bet · GK01SoU1 · 1996-12-03 00:00:00 — Skolan haren viktig uppgift när det gällerfördjupad information till ungdomar.Information om hiv liksom om andrasexuellt överförbara sjukdomar samt omhomosexualitet måste ingå i allsamlevnadsundervisning, ansermotionärerna.Lika viktigt är det att nå flyktingaroch invandrare, som kanske tidigare intefått någon information i sina hemländerom faran med hivsmittan. Särskildinformation bör också riktas till olikapersonalgrupper som kommer i kontakt medflyktingar och invandrare.Vidare framhåller motionärernafrivilligorganisationernas viktiga rolli det förebyggande arbetet. En störredel av informationsmedlen bör kommadessa organisationer till del.I motion So280 av m.fl.(fp) begärs ett tillkännagivande om vadsom anförts om sex- och samlevnadsfrågor(yrkande 17). Motionärerna anför att desexuellt överförbara sjukdomarna harminskat kraftigt . Detta visar, enligtmotionärerna, att de förebyggandeinsatserna har haft effekt.Kunskapsförmedlingen måste dockfortsätta för att nå nya generationerungdomar. ochungdomsmottagningarna har här en viktigroll att fylla liksom Skolhälsovården.I motion So250 av ochThomas () begärs etttillkännagivande om vad som anförts ominriktningen på det hivpreventivaarbetet (yrkande 2). Motionärerna anföratt sexuell smitta bland män som harsexuellt umgänge med män är den iSverige dominerande smittvägen. Gruppenafrikanska invandrare är också viktig urhivsynpunkt, eftersom många invandrareoch flyktingar från anlänt tillSverige som hivbärare. Hivpreventivainsatser riktade till homosexuella mänoch till invandrare bör prioriteras ochske i samarbete med organisationer förhomosexuella och invandrare.I motion So201 av m.fl.(m) yrkar motionärerna att somsin mening ger regeringen till känna vadsom anförts om en utvärdering avlagstiftningens effekter och annathivpreventivt arbete (yrkande 2). Omden relativt begränsade smittspridningeni vårt land är ett resultat avsmittskyddslagens bestämmelser ochförbud mot t.ex. bastuklubbar har enligtmotionärerna aldrig utvärderats. Sammaförhållande gäller det arbete somFolkhälsoinstitutet bedriver samteffekterna av olikainformationskampanjer. Motionärernaanser det glädjande att regeringenbeslutat tillsätta en utredning för attutvärdera olika åtgärder som satts inför att minska spridningen av hiv.Vidare begärs ett tillkännagivande omvad som anförts om utvärdering avkontaktspårningen (yrkande 7).Kontaktspårningen är, enligtmotionärerna, ett av de viktigastevapnen i smittskyddsarbetet och denmåste bedrivas intensivt och på ettkompetent och förtroendegivande sätt. Isyfte att få en så effektivkontaktspårning som möjligt i helalandet, bör dess kvalitet och resurseromgående utvärderas.I samma motion begärs också etttillkännagivande om vad som anförts omprovtagning av hiv (yrkande 8).Provtagningen fyller, enligtmotionärerna, en viktig funktion ikampen mot hiv. En väl utbyggdhivtestning av god kvalitet måste därförvara ett naturligt inslag i hälso- ochsjukvården. Det är viktigt attprovtagningen görs både i form avscreening och med avidentifierade testerför att få en effektiv övervakning avepidemin. måste enlättillgänglig provtagning finnas förmänniskor som är oroliga för att de kanvara hivinfekterade, menar motionärerna.Vidare bör flyktingar och invandrare somkommer till erbjudas hivtest somett led i en hälsoundersökning.Slutligen yrkas att beslutarom en sådan ändring av smittskyddslagenatt såväl konsultation som behandlingvid samhällsfarlig sjukdom skall varakostnadsfri för patienten, oavsett omdenne vänder sig till den offentligasjukvården eller försäkringsanslutenprivatpraktiserande läkare i enlighetmed vad som anförts i motionen (yrkande9). Motionärerna avvisar den åtskillnadsom görs mellan offentlig och enskildvård. Frihet att välja vårdgivare ärsärskilt viktig när det gäller ensexuellt överförd sjukdom.I motion So250 av ochThomas () begärs etttillkännagivande om vad som anförts omsmittskyddsläkarens roll ismittskyddsmål (yrkande 1). Motionärernaanför