bet · GJ01SkU31 · 1996-05-30 00:00:00 — Några exempel på detta ärfull skatt på utdelningsinkomster, fullskatt på realisationsvinster, bibehållenförmögenhetsskatt och värnskatt. Andraåtgärder som höjningen av egenavgifternahar en mer jämn fördelningspolitiskprofil. Målet att få balans i deoffentliga utgifterna nås således genombesparingar som sammantaget ger enrättvis fördelningsprofil. Denviktigaste fördelningspolitiskauppgiften är dock att minskaarbetslösheten, som vidgar klyftorna ochurholkar den sociala tryggheten. Denviktigaste uppgiften är därför att göradet möjligt för alla som kan attförsörja sig på arbete. En varaktigt godtillväxt och hög sysselsättning måstebyggas under av goda statsfinanser.Budgetsaneringen stärker därmedmöjligheterna att halvera den öppnaarbetslösheten fram till år 2000.Enligt utskottets mening är det medhänsyn till målen för budgetpolitikenviktigt att de åtgärder som ingår isaneringsprogrammet och godkänts avriksdagen genomförs. Utskottet anser attregeringens aviserade förslag böravvaktas innan definitiv ställning tastill de aktualiserade åtgärderna ochavstyrker med hänvisning härtill motionsyrkandena.BilförmånI propositionen anför regeringen att ettförslag om ändrade regler förbeskattning av bilförmån kommer attläggas fram och att utgångspunkten äratt förmånsbeskattningen inte skall varaoberoende av den privata körsträckanslängd.I motion Sk45 yrkande 20 av Bo Lundgrenm.fl. (m) anförs att regeringen böröverväga en sänkt förmånsbeskattning förtjänstebilar som används privat ibegränsad utsträckning genom exempelvisen rörlig del i beskattningen. En sådanmodell leder sannolikt till enöverströmning från användandet av äldreprivatägda och miljömässigt mindre brafordon till fler företagsägda ochmodernare bilar, vilket ger en positivmiljöeffekt.I motion Sk41 yrkande 2 av LennartFremling m.fl. (fp) anförs att förslagetom bilförmånsbeskattning måste utgå frånambitionen att den enskilde skallbeskattas för privat körning på ettsådant sätt att hon känner avmarginalkostnaden av privat bilkörningberäknad med samhällsekonomiska metoder.I motion Sk50 yrkande 16 av . (kds) anförs att bilförmånsbeskattningen måste bli mermiljöanpassad. Det är viktigt attförändringar kommer till stånd som kanskapa förutsättningar för att privatanvändning av tjänstebilar belastas meden relevant kostnad.Ett förslag till beskattning avbilförmån har lagts fram idepartementspromemorian Beskattning avbilförmån (Ds 1996:34). I promemorianföreslås en beskattningsmodell därförmånens värde bestäms efter schablon.Schablonen skall motsvara samtligakostnader utom drivmedel och bygger påen uppskattad genomsnittlig privatkörsträcka om 1 . Omförmånshavaren inte bekostar samtligakostnader för drivmedel skall tillförmånsvärdet läggas marknadsvärdet avförmånen av fritt drivmedel, dock lägstkostnaden för 4 000 mils körning.Utskottet vill betona att den nuvarandebeskattningen av förmånsbilar inteinnebär något incitament förförmånstagaren att begränsa sin körningeller att välja en bränslesnål bil. Detutredningsförslag som tagits fram inomregeringskansliet har somhuvudinriktning att innehavaren självskall betala sina kostnader fördrivmedel och detta ger ett incitamentatt köra mindre. Kontrollproblemen blirmed denna modell också mindre än omförmånsbeskattningen fullt ut knutitstill det privata nyttjandet. mening bör remissbehandlingenav förslaget och regeringensöverväganden och beslut i frågan nuavvaktas. Utskottet avstyrker deaktuella motionsyrkandena.