bet · GK01UbU1 · 1996-11-28 00:00:00 — föreslår i sittbudget- alternativ - som utskottetbehandlar i det följande - att riksdagenanvisar mindre underanslaget Högskoleutbildning på Gotlandän vad regeringen föreslagit.Utskottet vill med anledning avpropositionen och motionerna anföraföljande.Utskottet ställer sig bakom regeringensförslag till omfattning av och principerför utbyggnaden av den grundläggandehögskoleutbildningen år 1997-1999. Dentonvikt på de mindre och medelstorahögskolorna som regeringens förslag tillfördelning innebär är enligt utskottetsmening angelägen. Någon omfördelning förår 1997 av platser mellan lärosätenavill utskottet inte ställa sig bakom.Utskottet har inget att erinra mot attnya högskolor etableras dels i ,dels på i enlighet med vadregeringen föreslagit. Utskottet villunderstryka vikten av att trots densnabba utbyggnaden med permanentaplatser vidmakthålla en hög kvalitet iverksamheten. Utskottet noterar attstatsmakterna med detresurstilldelningssystem som infördes år1993 inte preciserar vilket antalstudenter som skall utbildas inom olikaområden. Takbeloppen sätter dock engräns för vilka resurser varje lärosätekan disponera. Det framgår avpropositionen att flertalet universitetoch högskolor har redovisat flerhelårsstudenter och helårsprestationerän de kan få ersättning för inom ramenför takbeloppen. Lärosätena har enligthögskolelagen (1 kap. 4 §) ansvar föratt avpassa verksamheten så att en högkvalitet nås. Utskottet, som utgår frånatt varje lärosäte tar detta ansvar påstort allvar, välkomnar derasansträngningar att så långt det ärmöjligt möta studenternas efterfrågan påhögskoleutbildning och samhällets behovav högskoleutbildade. De åtgärder somregeringen har vidtagit respektiveplanerar (enligt propositionen avsnitt5.3.1) för att säkerställa en högkvalitet i verksamheten är enligtutskottets mening angelägna.Utskottet anser således att riksdagenbör avslå Moderata samlingspartietsmotion 1996/97:Ub487 yrkandena 1, 2 och8 (i denna del) samt 1996/97:Ub411yrkande 12. Likaså avstyrksMiljöpartiets motion 1996/97: Ub514yrkande 23 om omfördelning mellanlärosäten. Det regelverk som gäller förden grundläggande högskoleutbildningenger goda möjligheter till kombinationeröver fakultetsgränserna, varför yrkandetbör avslås även i den delen. Riksdagenavslog ett yrkande frånKristdemokraterna om att begränsautbyggnaden under treårsperioden1997-1999 till 22 500 platser (yttr.1995/96:UbU7y, bet. Utskottetser ingen anledning att nuskulle ändra sitt ställningstagande,varför motion 1996/97:Ub512 yrkande 7avstyrks. Den uppfattning som framförs imotion 1996/97:Ub512 yrkande 5 omhumanioras betydelse delas av utskottet,som dock inte anser att någottillkännagivande av ärpåkallat, eftersom regeringens förslaginnebär att humanistisk utbildning ochforskning kommer att ha fortsatt stortutrymme inom högskolan. Yrkandet böralltså avslås. Yrkande 9 i motion1996/97:Ub512 är enligt utskottetsmening tillgodosett med vad regeringenföreslagit och avstyrks därför.Satsningen på 9 000 nybörjarplatser påminst treårig naturvetenskaplig ellerteknisk högskoleutbildning med särskiltvuxenstudiestöd (NT-svuxplatser)beslutades varvid riksdagenuttalade att det borde finnas ettantagningstillfälle även (prop. 1994/95:100 bil. 9, bet. UbU15,rskr. Utskottet anser inte attdenna satsning bör avbrytas, varförutskottet avstyrker motionerna 1996/97:Ub487 yrkande 40 och 1996/97:Ub512yrkande 8.Med hänvisning till det anfördaföreslår utskottet att ocksåavslår motionerna 1996/97:Ub427,1996/97:Ub429, 1996/97:Ub432, 1996/97:Ub435 yrkande 1, 1996/97:Ub454,1996/97:Ub457, 1996/97:Ub466,1996/97:Ub469 yrkande 1, 1996/97:Ub470,1996/97:Ub471, 1996/97:Ub479 yrkande 1,1996/97:Ub483 yrkande 14, 1996/97:Ub490,1996/97:Ub491, 1996/97:Ub492,1996/97:Ub508, 1996/97:Ub510,1996/97:T224 yrkandena 1 och 2 samt1996/97:A429 yrkande 4.Centerpartiet anför i motion1996/97:Ub451 yrkande 2 att utvecklingenvid den nya högskolan i börkoncentreras på att konsolidera