att smittskyddsläkaren har endubbelroll, dels som läkare, dels somseparat myndighet. Genom kommunikationenmellan läkare och smittskyddsläkare kanuppgifter som den hivpositive patientenlämnat i förtroende till sin behandlandeläkare komma att användas emot honomeller henne i en domstolsförhandling.Smittskyddsläkarens roll som läkaremåste skiljas från dennes roll som parteller sakkunnig i domstolsärenden.Därför bör smittskyddsmål hos länsrätteninte drivas av smittskyddsläkaren utanav en annan myndighet. Denna förändringbör, enligt motionärerna, träda i kraftomgående.Utskottet har i betänkandet 1995/96:SoU7avstyrkt motioner om hivtest och omutvärdering av lagstiftningen inomsmittskyddsområdet och annathivpreventivt arbete främst medhänvisning till att regeringen avsåg atttillsätta en parlamentarisk utredningmed uppdrag att utvärderasmittskyddslagen. I samma betänkandebehandlades även ett motionsyrkande omatt såväl konsultation som behandlingvid samhällsfarlig sjukdom skall varakostnadsfri oavsett om patienten vändersig till den offentliga sjukvården ellertill försäkringsanslutenprivatpraktiserande läkare. Utskottet,som inte fann skäl att frångå sitttidigare ställningstagande om attpatientavgift bör erläggas när vård ochbehandling för en samhällsfarlig sjukdomges av privatpraktiserande läkare,avstyrkte motionsyrkandet.Bidrag till psykiatriområdet (A 8)I budgetpropostionen föreslås attriksdagen till Bidrag tillpsykiatriområdet anvisar ettreservationsanslag på 386 000 000 kr.Riktlinjerna för medlens användningenligt propositionen om psykiskt stördasvillkor bör gälla även vid fördelningenav medel för budgetåret 1997.I motion So814 av m.fl.(v) yrkas att till Bidrag tillpsykiatriområdet anvisar 102 000 000 krutöver vad regeringen föreslagit.Motionärerna anser att kommunernasarbete med Psykädel måste tillförasytterligare medel. Avtrappningen avdessa pengar har enligt motionärernaskett för snabbt och kommunerna klararinte verksamheten utan högre bidrag. av medlen bör också gå till vårdenoch behandlingen av tortyrskadadeflyktingar. Vidare betonas vikten av attde utslussade patienterna inom denpsykiatriska vården ges möjlighet tilladekvat vård och behandling utan attdrabbas av skyhöga behandlingsavgiftertill följd av att samhället inte löstproblemet med olika ersättningsreglerinom området.För att underlätta genomförandet av deåtgärder som ingår i psykiatrireformenhar i samband med behandlingenav propositionen om psykiskt stördasvillkor beslutat om vissa tidsbegränsadeekonomiska stimulansåtgärder (prop.1993/94:218, bet. 1993/94:SoU28, rskr.396).Enligt beslut skall störredelen av bidraget lämnas som ettstimulansbidrag till landsting ochkommuner för utveckling avarbetsformerna inom ochpsykiatrin. Syftet är att kommunernassocialtjänst skall kunna utveckla sinakunskaper när det gäller omvårdnad ochbemötande av människor med psykiskstörning. Därutöver skall medlenanvändas för att bl.a. den öppnapsykiatriska vården på ett bättre sättän skall kunna gemetodstöd till kommunernas personal ochspecialistvård till de personer som gesomvårdnad m.m. inom de särskildaboendeformerna.Medel skall vidare lämnas för attförbättra vården till psykiskt stördamissbrukare. Det gäller insatser för attförbättra samverkan mellan sjukvården,kommunerna och LVM-institutionerna.Bidrag skall utges till anhörig- ochbrukarorganisationer m.fl. för att byggaupp det sociala nätverket kring denpsykiskt störde samt för att stödja deanhöriga.Medel är även avsatta förrehabilitering av tortyrskadadeflyktingar, ekonomiskt stöd tillpsykiatrin i (Sida) samtutvärdering av behandlingsmetoder inompsykiatrin (SBU).Merparten av anslaget disponeras ochadministreras av somockså, inom ramen för ochregeringens riktlinjer, fattar beslut ommedlens användning.Inom anslaget finns också medel föruppföljning och utvärdering avpsykiatrireformen samt översyn avinnehållet i den psykiatriska vården. Ibudgetpropositionen anges att dessamedel förts över till anslaget D 1 -Socialstyrelsen.Avtal