bet · GK01KrU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Utskottet föreslår därför enändring av regeringens lagförslag så attparagrafen får följande lydelse.Länsbibliotek, lånecentraler,högskolebibliotek, forskningsbibliotekoch andra av staten finansieradebibliotek skall avgiftsfritt ställalitteratur ur de egna samlingarna tillfolkbibliotekens förfogande samt iövrigt samverka med folk- ochskolbiblioteken och bistå dem i derassträvan att erbjuda låntagarna en godbiblioteksservice.Som exempel på bibliotek som kommer attomfattas av lagen kan nämnas Talboks-och och Statensmusikbibliotek.Utskottet tillstyrker således motionKr260 (m) yrkande 7.Den av regeringen föreslagna lageninnehåller i 7 § bestämmelser omansvarsfördelningen mellan stat,landsting och kommuner.I paragrafen anges bl.a. att statenansvarar för högskolebiblioteken. Deprivata högskolornas bibliotek omfattasinte av paragrafen, eftersom de intetillhör det allmänna biblioteksväsendet.Utskottet återkommer i det följande tillfrågan huruvida även verksamheten vid deprivata högskolornas bibliotek böromfattas av lagen. Regeringens förslagär så formulerat att det i paragrafenslås fast att staten har ett ansvar ävenför biblioteken vid de högskolor förvilka landsting är huvudmän. Detta tordeinte ha varit regeringens avsikt. Inteheller utskottet anser att staten skallta på sig ett ansvar för dessabibliotek. Paragrafen bör därför enligtutskottets mening få följande lydelse.Kommunerna ansvarar för folk- ochskolbiblioteksverksamheten.Landstingen ansvarar förlänsbiblioteken och för biblioteken vidhögskolor med landstingskommunalthuvudmannaskap.Staten ansvarar för övrigahögskolebibliotek och förlånecentralerna samt för sådanbiblioteksverksamhet som enligtsärskilda bestämmelser ankommer påstaten.I övrigt har utskottet inte något atterinra mot regeringens lagförslag. Detanförda innebär att - medändring av 7 och 10 §§ - bör antaregeringens förslag till bibliotekslag.Frågan om en komplettering av lagen haraktualiserats dels med anledning av attde privata högskolorna inte omfattas avförslaget, dels med anledning av ettmotionsförslag.Med hänsyn till de privata högskolornasfunktion - och till att de i allmänhethar bibliotek som inom sinaspecialområden är betydelsefulla - finnsdet skäl som talar för att verksamhetenvid dessa bibliotek bör omfattas avlagen. Utskottet anser att det börövervägas huruvida så bör vara fallet.Därvid bör framför allt göras enbedömning av frågan huruvida det skullevara av värde att lagen omfattade dessabibliotek av det skälet att de därigenomskulle bli förpliktigade att ingå ifjärrlånesystemet. Vidare bör bedömas omdet är motiverat att låta vissa avhögskolebiblioteken omfattas av lagenmedan andra lämnas utanför.Utskottet vill tillägga följande. Inomkort kommer nya avtal att träffasmellan, å ena sidan, staten och, å andrasidan, vissa av de privata högskolornaom högskolornas verksamhet. Därvid kanbestämmelser om förpliktelse förhögskolorna att ingå i fjärrlånekedjankomma att tas in i avtalen. Bedömningenav den av utskottet upptagnalagstiftningsfrågan kan komma attpåverkas av avtalsinnehållet.Vad utskottet sålunda anfört om översynav bibliotekslagen i vad avserhögskolebiblioteken bör somsin mening ge regeringen till känna.I motion Kr20 (v) föreslås attregeringen skall återkomma tillriksdagen med förslag om kompletteringav bibliotekslagen så att kommuner ochlandsting åläggs att upprätta en planför sin biblioteksverksamhet, som ävenskall avse skol- och sjukhusbiblioteken(yrkande 7). I planen skall framgåkommunernas mål beträffande personalenskompetens, bibliotekensöppethållandetider etc.Det är, som framhålls i propositionen(s. 49), naturligt att kommunerna medskäliga tidsmellanrum utvärderar folk-och skolbibliotekens verksamhet ochdärvid följer upp om målen förverksamheten uppnåtts. Det bör ankommapå kommunerna att själva bestämma ivilken form detta skall ske. Utskottetdelar regeringens uppfattning att detskulle vara värdefullt om modellen fördenna