avvaktasinnan utskottet tar ställning tillförslag om distansutbildning. Vi villmed detta yttrande föra fram att varjehögskola har ett ansvar för att utvecklahögre utbildning på distans. Dettaansvar bärs på olika sätt och med olikagrad av entusiasm och kunnande av olikahögskolor.Det bedrivs mycket högre utbildning meddistansmetoder i . Vi har alltsåflera levande distansmiljöer att draerfarenheter av. Ett exempel är Statensskolor för vuxna i där man harhela sin verksamhet byggd pådistansutbildningsmetodik för vuxna pågymnasienivå.Ett annat exempel är att redan år 1987fick öronmärktamedel för distansutveckling ochdistansutbildning i norra regionen. Ettsamverkanskonsortium bildades år 1993mellan , Kungl.Tekniska högskolan i samtuniversiteten i och isyfte att samverka i planering,utveckling och genomförande avdistansutbildning på högskolenivå mednationell räckvidd och i utbildning avlärare inom distansutbildningen.Ytterligare exempel är samarbetet omdistansutbildning i landets norra ländär , Högskolan iLuleå och samverkar inågot som kan kallas Norrlandsdistansuniversitet. Dessutom har Rådetför grundläggande högskoleutbildning(HGUR) ett nätverk för datorstöddutbildning som har intresse för ochkunnande om internationell och nationelldistansutbildning som en gemensamnämnare.Distansutbildning kräver naturligtvisdjupgående diskussioner inomutbildningarna om distansundervisningensvillkor, möjligheter och svårigheterliksom en förändrad organisation.Näringsutskottets yttrande1995/96:NU8yÅtgärder för att bredda och utvecklaanvändningen av informationsteknikTill trafikutskottetTrafikutskottet har berettnäringsutskottet tillfälle att yttra sigöver proposition 1995/96:125 om åtgärderför att bredda och utveckla användningenav informationsteknik jämte motioner,såvitt propositionen och motionerna rörnäringsutskottets beredningsområde.NäringsutskottetInledningI propositionen anges atthuvudinriktningen för politiken skallvara att stimulera användningen avinformationsteknik (IT) på ett sätt sombefrämjar kreativitet, tillväxt ochsysselsättning. En nationell IT-strategiformuleras i syfte att bl.a. ange enövergripande ansvars- och rollfördelningi den fortsatta IT-utvecklingen.Åtta mål redovisas för den nationellaIT-strategin. Bland annat anförs attIT:s möjligheter skall utnyttjas på ettaktivt sätt i syfte att skapa tillväxtoch sysselsättning och för att stärkaSveriges konkurrenskraft. Statensuppgifter måste enligt regeringendefinieras och konkretiseras när detgäller sätten på vilka IT-användningenoch utvecklingen av informations- ochkunskapssamhället skall främjas.Regeringen utpekar rättsordningen,utbildningen och samhälletsinformationsförsörjning som treprioriterade områden för statensinsatser . Ipropositionen redovisas etthandlingsprogram med åtgärder för attbredda och utveckla IT-användningen inomtolv huvudområden, däribland närings-och energipolitiken. Förslag tillriksdagsbeslut framläggs vad gäller delsmålen för en nationell IT-strategi, delsprioriterade statliga uppgifter i frågaom att främja IT-utvecklingen.I yttrandet behandlar näringsutskottetmotionsyrkanden som dels direkt tarsikte på regeringens förslag tillriksdagen, dels gäller tillämpningen avden nämnda IT-strategin inomnäringsutskottets beredningsområde.Nationell IT-strategiRegeringen framhåller att det behövsgemensamma mål för användningen ochutvecklingen av IT i syfte att detskall skapas samsyn kring insatserna påområdet. En kvalificerad och innovativanvändning av IT skall stimuleras föratt främja en utveckling av nya tjänsteroch ny kompetens. I propositionenpåpekas att den fysiska infrastrukturenför IT är väl utbyggd i . Ennationell IT-strategi bör därför seannorlunda ut i jämfört medmånga andra länder. Enligt regeringensuppfattning gäller det, som redanredovisats, att stimulera användningenav den nya tekniken på ett sätt sombefrämjar kreativitet, tillväxt ochsysselsättning. Statens