mellan kommuner och landsting ärden huvudsakliga faktor som styrutbetalningarna under anslaget, uppgesdet i budgetpropositionen. Avtalen skallgodkännas av som ocksåadministrerar utbetalningarna.Socialstyrelsen har påtalat attreformen har försenats betydligtberoende på att de ekonomiskaöverenskommelserna mellan kommuner ochlandsting dragit ut . Prognosenför 1995/96 visar enligt regeringen attverksamheten nu kommit i gång ochutbetalningar kan göras.I budgetpropositionen anför regeringenatt de medel som ställts till förfogandeför psykiatrireformens genomförande ärav central betydelse för att kommuner,landsting, brukarorganisationer m.fl.skall kunna förvärva kompetens ochutveckla sina arbetsformer så att debättre svarar mot de behov som människormed långvarig psykisk störning har.Regeringen anser det olyckligt attprocessen har varit långsam iinledningsfasen men bedömer nu attarbetet fortskrider enligt plan.I detta sammanhang kan också noterasatt psykiatrireformen, som bl.a. innebaratt viss verksamhet som avsåg stöd ochservice till psykiskt störda fördes överfrån till kommunen,förutsatte att en ekonomisk regleringgenomfördes där kommunerna tillfördesmedel. beslutade under hösten1995 om den ekonomiska regleringen för1996 (prop. 1995/96:72, bet.1995/96:SoU8, rskr. Kommunernasutökade åtaganden skall enligtriksdagens beslut finansieras genomskatteväxling kompletterad medmellankommunal utjämning av kostnaderna.Detta innebär att kommunerna inom ettlandstingsområde får lämna ekonomiskabidrag till varandra om det behövs föratt jämna ut kostnaderna dem emellan.Folkhälsoinstitutet (A 9)I budgetpropositionen föreslås attriksdagen till Folkhälsoinstitutetanvisar ett ramanslag på 113 460 000kr.Enligt regeringen medför detstatsfinansiella läget och de fortsattakraven på neddragningar av den statligaadministrationen att omfattningen avstatliga insatser och åtaganden nogamåste prövas. Mot bakgrund avinstitutets fortsatta inriktning mot attallt mera stödja, koordinera och arbetavia andra organ, exempelvis inom ramenför olika nätverk, och mot att denationella mediekampanjerna m.m.samtidigt får stå tillbaka anserregeringen att börkunna driva sin verksamhet på ettändamålsenligt sätt också med ett någotminskat anslagsbelopp. Utöver detgenerella sparbetinget på föreslåsatt en ytterligare besparing görs påanslaget med 7,5 miljoner kronor.I motion So672 av m.fl.(v) begärs ett tillkännagivande om attFolkhälsoinstitutet behöver anslag tillinformation, kunskapsförmedling ochopinionsbildning (yrkande 16).Motionärerna anför attFolkhälsoinstitutet har huvudansvaretför det alkohol- och drogförebyggandearbetet. Då detta arbete skall få ökadbetydelse i och med att andra instrumentför alkoholpolitiken försvinner ansermotionärerna att neddragningen avanslaget till är förkraftig och vill tillskjuta 5 miljonerutöver regeringens förslag.I motion So814 av m.fl.(v) yrkas att tillFolkhälsoinstitutet skall anvisa 5miljoner kronor utöver vad regeringenföreslagit. Medlen bör användas tillforskning kring arbetslösheten ochohälsa.Folkhälsoinstitutet har till uppgift attförebygga sjukdom och annan ohälsa ochfrämja en god hälsa för alla. Särskildvikt skall fästas vid sådanaförhållanden som främjar hälsan hos degrupper som är utsatta för de störstahälsoriskerna. Folkhälsoinstitutetsverksamhet skall bygga på vetenskapliggrund och dokumenterade erfarenheter.Institutet skall vara ett stöd förlokalt och regionalt folkhälsoarbete ikommuner, landsting, företagorganisationer och utbildningsväsendem.fl. På nationell nivå skall institutetfrämja samarbete mellan olika organ föratt påverka förhållanden av betydelseför folkhälsan.Verksamheten indelas i treverksamhetsgrenar: nationelltfolkhälsoarbete, lokalt folkhälsoarbeteoch forskning och utveckling.Verksamhetsgrenarna är i sin turindelade i program som är gemensamma församtliga verksamhetsgrenar. bedrivs arbete för närvarandeinom följande områden. Alkohol ochnarkotika, Allergier, Mat och motion,Skador, Sexuellt överförbara