uppföljning och utvärdering tasfram i en dialog mellan staten ochföreträdare för kommunerna. Statenskulturråd synes i första hand böra kommai fråga som samtalspartner på denstatliga sidan. Utskottet anser att detfinns skäl som talar för att det i lagenskall finnas en bestämmelse som angeratt huvudmännen skall göra upp planerför biblioteksverksamheten, i vilkaredovisas olika kvalitetsbegrepp.Utskottet anser därför att regeringenytterligare bör överväga denna fråga och- om regeringen kommer fram till att enlagreglering av frågan bör ske -förelägga förslag till ändringav bibliotekslagen. Utskottet villtillägga att regeringens övervägandenbör ske med beaktande av principen omden kommunala självstyrelsen. Eneventuell lagregel om huvudmännensplaner bör således inte få en utformningsom innebär en styrning av huvudmännensbiblioteksverksamhet.Vad utskottet anfört om översyn avbibliotekslagen i vad avser upprättandeav planer för biblioteksverksamheten börriksdagen med anledning av motion Kr20(v) yrkande 7 som sin mening geregeringen till känna.5.3 Ny stödform för inköp av litteraturtill folk- och skolbibliotek (prop. 3avsnitt 7.3)I kulturpropositionen föreslås att ettnytt statligt stöd införs fr.o.m. år1997 för inköp av litteratur till folk-och skolbibliotek. Målgruppen skall varabarn och unga. I budgetpropositionen förår 1997 föreslår regeringen att 25miljoner kronor anvisas för det nyastödet. Frågan om medelsanvisning prövasunder anslaget C 2 Litteraturstöd(avsnitt 18.2).Grunderna för stödet presenteras närmarei propositionen (s. 52-54). Bl.a. anförsatt barn och ungdomar läser allt mindre,trots att utgivningen av barn- ochungdomsböcker är god. Som nämnts i etttidigare avsnitt i detta betänkandeminskade både försäljningen ochutlåningen av barn- och ungdomsböckerunder . Många barn ochungdomar har fått en försämrad tillgångtill böcker. Regeringen anser att staten- i samband med att en bibliotekslaginförs - bör göra särskilda insatser föratt öka tillgången till litteratur vidfolk- och skolbiblioteken och stimuleratill läsaktiviteter i ökad utsträckning.Det nya statsbidraget som föreslås bliinfört skall enligt regeringenanvändas för inköp till folk- ochskolbiblioteken av litteratur för barnoch ungdomar. Även viss litteratur förvuxna kan få ingå, av det skälet attungdomar också läser vuxenlitteratur.Kommunerna skall själva bestämma vilkatitlar som skall köpas in.Regeringens förslag behandlas i tremotionsyrkanden.Motionärerna bakom motion Kr207 (m)anser att det varken är lämpligt ellerönskvärt att staten genom bidragsgivninghelt eller delvis tar över kommunernasansvar och föreslår därför attregeringens förslag skall avslås avriksdagen (yrkande 7). Likaså avvisasförslaget i motion Kr260 (m) yrkande 9delvis.Som angetts i det föregående finns detanledning att oroa sig över utvecklingennär det gäller barns och ungdomarsläsning och tillgång till böcker. uppfattning är det därförangeläget att åtgärder vidtasför att ge barn och ungdomar godaläsvanor. Införande av inköpsstöd är ensådan åtgärd. Utskottet ställer sigdärför positivt till det nya stödet somkan komma att bidra till att dennedåtgående utvecklingen på detta områdevänds. Utskottet vill understryka attstaten genom detta stöd inte lyfter bortnågot ansvar från kommunerna. I ställetbör det i stödvillkoren i enlighet medvad regeringen föreslagit ställas kravpå kommunerna att de skall redovisa hurde avser att stimulera barns ochungdomars intresse för läsning. Vidarebör det - likaledes i enlighet med vadregeringen föreslår - krävas attkommunerna för att erhålla statsbidraginte minskar sina egna bokanslag.Vidare konstaterar utskottet att ettförslag i motion Kr13 (kd) tillgodosesgenom regeringsförslaget, nämligen attbibliotek och skolor skall ha frihet attsjälva välja den litteratur de har behovav (yrkande 5).I enlighet med det anförda tillstyrkerutskottet regeringens förslag att ettsärskilt stöd för inköp av litteraturskall inrättas och avstyrker motionernaKr13 (kd) yrkande 