strategi skalldärför bygga på ett främjande av ettdecentraliserat beslutsfattande och påavreglering, samverkan och samordning.Härutöver skall fastställas politiskamål, ramar och riktlinjer för hursamhällets informations- ochkommunikationssystem skall fungera.Dessa komponenter skall tjäna somutgångspunkter för marknadens aktörer,skapa valfrihet för användarna ochmöjliggöra en marknadsmässig utvecklingav näten. Regeringen anför att detåvilar varje departement att svara förfinansiering och genomförande av sinarespektive åtgärder samt attåterrapportera genomfört arbete tillriksdagen.Sveriges förhållningssätt till den nyatekniken måste ses i ett bredareperspektiv än vad som görs ipropositionen, sägs det i motion1995/96:T51 (m). Nya levnads- ocharbetsvillkor bryter fram. Ett heltsamhällssystem måste utvecklas för attkunna möta krav som är annorlunda än desom gällde i det gamlaindustrisamhället, menar motionärerna.Införandet av den nyainformationstekniken kommer tillsammansmed andra förändringar att påverka detsvenska samhällets ekonomiska ochsociala struktur. En IT-strategi värdnamnet måste ta utgångspunkt i vetskapenom de fundamentala förändringar somtekniken aktualiserar, heter det imotionen. Likväl kommer Sverigesekonomiska stabilitet att föröverskådlig tid vara beroende av denindustri som tjänar vårtland. Enligt motionärerna kommeremellertid den nya tekniken att innebäraatt utrymme skapas för ett betydandenyföretagande, inte minst i de tjänste-och kunskapsorienterade delarna avekonomin. Alla företag, även sådana sominte är IT-företag, kommer att påverkasav teknikskiftet, påpekas det.I motion 1995/96:T57 (c) sägs attregeringens förslag till nationella målför IT-utvecklingen måste förtydligas.Motionärerna anser att regeringensriktlinjer är för övergripande och attkraven på hur strategin skall fullföljasär för få. Det är inte nog, menarmotionärerna, att statens uppgift skallvara att stimulera användningen av dennya tekniken i syfte att främjakreativitet, tillväxt ochsysselsättning. borde fattabeslut om en sammanhållen IT-strategisom leder till tillväxt, regionalbalans, decentralisering och demokratiskutveckling.Ett centralt mål för IT-politiken skallvara att den snabba utvecklingen påområdet får genomslag i näringslivet,anförs det i motion 1995/96:T58 (fp).Motionärerna anser att om inteutvecklingen på IT-området även omfattarföretagen kommer landet snart att varapermanent på efterkälken med en ökadarbetslöshet som följd.Statens roll och val av medel för attnå målen i regeringens IT-strategi tasupp i motion 1995/96:T52 (kds). Därriktas kritik mot att förslagen ipropositionen om den nationella IT-strategin är innehållslösa. I ställetbehövs en IT-strategi med konkreta måloch därtill kopplade åtgärdsprogram,understryker motionärerna. De menar attdet gäller att ta till vara demöjligheter som informationsteknikenskapar för svenska företag att utvecklatjänster som både kan konsumeras inomlandet och exporteras.Näringsutskottet betraktar regeringensförslag till en nationell IT-strategi,och det redovisade handlingsprogrammet,som principiellt och övergripande isyfte att formulera statens roll vadgäller integrationen av IT isamhällsutvecklingen. Detta kan ses somen del i det överordnade arbetet med attstärka tillväxten och sysselsättningen ilandet. Det knyts stora förhoppningartill IT:s möjligheter att skapa tillväxtoch sysselsättning som kan stärkaSveriges konkurrenskraft. IT är enligtnäringsutskottets uppfattning enstrategisk hörnsten i den nödvändigaförnyelsen av Sverige.Utskottet finner det värdefullt attregeringen söker definiera statensuppgifter för att främja IT:s roll inomde vitt skilda områden som behandlas ipropositionen. I denna konstateras attstatens övergripande roll är attformulera politiskt fastställda mål,ramar och riktlinjer för hur samhälletsinformations- och kommunikationssystem istort skall fungera, vilka