sjukdomaroch Oönskade graviditeter, Hiv/aids,Tobak, Barn och ungdomars hälsa,Kvinnors hälsa.Hiv/aids är det största programområdetföljt av Alkohol och narkotika-programmet. har fåttregeringens uppdrag att leda ochsamordna ett förstärkt alkohol- ochdrogförebyggande arbete. En nationellhandlingsplan har utarbetats av en radmyndigheter, organisationer m.fl. underFolkhälsoinstitutets ledning.Handlingsplanen, som överlämnades tillregeringen , innehåller delsen långsiktig strategi, dels ett konkretetgärdsprogram för de statligainsatserna under de närmaste åren.Enligt institutet kommer arbetet inomalkohol- och narkotikaområdet att följade riktlinjer som redovisats i dennationella handlingsplanen för alkohol-och drogförebyggande insatser.Smittskyddsinstitutet (A 10)I budgetpropositionen föreslås attriksdagen till för1997 anvisar ett ramanslag på 97 460 000kr. beräknas denanslagsfinansierade verksamheten uppgåtill . beräknasutgifterna uppgå till . Dåär emellertid inte beräknadekostnadsökningar till följd av denplanerade flyttningen och byggandet avett nytt säkerhetslaboratorium ochdjurhus medräknade, eftersom det ännuinte är klart hur storakostnadsökningarna blir.Smittskyddsinstitutets övergripande målär att åstadkomma en väl fungerandebevakning av smittskyddsläget nationelltoch internationellt samt att främjaskyddet mot smittsamma sjukdomar.I sitt arbete skallSmittskyddsinstitutet samverka med andraaktörer inom smittskyddsområdet genomatt bl.a. informera om detepidemiologiska läget, föreslå åtgärderoch aktivt medverka till attdiagnostiken av de epidemiskasjukdomarna blir tillförlitlig och snabbi hela landet. Smittskyddsinstitutetskall också driva forskning,metodutveckling och utbildning inomsmittskyddsområdet.Smittskyddsinstitutet får även bedrivauppdragsverksamhet inom djurhuset(försöksdjursverksamheten). Institutetfår vidare motta externaforskningsuppdrag och disponerainkomsterna från uppdragsverksamheten.För år 1997 beräknas inkomsterna frånuppdragsverksamheten uppgå till 21miljoner kronor och de externaforskningsmedlen till ca 35 miljonerkronor.Myndighetens ramanslag har i principvarit oförändrat sedan starten den 1juli 1993. Anslaget /96 utökadesdock med ca till följdav övertagandet av driften av djurhusetden 15 februari 1995.Smittskyddsinstitutet projekterar förflyttning till institutetsområde . Regeringenhar även ansett att ett nytt hus förförsöksdjursverksamheten bör byggas,bl.a. för att kunna tillmötesgå krav på dagsljus idjurrummen. Även det nya djurhuset, somberäknas stå klart , bör förläggastill område.Flyttningen samt uppförandet av nyttsäkerhetslaboratorium och nytt djurhuskommer även att medföra kostnader förinvesteringar i utrustning, burar, m.m.Myndighetens anslagssparande bör ihuvudsak användas till detta, anserregeringen.I motion So225 av m.fl.(mp, c, v) yrkas att gerregeringen till känna att de villkor somanges i motionen bör uppfyllas för attbeviljade medel till SMI:s nybyggnadskall utbetalas. Motionärerna anför attStatens jordbruksverk (SJV) under fleraår har krävt att Smittskyddsinstitutetskall förändra apornas utrymmen så attde åtminstone får tillgång till dagsljusoch burar om . Tilldessa förbättringar har regeringenanslagit medel. Det nya djurhusetberäknas vara klart . Enligtmotionärerna är åtgärderna intetillräckliga för att aporna skall få ettacceptabelt liv i fångenskap. Ettminimikrav måste vara att förhållandenaär sådana att deras behov av stimulans,sociala kontakter med artfränder,motion, dagsljus och frisk lufttillgodoses. Detta innebär enligtmotionärerna att gruppburar ärnödvändiga liksom tillgång tillrastgårdar, helst utomhus där de kanröra sig fritt. Vidare börheltidsanställd utbildad personalfinnas. Inga av dessa förhållanden råderi dag eller i vart fall endast i mycketbegränsad omfattning.I motion So288 av ()framförs liknande synpunkter.Statens institut för psykosocialmiljömedicin (A 11)I budgetpropositionen föreslås attriksdagen till förpsykosocial miljömedicin (IPM) för 1997anvisar ett