5, Kr207 (m) yrkande 7och Kr260 (m) yrkande 9 i motsvarandedel.5.4 Läsfrämjande verksamhet för barn ochunga (prop. 3 avsnitt 7.4)I kulturpropositionen redovisas attregeringen i budgetpropositionen för år1997 föreslår att 5 miljoner kronorskall anvisas engångsvis förläsfrämjande verksamheter för barn ochunga. Medlen skall kunna användas försärskilda insatser såsom läs- ochskrivfrämjande kampanjer,litteraturläger etc.Folkbildningsförbund,föräldraföreningar, folkrörelser m.fl.skall kunna söka bidrag för aktivitetervars mål är att förmedla litteraturentill barn och unga.Bedömningen att medel skall anvisastill läsfrämjande verksamhet bland barnoch unga har inte mött någon erinran.Frågan om utformningen av insatserna ochmedelsanvisningen behandlas i dettabetänkande under anslaget C 2Litteraturstöd (avsnitt 18.2).5.4.1 Frågor rörande litteraturstödetPrinciper rörande det statligalitteraturstödet behandlas i tvåmotioner.I motion Kr216 (s) krävs attinvandrarnas egen utgivning avkvalitetslitteratur skall stödjas(yrkande 2 delvis).Syftet med det statligalitteraturstödet är att främjamångsidighet och kvalitet ibokutgivningen. Enligt stödförordningen(1993:449) kan litteraturstöd ges tilllitteratur på invandrar- ochminoritetsspråk. Av Kulturrådetsårsredovisning framgår att drygt 2,1miljoner kronor betalades ut för dettaändamål för /95.Utskottet konstaterar attmotionsförslaget är tillgodosett.Utskottet anser därför att det intepåkallar någon åtgärd. MotionKr216 (s) yrkande 2 i denna del avstyrkssåledes.Förslaget i motion Kr262 (v) syftartill att ett statligt stöd skallinrättas för översättning av olikareligioners heliga skrifter.Utskottet erinrar om den möjlighet somfinns för en bokutgivare att inom ramenför litteraturstödet erhålla stöd föröversättning av såväl fack- somskönlitteratur. Vidare finns inomutgivningsstödet ett produktionsstöd,avsett för särskilt kostnadskrävandeutgivning. Motionsförslaget är såledesredan tillgodosett och avstyrks därför.Frågor om stödvillkor ochanslagsvillkor i övrigt behandlas underanslaget C 2 Litteraturstöd (avsnitt18.2).5.5 En bok för alla (prop. 3 avsnitt7.5)I kulturpropositionen föreslås attriksdagen skall godkänna de ekonomiskaförpliktelser för staten som följer avavtalet mellan staten och En bok föralla AB för . Ibudgetpropositionen för föreslårregeringen att skallanvisas för verksamheten med En bok föralla (se avsnitt 18.2).Motion Kr260 (m) syftar i här aktuelldel till att statens förpliktelser skallinriktas enbart på litteratur för barnoch ungdom. föreslås därförett bidrag om endast (yrkande 9 delvis).Enligt utskottet har det stor betydelseatt En bok för allas utgivning avkvalitetslitteratur till lågpris kan nåut till skolor, arbetsplatser,läsecirklar, folk med låga inkomsterm.fl. Titelbredden, den bredaspridningen, böckernas kvalitet och lågapris samverkar till att utgivningenutgör ett viktigt led i statens stödtill läsfrämjande verksamhet. Utskottet,som i ett senare avsnitt i dettabetänkande kommer att ta ställning tillmedelsanvisningen, anser inte att detfinns något skäl att begränsa statensekonomiska förpliktelser för En bok föralla AB. Med hänvisning till det anfördatillstyrker utskottet regeringensförslag och avstyrker motionen i häraktuell del.6 Teater (prop. 3 avsnitt 8)6.1 InledningRegeringen konstaterar inledningsvis attstatens bidrag till teater uppgårtill ,vilket motsvarar ungefär en fjärdedel avden statliga kulturbudgeten. Antaletteatrar har i det närmaste femdubblatssedan 1974 års kulturpolitiska mål ladesfast. Regionala teatrar finns i deflesta län. har en tätposition ivärlden när det gäller barn- ochungdomsteater, både till kvalitet ochkvantitet.Regeringen redovisar att det totalaantalet besök (sålda biljetter) per århar minskat för all teater inklusive denkommersiella teatern. Kulturutredningenansåg dock i sin utvärdering (SOU1995:85) att man delvis får en annanbild om man ser till antalet personersom besöker teatern. Den andel avbefolkningen som besöker en teater