skall bildautgångspunkt för marknadens aktörer. Defastställda riktlinjerna skall förenasmed valfrihet för användarna och med enmarknadsmässig utveckling av nät,tillämpningar och tjänster.Näringsutskottet kan se fördelarna medatt göra en sådan distinktion när detgäller statens roll i förhållande tilldels företagsamheten inom IT-sektorn,dels användarna av IT inom offentlig ochprivat sektor. Sätten att formulera mål,att utöva statens styrning och att följaupp resultaten av IT-politiken inomdessa båda områden skiljer sigväsentligt åt. finns det ettsamspel dem emellan till vilken hänsynmåste tas när de politiska målen ochramarna för olika verksamheterformuleras. Sålunda kommer det att varaav stor betydelse för den svenskaprogramvaruindustrin vilka strategierADB-tunga offentliga verksamheterkommer att välja framöver vad gällert.ex. Utskottetkommer längre fram i yttrandet attberöra denna frågeställning.IT är ett instrument att brytasektoriseringen mellan olikapolitikområden och skapa nya,intressanta samverkansformer såväl inomsom mellan skilda samhällsområden. Motdenna bakgrund och med hänsyn till vadsom sägs i propositionen om behovet avsektorsövergripande samverkan ställersig utskottet tveksamt till om det ärändamålsenligt att varje departement,såsom föreslås i propositionen, enskiltskall återrapportera utvecklingen inomrespektive område till . Dettaskulle strida mot ambitionen att brytaner de sektoriella gränserna.Näringsutskottet ser i denna del behovav en mer samlad och sektorsövergripanderedovisning från regeringens sida tillriksdagen.Nya arbets- och levnadsvillkor kommeratt utvecklas till följd av en alltmerspridd tillämpning av IT i landet. Pådenna punkt motsäger inte propositionenvad som anförs i motion 1995/96:T51 (m).Däremot finner utskottet det varaöverdrivet att, som påstås i motionen,ett nytt samhällssystem måste utvecklasför att möta de krav som IT-samhälletkommer att ställa. Likaså avvisarutskottet den kritik som kommer tilluttryck i motion 1995/96:T57 (c) om attde nationella målen för IT-utvecklingenmåste förtydligas. Uppläggningen ärsådan att de verksamhetsansvarigafortlöpande skall konkretiseramålsättningarna, anpassa ochvidareutveckla dem i takt medutvecklingen. Utskottet vill ocksåpåpeka att de mål som förespråkas i densistnämnda motionen - bl.a.decentralisering och regional balans -överensstämmer med vad som anförs ipropositionen, nämligen att IT skallunderstödja den redan inledda processenmot decentralisering av offentligverksamhet och att IT kan bli ett stödför småskalighet och lokalt förankradutveckling. Av samma skäl tillbakavisarutskottet de invändningar som riktas motpropositionen i motion 1995/96:T52 (kds)om att förslagen om den nationella IT-strategin skulle vara innehållslösa. Denkonkretisering som motionärernaefterlyser kommer enligt utskottetsuppfattning fortlöpande att arbetasfram. Detta är en del av strategin attanpassa åtgärdsprogrammen i förhållandetill den fortgående utvecklingen.Utskottet kan ej heller finna att någonavgörande motsättning finns mellan detsom sägs i motion 1995/96:T58 (fp) omvikten av att statens IT-politikprioriterar näringslivet och det somsägs i propositionen om regeringensprincipiella syn på sambandet mellanSveriges förmåga att försvara sinposition som en kunskapsbaseradindustrination och IT-innehållet isvenska produkter och tjänster.Med det sagda avstyrkernäringsutskottet de nämnda motionernasåvitt här är i fråga.Näringspolitiken och propositionen redovisas, som tidigarenämnts, ett handlingsprogram för dekommande åren med åtgärder för attbredda och utveckla IT-användningen.Handlingsprogrammet omfattar tolvhuvudområden. begränsarsig i denna del till att avge synpunktermed anledning av väckta motioner inomden del av handlingsprogrammet somgäller näringspolitiken.I propositionen sägs att insatser inomnäringspolitiken som främjarnäringslivets och särskilt de