ramanslag på 10 606 000 kr.Suicidforskning bedrivs vid IPM:s . Enligt uppgift uppgårenhetens del av institutets totalaanslag till cirka 1 miljon kronor.Statens institut för psykosocialmiljömedicin () skall utveckla,värdera och förmedla kunskaper ompsykosociala, risksituationer,riskgrupper och riskreaktioner.Verksamheten omfattar målinriktadforskning samt utbildning, dokumentationoch information. Resultaten avforskningsverksamheten skall varapraktiskt tillämpbara inom det socialaområdet och inom hälso- ochsjukvårdsområdet samtarbetsmarknadsområdet. IPM är ensjälvständig forskningsmyndighet mednära samarbete med . IPM bedriver också enomfattande extern forskningsverksamhetsom finansieras genom bidragsintäkter.Verksamheten vid IPM är uppdelad ienheterna för arbetsmiljö och hälsa,allmän social miljö och hälsa,invandrarmiljö och hälsa, vårdmiljö ochhälsa samt suicidforskning ochprevention. Enligt regeringen uppvisarsamtliga myndighetens enheter en högaktivitetsnivå och ett omfattandesamarbete med andra myndigheter,institutioner och organisationer.IPM skall genom informations- ochutbildningsinsatser bidra till attforskningsresultaten sprids och kommertill praktisk användning. Enligtregeringen är kunskapsspridning heltcentral i institutets verksamhet och ettfortsatt utvecklingsarbete bör därförbedrivas bl.a. för att nå ut medkunskaperna. I budgetpropositionen harregeringen beräknat för dettaändamål.Regeringen anser att de övergripandemålen för IPM bör ligga fast. Med hänsyntill den fortsatt höga arbetslöshetenoch de effekter denna kan ha påbefolkningens hälsa anser regeringen attIPM under den kommande treårsperiodensärskilt bör uppmärksamma och bidra medkunskap som kan minska de psykosocialapåfrestningarna av arbetslöshet ochomfattande omstruktureringar påarbetsmarknaden.I motion So244 av m.fl.(v) begärs ett tillkännagivande om atttillföra resurser i enlighet med vad imotionen anförts om riktade informations-och utbildningsinsatser för olikapersonalgrupper i landet. fungerar som sekretariat för detnationella råd för självmordspreventionsom bildades på initiativ avSocialstyrelsen och Folkhälsoinstitutet.Rådet har utarbetat ett nationelltprogram för utveckling avsjälvmordsprevention. I det nationellaprogrammet ingår mål, riktlinjer ochstrategier för den självmordspreventivaverksamheten i landet. För att målenskall uppnås krävs att olika myndigheteroch organisationer beaktar de riktlinjeroch strategier som finns angivna iprogrammet. Enligt motionärerna med sitt nationella ansvarför självmordsprevention en given resursi genomförandet av ett nationelltsjälvmordsförebyggande program ochcentrets suicidologiska ochfolkhälsovetenskapliga kompetens bör tastillvara i det nationella arbetet. Föratt centret skall kunna klara den ökadearbetsbelastning som dessa insatserinnebär krävs, enligt motionärerna, attökade ekonomiska resurser tilldelascentret.Övriga medelsanvisningar under ARegeringens förslag tillmedelsanvisningar till Bidrag tillhälsovård och sjukvård (A 2), Ersättningtill Spri (A 4), Bidrag till WHO (A 5),Bidrag till WHO-enheten för rapporteringav läkemedelsbiverkningar (A 6), Bidragtill (A 7),avmedicinsk metodik (A 12) och Hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd (A 13) har intemött någon erinran i form av motioner.Omsorg om äldre och personer medfunktionshinder (B 1-B 9)Vissa statsbidrag inom äldre- ochhandikappområdet (B 1)I propositionen föreslås att anvisas under anslaget B 1 Vissastatsbidrag inom äldre- ochhandikappområdet.Anslaget avser följande ändamål:1. Statsbidrag till landstingen förvissa handikappinsatser som avser- stimulansbidrag till habilitering ochrehabilitering,- statsbidrag till rådgivning och stödsamt- statsbidrag till tolktjänst.2. Stimulansbidrag till specifikautvecklingsinsatser inom habiliteringenoch rehabiliteringen.3. Stimulansbidrag tillutvecklingsinsatser inomhjälpmedelsförsörjningen.Statsbidragen syftar till att påskyndautvecklingen inom habiliteringen,rehabiliteringen