underett år har ökat. Det finns enligtutredningen anledning att tro attmänniskor går mera sällan och på delvisandra slags föreställningar än tidigare.Regeringen framhåller att teatern i dagkonkurrerar på en underhållningsmarknadsom har växt lavinartat.Antalet människor som engagerar sig iamatörteaterverksamheten är fler i dagän . Amatörteaternvisar också en kontinuerligt ökandepublik. Många professionella teatrar harockså i ökad utsträckning vidgat sittverksamhetsfält och arbetar aktivttillsammans med amatörteatern.Sveriges Televisions dramasändningarhar en avsevärt bredare publik än densom besöker teatrarna.6.2 Inriktningen på de framtidainsatserna för teater (prop. 3 avsnitt8.1)Regeringen anför att statens framtidainsatser för teater bör syfta till attuppnå följande.- Efterfrågan på teater bör öka,- spridningen på teater bör öka ochtillgängligheten förbättras,- teaterutbudet bör vara allsidigt ochhålla hög kvalitet,- barn och ungdomar bör få tillgångtill teater av hög kvalitet,- regional teater bör utvecklas,- nationalscenernas ställning i helalandet bör stärkas.Regeringen utvecklar närmare sin syn pådet som bör uppnås och anför bl.a. attdet tydligt måste markeras att det är enuppgift för teaterinstitutionerna,inklusive nationalscenerna, att turnera.Det är också angeläget att teatrarnautvecklar samarbetsformer medresenäringen, med arbetsplatser, medfolkbildningen, med skolor och andra somkan medverka till att människor i helalandet får ökade möjligheter att seteater.Staten skall medverka till att detfinns förutsättningar för attteaterproduktionen sprids via radio ochtelevision.Statlig och annan offentligfinansiering skall bidra till attbiljettpriserna hålls på en rimlig nivå.Även människor med låga inkomster skallha råd att gå på teater. Statensinsatser skall främja en förnyelse inomteatern genom att stödjautvecklingsarbete och experiment.Statistiken tyder på att den kvalitativabarnteatern är på stark nedgång. Skälenär ofta bristande ekonomiska resurser,men också brist på kunskap hos bl.a.många av de enskilda förskolor ochskolor som själva skall ta ansvarför att barn och ungdom får ta del avteaterupplevelser i skolan. Positivateaterupplevelser från skolan ärviktiga. Det är en central uppgift förteaterinstitutionerna och för dem somarbetar inom teatern att förmedlateaterkonstens uttrycksmöjligheter tillden unga generationen. Staten skallmedverka till att stärka sådan barn- ochungdomsteater som har kvalitet.6.3 Nationalscenerna Operan ochDramatiska teatern (prop. 3 avsnitt 8.2)Regeringen gör i kulturpropositionenbedömningen att uppdraget tillnationalscenerna Operan och Dramatiskateatern skall stå fast och föreslår ibudgetpropositionen följandeövergripande mål för Operan ochDramatiska teatern. De bådanationalscenerna bör vara de i Sverigeledande institutionerna inom sinakonstområden, vara föredömen för andrascener, vårda och främja det nationellakulturarvet inom sina konstområden, nåen stor och bred publik, ha en bredrepertoar samt kunna hävda sig ijämförelse med de främsta scenernautomlands. Inom ramen för sitt uppdragbör nationalscenerna verka för att iökad utsträckning bli tillgängliga förhela svenska folket.De mål som föreslås förnationalscenerna ansluter enligt vadregeringen anför i allt väsentligt tillde mål som presenterades i 1993 årsbudgetproposition och som utskottet intehade något att erinra mot (bet.1992/93:KrU20).Regeringen anför i sammanhanget att detäven på våra nationalscener skall synasatt vi lever i ett mångkulturelltsamhälle. Scenerna skall vara öppna förnya impulser och ta upp ämnen som ärangelägna för många människor.I nationalscenernas uppdrag att vårdaoch främja det nationella kulturarvetligger också att bevara och utveckla dehantverkstraditioner som ryms inom ramenför en nationalteater.I Dramatiska teaterns uppdrag skallingå att vårda och främja det svenskaspråket. Enligt regeringen börpublikarbetet inriktas på såväl socialsom geografisk spridning. I sitt arbetemed att bredda publiken och