små ochmedelstora företagens användning av ITskall prioriteras. Även åtgärder för attstimulera utvecklingen av en svenskprogramvaru- och informationsindustri,bl.a. i syfte att frambringa nyaexportprodukter, står högt pådagordningen. Insatserna avserutbildning, forsk-ning och utvecklingsamt offentlig upphandling.Den svenska programvaruindustrinsysselsätter ca 150 000personer. Omsättningen beräknas uppgåtill . Ipropositionen konstateras att iett internationellt perspektiv ärrelativt svagt inom industriellprogramvaruteknik, trots att det svenskanäringslivets konkurrenskraft är starktberoende av kompetens på området.I propositionen behandlas ett antalåtgärder för att stärka expansionen avdenna industrigren. Bland annat sägs attoffentlig förvaltning bör agerakatalysator för utveckling avprogramvara genom offentliga och öppnaupphandlingar och att den offentligaförvaltningen och näringslivet börfrämja utvecklingen av programvaru- ochinformationsindustrin genom att lägga utmer av sin programvarutillverkningutanför den egna verksamheten. Dettaskall leda till ökad konkurrens påprogramvaruområdet och framväxt av enindustristruktur bestående av en stormängd mindre programvaruföretag somlevererar färdiga programprodukter tillindustriföretagen och till denoffentliga förvaltningen.Härutöver aviseras i propositionen attförutsättningarna för inrättande av ettEU-institut eller ett svensktforskningscentrum för utveckling av ITskall prövas. Vidare skall SverigesExportråd utse ett antalsvenska programvaruföretag för engemensam exportsatsning. Attprogramvaruföretagens främsta tillgångarinte är materiella, utan består avkunskap och idéer, ställer till problemvid bl.a. bankernas kreditprövning,konstaterar regeringen och meddelar attfrågan skall utredas. Regeringen har föravsikt att uppdra åt Närings- ochteknikutvecklingsverket () att isamarbete med seöver kapitalförsörjningen tillprogramvaruföretag och andra nyakunskapsintensiva IT-baserade företag.Uppgiften är att belysa i vad månkreditgivare kan behöva utvecklaytterligare kreditvärderingsvillkor föratt bättre svara upp motkunskapsföretagens behov. Regeringenavser därutöver att ge ytterligareett uppdrag att i samverkan med ochSvenska utvecklainformationen om goda IT-tillämpningarför småföretagen. Syftet med detta äratt underlätta den fortsattautvecklingen av lokala IT-strategier.Med informationsteknikens hjälp kommerhelt nya uppgifter att kunna fullgöras,heter det i motion 1995/96:T51 (m).Tvärtemot vanliga föreställningar ominformationsteknikens effekter påmöjligheterna till att genererasysselsättning visar erfarenheten, menarmotionärerna, att nya arbetstillfällenskapas när användningen av den nyatekniken expanderar. Enbart i Förentastaterna har hundratusentals nyaarbetstillfällen tillkommit som endirekt följd av det informationstekniskagenombrottet, påpekas det.I motion 1995/96:T57 (c) sägs att ävenom hävdar sig väl i detinternationella sammanhanget på vissadelar av IT-området finns det anledningatt understryka vikten av att det skapasförbättrade ramvillkor generellt settför den svenska företagsamheten.Sveriges möjligheter att hävda sig pånya tillväxtområden behöver förbättras,menar motionärerna och pekar bl.a. påförändrade skattevillkor ochavskrivningsregler som delar i en sådanpolitik.Regeringen redovisar i propositionenalltför få förslag på vad den vill göraför att allmänt främja IT i svenskaföretag, anförs det i motion 1995/96:T58(fp). Utvecklingen på IT-området är avavgörande betydelse för förmågan attskapa nya arbetstillfällen. Det finnsmånga nystartade och potentiella företaginom programvaru- ochkommunikationsindustrin. Det är särskiltviktigt, understryker motionärerna, attförändra avskrivningsmöjligheterna förstrategiska IT-investeringar ellervärderingen av det intellektuellakapitalet i de nya företagen. Vidaresägs att för många små och medelstoraföretag är en utvecklad förmåga