Övriga frågorRiksdagen har antagit en lag omändring i 2 kap. 8 § lagen (1990:325) omsjälvdeklaration och kontrolluppgiftermed ikraftträdande (prop. 1995/96:152, bet. 1995/96:SkU25).Av lagtekniska skäl bör den ytterligareändring i paragrafen som föreslås idetta ärende få formen av en ändring iden redan antagna ändringslagen.Utskottet har utformat hemställan ienlighet härmed. beträffandeförmögenhetsskatten vid 1997 årstaxeringatt med avslag påmotionerna 1995/96:Sk45 yrkande 9,1995/96:Sk46 yrkandena 1 och 2,1995/96:Sk47 yrkande 1, 1995/96:Sk50yrkandena 1 och 3 och 1995/96:Sk51yrkandena 1-3 bifaller proposition1995/96:198 i denna del,res. 1 (m) - delvisres. 2 (fp) - delvisres. 3 (v) - delvisres. 4 (mp) - delvisres. 5 (kds) - delvis2. beträffande en reformeradförmögenhetsbeskattningatt avslår motionerna1995/96:Sk46 yrkande 3 och1995/96:Sk47 yrkande 2,res. 6 (fp)res. 7 (v))3. beträffande sambeskattningenav förmögenhetatt avslår motionerna1995/96:Sk54 och 1995/96:Sk50 yrkande2,res. 8 (fp, kds)4. beträffande redovisning ochbetalning av mervärdesskattatt med avslag påmotionerna 1995/96:Sk45 yrkande 14,1995/96:Sk47 yrkande 4 och1995/96:Sk50 yrkande 4 bifallerproposition 1995/96:198 i denna deloch beslutar om den justering avunderlaget för beloppsgränsen somutskottet redovisat,res. 9 (m, fp, kds)5. beträffande handelsbolagensmervärdesskattatt med anledning av motion1995/96:Sk44 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört,6. beträffande återbetalning avöverskjutande mervärdesskattatt avslår motion1995/96:Sk44 yrkande 2,res. 10 (m, fp)7. beträffande mervärdesskattenpå livsmedel och tidningaratt avslår motion1995/96:Sk45 yrkandena 21 och 24,res. 11 (m)res. 12 (fp)8. beträffande statliginkomstskatt på förvärvsinkomsteratt med avslag på motion1995/96:Sk46 yrkande 4 bifallerproposition 1995/96:198 i denna del,res. 13 (m) -delvisres. 14 (v) -delvis9. beträffande mätperioden förindexuppräkning av brytpunktenatt bifaller proposition1995/96:198 i denna del,10. beträffandeinkomstbeskattningens allmännautformningatt avslår motionerna1995/96:Sk45 yrkandena 4-6, 12, 13,22 och 23 och 1995/96:Sk50 yrkandena5 och 13,res. 15 (m)res. 16 (fp)res. 17 (kds)11. beträffandeföretagsbeskattningenatt avslår motionerna1995/96:Sk45 yrkandena 8, 10 och 11och 1995/96:Sk47 yrkande 3,res. 18 (m)res. 19 (fp)12. beträffande energiskatten påbränslen och elektrisk kraftatt med avslag påmotionerna 1995/96:Sk39 yrkande 1 ochyrkande 2 i denna del, 1995/96:Sk41yrkande 1, 1995/96:Sk45 yrkande 15,1995/96:Sk46 yrkandena 8 och 9,1995/96:Sk47 yrkande 7 i denna del,1995/96:Sk49, 1995/96:Sk50 yrkandena6 och 7, 1995/96:Sk51 yrkandena 5 och6, 1995/96:Sk53 och 1995/96:Sk55yrkandena 1 och 2 bifallerproposition 1995/96:198 i denna del,res. 20 (m, fp) - delvisres. 21 (v)res. 22 (mp) -delvisres. 23 (kds)13. beträffande industrinsenergibeskattningatt avslår motion1995/96:Sk46 yrkande 11,res. 24 (v)14. beträffandegrönfodertorkarnaatt avslår motionerna1995/96:Sk40 och 1995/96:Sk50 yrkande12,res. 25 (m, fp, v)15. beträffande värmeleveransertill industrin och växthusnäringenatt med avslag påmotionerna 1995/96:Sk46 yrkande 5,1995/96:Sk45 yrkande 17 och1995/96:Sk50 yrkande 8 och medanledning av motion 1995/96:Sk46yrkande 6 och proposition 1995/96:198beslutar om en återgång till tidigareregler för kompensationen förvärmeleveranser till industri ochväxthusnäring,res. 26 (m) - delvisres. 