ochhjälpmedelsförsörjningen. Ipropositionen redovisas attstimulansbidraget tillutvecklingsinsatser inomhjälpmedelsförsörjningen haft positiveffekt och lett till ökade kunskaper omhjälpmedlens betydelse för personer medfunktionshinder, liksom ökadbrukarmedvetenhet och förbättradsamverkan mellan landsting och kommuner.Socialstyrelsen har på regeringensuppdrag utrett förutsättningarna för eneventuell hjälpmedelsgaranti förpersoner med funktionshinder. Regeringenhar med anledning av Socialstyrelsensrapport beslutat att fåranvända medel ur stimulansbidraget tillutvecklingsinsatser inomhjälpmedelsförsörjningen för attmöjliggöra försöksverksamhet inomområdet.Handikappinstitutet har rapporterat attstimulansbidraget tillutvecklingsinsatser inomhjälpmedelsförsörjningen har lett tillökade kunskaper om hjälpmedlensbetydelse för personer medfunktionshinder, ökad brukarmedverkanoch förbättrad samverkan mellanlandsting och kommuner.I propositionen redovisas attSocialstyrelsen i uppföljningen av ädel-reformen särskilt har lyft fram detökade trycket på anhöriga som en följdav strukturförändringar inomsocialtjänsten och hälso- ochsjukvården. Flertalet kommuner har inteutvecklat någon policy för stödet tillanhöriga, och det är långt ifrånsjälvklart att man får hjälp somanhörig. Regeringen framhåller att detär väsentligt att kommunernas hållningtill anhöriga och metoder för samverkankring den enskilde vårdtagarenutvecklas. Mot bakgrund av dettaföreslås att ett ettårigt utvecklings-och stimulansbidrag om 7,5 miljonerkronor införs för att utveckla formernaför och innehållet i stödet tillanhöriga. Bidraget har finansieratsgenom omprioriteringar inomutgiftsområdet.I motion So401 av m.fl.(m) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om vad i motionen anförts omen hjälpmedelsgaranti (yrkande 2).Motionärerna anser att enhjälpmedelsgaranti bör införas som endel i socialförsäkringen. Rätten tillhjälpmedel skall ges avhjälpmedelscentralernas konsulenter.Även läkare skall kunna utfärda intygför hjälpmedel, speciellt om det ärfråga om funktionshinder som har grund iåldrande. En garanti skulle, enligtmotionärerna, öka valfriheten för denenskilde. Garantin skulle också ledatill ökad informationsspridning kringnya hjälpmedel då en uppluckring avmonopolet skulle innebära en press förhjälpmedelsproducenterna attmarknadsföra sina produkter. Vidarebedöms handikapporganisationernasställning komma att stärkas genom atthjälpmedelsproducenterna kommer attanvända handikapporganisationerna sominformationskanaler.Motionärerna anser att utformningen avgarantin måste bli föremål för ensärskild utredning. Kostnaderna förgarantin bedöms komma att rymmas inom denuvarande utgifterna för hjälpmedel. Påsikt kan garantin t.o.m. komma attminska det offentligas kostnader förhjälpmedlen som utbudet avhjälpmedel ökar, heter det.I motion So423 av m.fl.(fp) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om att utöka vårdgarantin såatt den omfattar tekniska hjälpmedel, ens.k. hjälpmedelsgaranti (yrkande 17).Motionärerna oroas över att sjukvårdeninte i tillräcklig utsträckning taransvar för behovet av hjälpmedel hosäldre. Detta har också uppmärksammats avSocialstyrelsen som i ädelutvärderingenvarit starkt kritiskt till hurhjälpmedelsförsörjningen för de äldrefungerar. Bristen på gemensamvårdplanering när en äldre patient somhar vårdats på akutsjukhus skallåtervända hem igen gör atthjälpmedelsbehovet inte utredsordentligt, anför motionärerna. Vidareär väntetiderna i många falloacceptabelt långa. Det är också viktigtatt de äldres behov av hjälpmedel följsupp regelbundet. Motionärerna anser atten ökad konkurrens på hjälpmedelsområdetskulle kunna vara ett sätt att höjakvaliteten och kapa köerna.Även i motion So425 av . (fp) begärs ett tillkännagivandeom en hjälpmedelsgaranti (yrkande 5).Motionärerna anför att vårdgarantinskall utökas till att omfatta tekniskahjälpmedel, så att de som är i behov avhjälpmedel skall få hjälp. Kompliceradehjälpmedel skall erbjudas inom tremånader.