att tatill vara möjligheterna med IT ennödvändighet. Deras förmåga att hanteraden nya tekniken kommer att varaavgörande för deras förutsättningar attväxa . på att utvecklingen av globala ochlokala marknadsplatser på de digitalanäten ännu bara har påbörjats.I motion 1995/96:T52 (kds) hävdas attSverige saknar små högteknologiföretag.IT och verksamheter som förutsätter ITskapar tusentals nya arbeten i Sverigevarje månad, påpekas det i motionen.Detta utgör en betydande och sannoliktdominerande del av den industriellasysselsättningstillväxten i landet förnärvarande. understrykermotionärerna att staten inte har någonspeciell näringspolitik för IT-området.Grunden måste vara en allmänt sund ochföretagsvänlig näringspolitik. Statenskall endast lägga fast spelreglerna föraktörerna inom området, ansermotionärerna. Det är dock mer ännödvändigt att snabbt i utvecklaett brett småföretagande inom IT-området, sägs det.För programvaruföretagen gäller att defasta kostnaderna är dominerande,påpekas det i motion 1995/96:T59 (mp).Motionärerna förutser att en effekt avdetta förhållande blir attprogramvaruföretagen söker hitta ennisch där de mer eller mindre kan skapasig en monopolställning eller enoligopolställning. Eftersomprogramkomponenter kan återanvändasgynnas stora företag, anför motionärernaoch anger Microsoft som ett exempel påett företag som tack vare sådanamarknadsförutsättningar har växt tillett gigantiskt företag. är ettland med betydandeprogramvarutillverkning. Motionärernasuppfattning är därför att regeringen börges i uppdrag att utreda problemen medstrukturer på programvarumarknaden somskapar monopol och oligopol.Näringsutskottet delar regeringensbedömning att ett antal strategiskafaktorer verkar på ett gynnsamt sätt fören fortsatt tillväxt av IT-industrin iSverige. Utskottet välkomnar denprioritering som görs i propositionenatt näringslivets och särskilt de småoch medelstora företagens användning avIT skall främjas. Utskottet ställer sigockså bakom riktlinjerna i propositionenför utvecklingen av en svenskprogramvaru- och informationsindustrimed inriktning mot exportmarknaden. Nyaarbetstillfällen kommer att kunna skapasi både i IT-branschen som sådanoch i näringslivet till följd av en bredtillämpning av IT-baseradeproduktionsprocesser. I så måtto kaninte utskottet se att det som anförs imotion 1995/96:T51 (m) i denna delväsentligt avviker från regeringenssynsätt.Den offentliga sektorn tilldelas enstrategisk roll som katalysator förutveckling av programvara genomoffentliga och öppna upphandlingar avväldefinierade programprodukter utifrånanvändarbehov. Den offentligaförvaltningen skall också främjautvecklingen av programvaru- ochinformationsindustrin genom att lägga utmer av sin programvarutillverkningutanför den egna verksamheten.Näringsutskottet vill understryka att omdenna strategi skall lyckas måsteuppmärksamhet riktas mot statsmakternasstyrning av de ADB-tunga verksamheternainom den offentliga sektorn för attförstärka incitamenten att lägga ututvecklingsinsatser till t.ex. små ochmedelstora företag. Utskottet vill ocksåpeka på betydelsen av en konkurrens pålika villkor både vad gäller upphandlingoch prissättning, så att en spridd ocheffektiv programvaruindustri enligtregeringens intentioner kan byggas upp ilandet. ser det somangeläget att en noggrann uppföljningsker i dessa hänseenden både frånregeringens och från dekonkurrensvårdande myndigheternas sida.I motion 1995/96:T58 (fp) påpekas, somnämts, vikten av en förändring avavskrivningsreglerna för strategiska IT-investeringar eller värderingen av detintellektuella kapitalet i de nyaföretagen. Som framgått av denföregående redogörelsen har regeringenför avsikt att uppdra till ochALMI att utreda den sistnämnda frågan.Vad gäller yrkandet i motion 1995/96:T59(mp) angående risken för oligopol- ochmonopolbildningar i den svenskaprogramvaruindustrin anser utskottet attdetta