27 (mp) - delvisres. 28 (kds)16. beträffande växthusnäringensenergiskatteratt med bifall till motion1995/96:Sk43 och med anledning avmotion 1995/96:Sk42 beslutar skjutaupp omläggningen av rutinerna förväxthusnäringensenergiskattenedsättning från den 1juli 1996 till ,17. beträffandeproduktionsskatterna på kärnkraftoch äldre vattenkraftatt med avslag påmotionerna 1995/96:Sk39 yrkande 2 idenna del, 1995/96:Sk45 yrkande 16,1995/96:Sk47 yrkande 7 i denna deloch 1995/96:Sk51 yrkande 7 bifallerproposition 1995/96:198 i denna del,res. 29 (m, fp) - delvisres. 30 (v)res. 31 (mp) - delvis18. beträffande den framtidautformningen av produktionsskatternapå elatt avslår motionerna1995/96:Sk46 yrkande 7 och1995/96:Sk50 yrkandena 9 och 10,res. 32 (v)res. 33 (kds)19. beträffande skatteväxlingatt avslår motionerna1995/96:Sk46 yrkande 10, 1995/96:Sk47yrkande 8 och 1995/96:Sk51 yrkandena4, 9 och 10,res. 34 (m)res. 35 (fp)res. 36 (v)res. 37 (mp)20. beträffande miljöskatten påinrikes flygtrafikatt avslår motionerna1995/96:Sk50 yrkande 11 och1995/96:Sk51 yrkande 8,res. 38 (mp, kds)21. beträffande avdragsramen förrepresentationatt avslår motionerna1995/96:Sk45 yrkande 19,1995/96:Sk48, 1995/96:Sk50 yrkande 14och 1995/96:Sk51 yrkande 12,res. 39 (m)res. 40 (mp)res. 41 (fp, kds)22. beträffande allmännaegenavgifter m.m.att avslår motionerna1995/96:Sk45 yrkandena 1-3,1995/96:Sk50 yrkande 15 och1995/96:Sk51 yrkande 13,res. 42 (m)res. 43 (mp)res. 44 (kds)23. beträffande bilförmånatt avslår motionerna1995/96:Sk41 yrkande 2, 1995/96:Sk45yrkande 20 och 1995/96:Sk50 yrkande16,res. 45 (m)res. 46 (fp)24. beträffande lagförslagenatt till följd av vadutskottet anfört och hemställtdels antar de vid proposition1995/96:198 fogade förslagen till1. lag om ändring i lagen (1994:1776)om skatt på energi meddels den ändringen att 9 kap. 7 och8 §§ utgår ur förslaget,dels den ändringen att 9 kap. 5 §erhåller följande som utskottetsförslag betecknade lydelse.Regeringens förslag Utskottets förslag(Paragrafen upphör Om värme haratt gälla) levererats förtillverkningsprocessen i industriellverksamhet ellerför växthusuppvärmning vidyrkesmässig växthusodling, medgerbeskattningsmyndigheten efteransökan av den somframställt värmenåterbetalning avenergiskatten ochtre fjärdedelar avkoldioxidskatten påbränsle somförbrukats vid framställning avvärmen.2. lag om ändring i lagen (1983:1104)om särskild skatt för elektrisk kraftfrån kärnkraftverk,3. lag om ändring i lagen(1982:1201) om skatt på visselektrisk kraft,4. lag om ändring i lagen (1991:1850)om upphävande av lagen (1947:577) omstatlig förmögenhetsskatt,5. lag om ändring imervärdesskattelagen (1994:200) medden ändringen att 14 kap. 12 §erhåller följande som utskottetsförslag betecknade lydelse.Regeringens förslag Utskottets förslag14 kap.12 §Om inget annat Om inget annatföljer av 13 §, följer av 13 §,skall den som skall den sombedriver en verk bedriver en verksamsamhet där het därbeskattnings beskattningsunderlagen för underlagenbeskattningsåret exklusiveberäknas uppgå till gemenskapsinternaförvärv och import1. högst 40 för beskattningsmiljoner kronor året beräknas uppgålämna in tilldeklarationensenast den 5 i 1. högst 40andra månaden efter miljoner kronorutgången av den lämna inredovisningsperiod deklarationensom deklarationen senast den 5 iavser, andra månaden efterutgången av den2. mer än som deklarationenlämna in