nå ut mednationalscenernas konst i hela landetbehöver teatrarna arbeta med många olikametoder - samarbete medteaterföreningar, researrangörer,turistnäring, arbetsplatser, skolor,folkrörelser, folkbildning, regionalaoch lokala arrangörer och särskiltradion och televisionen. Det är ensjälvklar uppgift för nationalscenernaatt, i rimlig omfattning, genomföraturnéer och gästspel. Fler TV- ochradiosändningar skapar också möjligheterför de boende utanför att tadel av nationalscenernas uppsättningar.Antalet televisionsproduktioner -transmitteringar ellerstudioöverföringar - bör öka.Regeringen anser att lägrekulturutgifter jämfört med andrastorstadskommuners inte skall tas tillintäkt för att staten skall vidta ensådan åtgärd som att minska det statligastödet till landets gemensammanationalscener och kräva att stadenskall delfinansiera dem. För de bådanationalscenerna ställer riksdag ochregering upp övergripande mål som harsin utgångspunkt i att scenerna skallvara hela nationens angelägenhet.Regeringen är därför inte beredd att,som föreslog, förordaen regional medfinansiering av de bådanationalscenerna.I motionerna Kr20 (v) yrkande 9 i dennadel och Kr206 (m) förordas vissakompletteringar av målen för Operan ochDramaten i vad avser verksamhet för barnoch ungdom samt televisering m.m.Utskottet har i princip inte något attinvända mot de av regeringen förordademålen men tar i formellt hänseendeställning till målen ochmotionsförslagen om kompletteringar ibudgetavsnittet av betänkandet (avsnitt17.1).6.4 Nationellt uppdrag för barn- ochungdomsteater (prop. 3 avsnitt 8.3)Regeringen föreslår att etttidsbegränsat nationellt uppdrag förbarn- och ungdomsteater inrättas. Detfinns ett betydande behov avkunskapsutveckling inom detta område,och det finns ett stort intresse för attförnya teaterns former medgenreöverskridande verk, där man arbetarmed allt från tal, dans och musik tillmultimedia. Med stöd i det nationellauppdraget skall den teater som får dettakunna svara för seminarier ochutbildning och på olika sätt inspirerabåde andra teatrar och kulturansvariga iskolan och förskolan. föreslåsgodkänna det som regeringen förordar ifrågan.Regeringen avser att för perioden1997-1999 ge uppdraget till teateri Göteborg.I tre motioner behandlas frågor som rördet föreslagna nationella uppdraget förbarn- och ungdomsteater. Samtligamotionärer tillstyrker att ett sådantnationellt uppdrag inrättas. Imotionerna Kr4 (mp) yrkande 22 och Kr257(mp) yrkande 10 anförs att det ärviktigt med kontinuerligt forsknings-och utvecklingsarbete runt barn- ochungdomsteatern. I motionerna yrkas attregeringen skall återkomma tillriksdagen med förslag i denna fråga.Enligt motion Kr20 (v) yrkande 9 i dennadel bör det nationella uppdraget förbarn- och ungdomsteater preciseras idialog mellan och deninstitution som tilldelas uppdraget avregeringen. I vilka avseenden uppdragetbör preciseras anges inte.Utskottet erinrar om att regeringen ikulturpropositionen med oro redovisatatt den kvalitativa barnteatern är påstark nedgång och att skälen till dettaofta är bristande ekonomiska resurser,men också brist på kunskap hos bl.a.många av de enskilda förskolor ochskolor som själva skall ta ansvarför att barn och ungdom får ta del avteaterupplevelser i skolan. Det ärenligt regeringens uppfattning encentral uppgift förteaterinstitutionerna och för dem somarbetar inom teatern att förmedlateaterkonstens uttrycksmöjligheter tillden unga generationen. Staten skallockså medverka till att stärka sådanbarn- och ungdomsteater som harkvalitet. Mot denna bakgrund anserutskottet att det är mycket värdefulltatt ett nationellt uppdrag förutveckling av barn- och ungdomsteaterninrättas. Av propositionen framgår attden institution som tilldelas uppdragetförutsätts ordna seminarier ochutbildning och på olika sätt inspirerabåde andra teatrar och kulturansvariga iskolan och förskolan. Forskning ochutveckling som rör eller har samband medbarn- och ungdomskultur, däribland barn-och ungdomsteater, finns