bör övervakas av dekonkurrensvårdande myndigheterna enligtvad utskottet anfört.De krav som framförs i motionerna1995/96:T57 (c) och 1995/96:T52 (kds) påförbättrade ramvillkor för företagandeti allmänhet och en sund företagsvänlignäringspolitik finner utskottet intelämpligt att behandla just i dettasammanhang. I denna del hänvisas tillutskottets yttrande tillfinansutskottet (1995/96:NU3y) medanledning av proposition 1995/96:25 om en politik för arbete, trygghetoch utveckling.Härutöver vill utskottet erinra om vadsom anfördes i detnäringspolitiska betänkandet1994/95:NU18 (s. 71) om arbetet med attdigitalisera olika typer av informationav relevans för småföretag, bl.a.avseende den tekniska informationen hosPatent- och registreringsverket.Utskottet vill påpeka vikten av attdetta arbete påskyndas och slutförs.Med det anförda avstyrkernäringsutskottet motionerna 1995/96:T51(m), 1995/96:T57 (c), 1995/96:T58 (fp),1995/96:T59 (mp) och 1995/96:T52 (kds) iberörda delar.Kvinnors IT-användningI motion 1995/96:T53 (s) anförs att detkrävs särskilda insatser för att främjakvinnors företagande och för att få flerkvinnor som datoranvändare. De särskildaföretagarlånen till kvinnor som erbjudsav har haft stor betydelse förkvinnors företagande och möjligheter attstarta företag. På liknande sätt börsärskilda insatser göras för kvinnorsmöjligheter inom IT-området, menarmotionärerna. Därför borde kvinnorsföretagande och möjligheter särskiltbetonas i det uppdrag som regeringenavser lämna till vill understrykavikten av att kvinnors möjligheter inomIT-området beaktas. Frågan äruppmärksammad i propositionen i vilkenpåpekas mäns och kvinnors olika synsättnär det gäller IT. Utskottet delarregeringens bedömning att sannolikhetenär stor för att kvinnors erfarenhet ochkompetens kommer att kunna utnyttjasbättre inom ramen för denätverksbaserade organisationer somväxer fram med stöd av IT. Utskottetutgår från att frågan om kvinnorsmöjligheter inom IT-området kommer attges en ökad uppmärksamhet ifortsättningen.Med det sagda avstyrker näringsutskottetmotion /96:T53 (s).Stockholm den 24 april 1996På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: BirgittaJohansson (s), (),(), (), (), (), (), (), (), (),(), (),(), (), (), KerstinWarnerbring (c) och ().Avvikande meningar1. Nationell IT-strategiKarin Falkmer (m), (),(), (),(), () och () anser att dendel av yttrandet - under rubrikenNationell IT-strategi - som börjar med betraktar och slutarmed i fråga bort ha följande lydelse:Näringsutskottet instämmer i det somanförs i motion 1995/96:T51 (m) om attden nya tekniken måste ses i ett bredareperspektiv än vad som görs ipropositionen. Nya levnads- ocharbetsvillkor utvecklas som kommer attpåverka samhället på ett mycket merlångtgående sätt än vad som anges ipropositionen. Tillsammans med andraförändringar kommer den nyainformationstekniken att påverka detsvenska samhällets ekonomiska ochsociala struktur. Mot denna bakgrundframstår - i enlighet med vad som ocksåsägs i motionerna 1995/96:T57 (c) och1995/96:T52 (kds) - de mål somformuleras för den nationella IT-politiken som oklara. För att effektivtkunna utnyttja den kraft som ITrepresenterar krävs mycket tydligamålformuleringar och en konkret strategiför det som skall uppnås med hjälp avden nya tekniken. delarvidare den uppfattning som förs tilltorgs i motion 1995/96:T58 (fp) om attdet måste vara ett centralt mål istrategin att den snabba utvecklingen påIT-området får genomslag i näringslivet.Enligt näringsutskottets uppfattning ärdet väsentligt att ta till vara demöjligheter som informationsteknikenskapar för svenska företag att utvecklatjänster som både kan konsumeras inomlandet och exporteras.IT är - - - (= utskottet) - - -till riksdagen.Med hänvisning till det anfördatillstyrker näringsutskottet motionerna1995/96:T51 (m), 1995/96:T57 (c),1995/96:T58 (fp) och 1995/96:T52 (kds)såvitt här är i fråga.2.