avser,deklarationensenast den 20 i 2. mer än 40månaden efter miljoner kronorutgången av den lämna inredovisningsperiod deklarationensom deklarationen senast den 20 iavser. månaden efterutgången av denredovisningsperiodsom deklarationenavser.I fall som avses i 5 § andra meningenskall deklarationen lämnas in senast 35dagar efter förvärvet.6. lag om ändring i lagen (1947:576)om statlig inkomstskatt,7. lag om ändring i lagen (1994:1852)om beräkning av statlig inkomstskattpå förvärvsinkomster vid 1996-1999års taxeringar,8. lag om ändring i lagen (1990:325) omsjälvdeklaration och kontrolluppgiftermed den ändringen att 2 kap. 8 § utgårur förslaget,dels antar följandeFörslag tillLag om ändring i lagen (1996:000) omändring i lagen (1990:325) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifterHärigenom föreskrivs att 2 kap. 8 §lagen (1990:325) om självdeklaration ochkontrolluppgifter i dess lydelse enligtlagen (1996:000) om ändring i nämnda lagskall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse2 kap.8 §1Följande juridiska personer skall lämnasjälvdeklaration1. aktiebolag, ekonomisk förening,sparbank, ömsesidigt skadeförsäkringsföretag och värdepappersfond samtsådan stiftelse, fond eller inrättningsom har till huvudsakligt ändamål atttillgodose viss familjs, vissa familjerseller bestämda personers ekonomiskaintressen,2. ideell förening, som avses i 7 § 5mom. första stycket lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt, om dessbruttointäkter under beskattningsåretöverstigit grundavdraget enligt 8 §nämnda lag,3. dödsbo när dess bruttointäkter avkapital av annat slag än avkastning förvilken preliminär A-skatt skall betalasenligt 3 § 2 mom. tredje stycketuppbördslagen (1953:272) ochbruttointäkter av en eller flera andraförvärvskällor uppgått till sammanlagtminst ,4. annan juridisk person, om dessbruttointäkter av en eller fleraförvärvskällor under beskattningsåretuppgått till sammanlagt minst 100kronor,5. juridisk 5. juridiskperson, vars person, varstillgångar av den tillgångar av denart som anges i 3 § art som anges i 3 §1 mom. lagen 1 mom. den(1947:577) om upphävda lagenstatlig förmö- (1947:577) omgenhetsskatt, vid statlig förmögenbeskattningsårets hetsskatt, vidutgång haft ett beskattningsåretsvärde som utgång haft ettöverstiger 800 värde som000 kronor eller, överstiger 900i fråga om sådan eller,juridisk person som i fråga om sådanavses i 6 § 1 mom. juridisk person somb nämnda lag, 25 avses i 6 § 1 mom.000 kronor, b nämnda lag, ,6. juridisk person för vilken underlagför statlig fastighetsskatt,avkastningsskatt på pensionsmedel ellersärskild löneskatt på pensionskostnaderskall fastställas.Vid bedömandet av Vid bedömandet avdeklarations deklarationsskyldighet enligt skyldighet enligtförsta stycket 2-5 första stycket 2-5skall hänsyn inte skall hänsyn intetas till sådan in tas till sådan inkomst eller komst ellerförmögenhet, för förmögenhet, förvilken vilkenskattskyldighet skattskyldighetinte föreligger inte föreliggerenligt enligt kommunalskattelagen skattelagen(1928:370), lagen (1928:370), lagenom statlig om statliginkomstskatt eller inkomstskatt ellerlagen om statlig den upphävdaförmögenhetsskatt. lagen om statligDäremot skall förmögenhetsskatt.hänsyn tas till Däremot skallsådan inkomst eller hänsyn tas tillförmögenhet som sådan inkomst ellerenligt dubbel förmögenhet sombeskattningsavtal enligt dubbelskall vara helt beskattningsavtaleller delvis skall vara