inomuniversitets- och högskolesektorn vidolika institutioner. I detta sammanhangvill utskottet nämna att Högskolan iVäxjö tilldelades särskildamedel för att delta i ett projekt kringbarn- och ungdomskultur bl.a. avseendeteater och television och att regeringeni årets budgetproposition föreslårförstärkta medel för högskolans Centrumför kulturvetenskaplig forskning medinriktning mot barn- och ungdomskultur.Utskottet anser mot bakgrund av detanförda att inte behöver göranågot särskilt uttalande om forsknings-och utvecklingsarbete runt barn- ochungdomsteatern, varför motionerna Kr4(mp) yrkande 22 och Kr257 (mp) yrkande10 avstyrks.Utskottet avstyrker motion Kr20 (v)yrkande 9 i vad avser en preciserandedialog mellan och denteaterinstitution som får det nationellauppdraget.Sammanfattningsvis föreslår utskottetatt godkänner det somregeringen förordar ikulturpropositionen om tidsbegränsatnationellt uppdrag till barn- ochungdomsteater.6.5 Ytterligare nationella uppdrag m.m.inom teaterområdetRiksdagen bör enligt motion Kr4 (mp)yrkande 24 besluta om ytterligare ettnationellt uppdrag inom teaterområdet,vilket inte bör vara tidsbegränsat utanpermanent. bör som sin meningge regeringen till känna att dettauppdrag bör ges till de institutionersom samverkar inom (NMD). I motion Kr259 (v)yrkande 3 i denna del hemställs att NMDbör byggas upp som en nationalscen inorr med utgångspunkt i den planeringsom NMD gjort.Ett nationellt uppdrag inom områdetmusikteater bör enligt motion Kr5 (s)inrättas. Regeringen bör lämna dettauppdrag till musikteater.Utskottet anser att det är värdefulltatt ett system med tidsbegränsadenationella uppdrag inom olika områden nukommer att införas (se även avsnitt2.6). Utskottet har i det föregåendetillstyrkt att ett sådant uppdraginrättas inom teaterområdet medinriktning mot barn- och ungdomsteater.Utskottet anser att verksamheten mednationella uppdrag bör prövas innan enförändring, t.ex. i fråga om ytterligareområden och flera uppdrag, övervägs. Deaktuella motionsyrkandena avstyrks.6.6 Satsning på ungdomars eget skapande(prop. 3 avsnitt 8.4)Regeringen redovisar ikulturpropositionen att Statenskulturråd disponerar 3 miljoner kronorunder en treårsperiod för insatser somfrämjar ungdomars eget skapande ochanför att denna verksamhet börfortsätta. Medel för att främjaungdomars eget skapande kommer under år1998 att finnas inom ramen för Kultur ihela landet-projektet under anslagetBidrag till allmän kulturverksamhet,utveckling, internationellt kulturutbyteoch samarbete. Medelsanvisningen underdetta anslag behandlar utskottet senarei detta betänkande (avsnitt 16.2).Vidare anger regeringen att den har föravsikt att i budgetpropositionen för år1999 föreslå att Kulturrådetsmedelsram för insatser som främjarungdomars eget skapande skall ökas med9,4 miljoner kronor.6.7 Nationellt uppdrag inom områdetungdomskultur (prop. 3 avsnitt 8.5)Regeringen föreslår att etttidsbegränsat nationellt uppdraginrättas inom området ungdomskultur. Pånågra håll i landet bedrivskulturverksamhet - i form avkulturskolor eller liknande - därungdomar får genomföra kulturprojektefter egna idéer under professionellledning. Där arbetar man med sång,musik, dans, talteater, bild, film ochvideo, ibland renodlat men ofta iovanliga kombinationer. Med ungdomarnasidérikedom som grund åstadkoms intesällan produktioner av hög konstnärlighalt. Genom att var och en i en gruppfår en uppgift under eget ansvar lockasdet fram talanger som var dolda både föromgivningen och den unga människansjälv. som ny spännande kulturskapas får ett antal ungdomar etttidigare inte upplevt självförtroende.I uppdraget inom området ungdomskulturskall enligt regeringens förslag ingåatt sprida kunskaper och erfarenheteroch därigenom inspirera till attliknande verksamhet startar på andrahåll. Detta kan ske t.ex. genomturnerande eller genom att institutionertar emot studiebesök för längre ellerkortare tid. Uppdraget skall även gemöjlighet att genomföra särskildautvecklingsprojekt.