heltundantagen från eller delvisbeskattning i undantagen frånSverige. Lydelse enligt prop. 1995/96:152,SkU25, rskr. 274.dels antar följandeFörslag tillLag om ändring i lagen (1994:1776) omskatt på energiHärigenom föreskrivs att punkterna 51och 62 av övergångsbestämmelserna tilllagen (1994:1776) om skatt på energiskall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Utskottets förslag5. Såvitt avser 5. Såvitt avserväxthusuppvärmning växthusuppvärmningvid yrkesmässig vid yrkesmässigväxthusodling växthusodlingtillämpas bestämmel tillämpas bestämmelserna i 7 kap. 4 § serna i 7 kap. 4 §den nya lagen först den nya lagen förstfrån och med den 1 från och med den 1januari 1996 och be och bestämmelserna i 9 stämmelserna i 9kap. 2, 5, 7 och 8 kap. 2, 5, 7 och 8§§ den nya lagen §§ den nya lagenförst från och med först från och medden den 1 januari1996. För bränsle, 6. För bränsle,som förbrukas för som förbrukas förväxthusuppvärmning växthusuppvärmningvid yrkesmässig vid yrkesmässigväxthusodling av växthusodling avnågon som inte är någon som inte ärskattskyldig, skall skattskyldig, skalltill utgången av till utgången avjuni månad 1996 december månadingen energiskatt 1996 ingentas ut och kol energiskatt tas utdioxidskatt tas ut och koldioxidskattefter en skattesats tas ut efter ensom svarar mot en skattesats somfjärdedel av den svarar mot enskattesats som fjärdedel av denenligt den nya skattesats somlagen gäller för enligt den nyaifrågavarande lagen gäller förbränsle. I fråga om ifrågavarandegasol för drift av bränsle. I fråga omstationära motorer gasol för drift avskall dock stationära motorerkoldioxidskatt tas skall dockut med koldioxidskatt tasper . ut med 350 kronorper 1 000 kilogram.Denna lag träder i kraft den 1 juli1996. Äldre bestämmelser gällerfortfarande i fråga om förhållanden somhänför sig till tiden föreikraftträdandet.1. Senaste lydelse 1995:15332. Senaste lydelse 1995:1533res. 1 (m) - delvisres. 2 (fp) -delvisres. 3 (v) - delvisres. 4 (mp) - delvisres. 5 (kds)- delvisres. 13 (m) - delvisres. 14 (v) - delvisres. 20 (m,fp) - delvisres. 22 (mp) - delvisres. 26 (m) - delvisres. 27 (mp) - delvisres. 29 (m, fp) - delvisres. 31 (mp) - delvisStockholm den 30 maj 1996På skatteutskottets vägnarLars HedforsI beslutet har deltagit: (), (), (),(), (), (), BjörnEricson (s), (), IsaHalvarsson (fp), (),(), (),(), (), (), () och (). Förmögenhetsskatten (mom. 1 ochmom. 24 i motsvarande del), ,och (alla m) hardels anfört följande:Den borgerliga regeringen slopade 1991förmögenhetsskatten på arbetande kapitali företag och fattade även beslut om attförmögenhetsskatten i sin helhet skulleslopas 1995. Innan beslutet att slopaförmögenhetsskatten hann träda i kraftändrades det av den socialdemokratiskaregeringen i avsikt att behålla ochbredda förmögenhetsbeskattningen. Vid1997 års taxering föreslår regeringen enskärpt beskattning av börsnoteradeaktier, och vid taxering harregeringen uppenbarligen för avsikt attgå vidare på denna linje genom att brytaupp beslut om att skyddaföretagens arbetande kapital frånförmögenhetsbeskattning.Förmögenhetskatten gör det svårt attäga och driva företag i , ochmånga lämnar för att undgåbeskattningen. Genom den utflyttning somär en följd av förmögenhetsskattenförloras enligt en doktorsavhandling1990 sannolikt minst lika mycket somskatten inbringar genom att avkastningeninte beskattas här. Till det kommer attentreprenörer och företagare som flyttarfrån landet har gått förlorade. Ettproblem för skattemyndigheterna är ocksåolika försök till kringgående genomägande via utlandet. Försöken frånsvensk sida att beskatta utländskakapitalförsäkringar visar på dekontrollproblem som föreligger.Regeringens förslag om skärptförmögenhetsbeskattning av börsnoteradeaktier gör det svårare för företagen attdra till sig nödvändigt riskkapital.Planerna på en förmögenhetsbeskattningav det arbetande kapitalet i företagenfår samma effekt och bidrar nu till enosäkerhet om förutsättningarna för attäga och driva företag i . Sålänge något bestämt besked inte lämnasom planerna på enförmögenhetsbeskattning av det arbetandekapitalet i de mindre företagen är detsvårt för dessa att fatta några somhelst beslut om anskaffning av kapital.Förmögenhetsbeskattningen är i dagupphov till en mängd gränsdragningsproblem och orättvisor. Skärgårdsbornadrabbas av en mycket hög beskattning pågrund av fastighetsskatten ochförmögenhetsskatten. I många fall har deinte några möjligheter att betala dessaskatter utan kan t.o.m. tvingas säljasin hem för att klara situationen.Sambeskattningen av förmögenhet gersvårförklarliga effekter som påtalats imotioner i detta ärende. Samboende utanbarn kan ha en gemensam förmögenhet på1,utan någonbeskattning, men om de skaffar barnutgår förmögenhetsskatt med tusentalskronor. Sambeskattningen har ocksåkritiserats utifrån administrativasynpunkter av till förenklingar iskattelagstiftningen (RSV Rapport1995:10) och verket föreslår att denavskaffas.Vi anser att förmögenhetsskatten börslopas i sin helhet. På detta sätt lösespå ett enkelt och bra sätt alla deproblem som hänger samman medförmögenhetsbeskattningen, bl.a. medsambeskattningen, och regeringen kanskrinlägga sina planer på en breddadförmögenhetsbeskattning.Med det anförda tillstyrker vi motionSk45 yrkande 9.dels vid mom. 1 och mom. 24 imotsvarande del hemställt1. beträffande förmögenhetsskattenvid taxeringatt med bifall till motion1995/96:Sk45 yrkande 9 och medavslag på motionerna 1995/96:Sk46yrkandena 1 och 2, 1995/96:Sk47yrkande 1, 1995/96:Sk50 yrkandena 1och 3 och 1995/96:Sk51 yrkandena 1-3och proposition 1995/96:198 i dennadel beslutar slopaförmögenhetsbeskattningen i desshelhet,24. beträffande lagförslagenatt till följd av vadutskottet anfört och hemställt antardet vid proposition 1995/96:198fogade förslaget till lag om ändringi lagen (1991:1850) om upphävande avlagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt meddels den ändringen att lagenerhåller följande som reservanternasförslag betecknade lydelse,Nuvarande lydelse ReservanternasförslagEnligt Enligt riksdagensbeslut föreskrivs beslut föreskrivsatt lagen att lagen(1947:577) om (1947:577) omstatlig statligförmögenhetsskatt förmögenhetsskattskall upphöra att skall upphöra attgälla vid utgången gälla vid utgångenav . Denupphävda lagen upphävda lagentillämpas dock tillämpas dockalltjämt vid alltjämt vid1997 och 1996 ochtidigare års tidigare årstaxeringar. Vid1992-1997 års 1992-1996 årstaxeringar taxeringartillämpas den tillämpas denupphävda lagen med upphävda lagen medde ändringar som de ändringar somframgår av framgår avpunkterna 1-5 punkterna 1-5nedan. nedan.dels den ändringen att punkt 2 avövergångsbestämmelserna utgår urförslaget,dels den ändringen att punkt 3 avövergångsbestämmelserna erhållerföljande som reservanternas förslagbetecknade lydelse:Regeringens förslag Reservanternasförslag3. Statligförmögenhetsskatt förmögenhetsskattför skattskyldig för skattskyldigsom avses i 11 § 1 som avses i 11 § 1mom. är mom. ärvid vid 1992 årstaxering 1,5 taxering 1,5procent av den del procent av den delav den av denbeskattningsbara beskattningsbaraförmögenheten som förmögenheten somöverstiger 800 000 överstiger 800 000kronor men inte kronor men inte1 1 600 000 kronoroch av och avden del av förmögen den del av förmögenheten som heten somöverstiger överstiger1 , ,samt samtvid vid 1993-1996 årstaxeringar 1,5 taxeringar 1,5procent av den del procent av den delav den beskatt av den beskattningsbara ningsbaraförmögenheten som förmögenheten somöverstiger 800 000 överstiger 800 000kronor, samt kronor.vid 1997 årstaxering 1,5procent av den delav denbeskattningsbaraförmögenheten somöverstiger 900 000kronor.2. Förmögenhetsskatten (mom. 1 ochmom. 24 i motsvarande del)() hardels anfört följande:En starkt bidragande orsak till Sverigesproblem är att andelen företagare harminskat kraftigt de senast decennierna.Bakom denna utveckling ligger bl.a. enserie skattehöjningar som inverkatnegativt på möjligheterna för människoratt äga och driva företag. Genom attregeländringarna varit många har deockså skadat förtroendet för systemetsstabilitet, och företagen är i dagförsiktiga med att binda sig förlångsiktiga investeringsbeslut.Politiken måste nu inriktas på attåterskapa ett klimat med goda villkorför nyföretagande och investeringar föratt på det sättet få fart på Sverige.Människors affärsidéer och vilja ochförmåga att starta egna företag ochexpandera redan etablerade företag måsteuppmuntras och stimuleras.En viktig förutsättning för attföretagen skall kunna investera och växaär att de har tillgång till riskvilligtkapital, och vill därförgöra det lättare för företagen att dratill sig kapital. Ett grundläggandeställningstagande inomförmögenhetsbeskattningen är härbeslutet om att det arbetandekapitalet i företagen inte skallförmögenhetsbeskattas.Regeringens förslag om skärptförmögenhetsbeskattning av börsnoteradeaktier innebär att de börsnoteradeföretagen får svårare att dra till sigsvenskt riskkapital och måste avvisas.Regeringens överväganden om enförmögenhetsbeskattning av O- och är illavarslande, och det börklargöras att en sådan beskattning ipraktiken innebär ett återinförande avförmögenhetsskatten på det arbetandekapitalet i företagen och därför måsteavvisas. I denna del återkommer vi i ensenare reservation.Sambeskattning av förmögenhet är detenda kvarvarande momentet avsambeskattning som finns i nuvarandeskattesystem den sista föråldradekvarlevan av den syn på kvinnor som förrgenomsyrade hela samhället. Fribeloppetpå är gemensamt för makar somsammanbott större delen avbeskattningsåret. Med makar jämställs desom utan att vara gifta bor tillsammansoch har eller har haft barn ellertidigare varit gifta med varandra. Dettainnebär att samboende utan barn intesambeskattas. I praktiken innebär dettaatt två personer eller t.ex. ettsamboende par utan barn kan förloraflera om de giftersig. Detta är oacceptabelt. Makar ochsamboende måste beskattas lika när detgäller förmögenhet.Riksskatteverket anser i sin rapportFörslag till förenklingar iskattelagstiftningen(RSV Rapport 1995:10) att ett slopandeav sambeskattningen av familjsförmögenhet skulle vara till stor fördeloch innebära avsevärda förenklingar i detekniska systemen.Vi anser att sambeskattningen avförmögenhet skall slopas.