desskvalitet och integration, inte påytterligare expansion.Utskottet anser inte att nubör ta någon ställning till uvecklingenefter den närmast föreståendeplaneringsperioden (),varför yrkandet avstyrks.I fem motioner (alla c) framförs förslagom viss prioritering mellan högskolornavid nästa tillfälle då resurser fördelastill högskolorna. Behovet av ettfördubblat antal platser isjöbefälsutbildningen vid iKalmar bör därvid enligt motion1996/97:Ub482 beaktas (yrkande 1).Högskolan bör prioriterasenligt motion 1996/97:Ub449 yrkande 1.Det faktum att de tvååriga programmenvid /Uddevallahar förlängts till bör beaktasenligt motion 1996/97:Ub480 yrkande bör enligt motion1996/97:Ub417 (yrkande 1) prioriterasvid nästa tillfälle då medel tilldelasför ytterligare utbildningsplatser. Denutbyggnad med 1 200 platser somregeringen föreslår för ger ettbra tillskott men är inte tillräckligför regionens behov, anför motionärernasom också påpekar att det finns behov avytterligare studentbostäder i såvälEskilstuna som (yrkande 4).Motsvarande hänvisning tillutbildningsbehoven i görsi motion 1996/97:Ub419 där motionärenockså framhåller att Högskolan iJönköping har en bra utveckling av sinverksamhet. Denna högskola bör därförvid nästa fördelning av resurser tillhögskolorna få en förhållandevis storandel av resurserna, anser motionären.Utskottet anser att inte harunderlag för att nu göra några andraprioriteringar mellan olika högskolor ändem som regeringen har gjort. Riksdagenhar beslutat anslå medelpå tilläggsbudget för /96för ett tillfälligt investeringsbidragför anordnande av studentbostäder (prop.1996/97:1 Finansplan m.m. avsnitt 6.10,bet. FiU11, rskr. 49) och därvid givitregeringen till känna att ingenuniversitets- eller högskoleort som fårökat antal utbildningsplatser bör varautesluten från att komma i fråga förbidraget. tillhördem som enligt regeringens förslagtilldelas ett betydande tillskott avutbildningsplatser. Enligt utskottetsmening har inte anledning attsärskilt nämna någon viss högskola sommottagare av bidraget.Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna /97:Ub417 yrkandena 1 och4, 1996/97:Ub419, 1996/97:Ub449 yrkande1, 1996/97:Ub480 yrkande 1 och1996/97:Ub482 yrkande 1.Centerpartiet föreslår i motion1996/97:A432 yrkande 18 etttillkännagivande om ett decentraliseratkunskapssamhälle. Enligt motionen måstekunskapslyftet nå hela folket, ske ihela landet och ske under hela livet.Det är nödvändigt att satsningar inomutbildning och forskning decentraliserasoch inte koncentreras till ett fåtalstorstadsregioner, anser motionärerna.Utskottet anser att yrkandet ärtillgodosett med det som regeringenföreslagit och som utskottet i detföregående har tillstyrkt, varförriksdagen bör avslå yrkandet.En efterfrågestyrd tilldelning avhögskoleplatser förespråkas i tvåmotioner. Enligt motion 1996/97:Ub463(fp) bör fördelningen av en viss del avdet totala antalet platser göras förstsedan antalet sökande kan redovisas förde olika universiteten och högskolorna.Som exempel tar motionären Högskolan iJönköping. I motion 1996/97:Ub493 (s)sägs att det borde finnas en möjlighetatt omfördela medel, om det visar sigsvårt för vissa högskolor att till fulloutnyttja tilldelade medel. Motionärernanämner särskilt att utbildningar inomdet samhällsvetenskapliga ochhumanistiska området på grund av denödvändiga prioriteringarna fått mindreutrymme vid än somkan vara önskvärt.Utskottet föreslår att avslåryrkandena. Det system förresurstilldelning till grundläggandehögskoleutbildning som infördes 1993innebär att statsmakterna för varjelärosäte och budgetår anger ett s.k.takbelopp. Varje lärosäte beslutarsjälvständigt om sitt utbildningsutbudoch om antalet utbildningsplatser inomde olika kurser och program som deterbjuder. I den mån högskolan inte kanutnyttja hela det s.k. takbeloppet underett budgetår får återstående utrymmeutnyttjas . Avredovisningarna i propositionen(avsnitt 5.14) framgår att någrahögskolor inte fullt utnyttjadesina takbelopp. I samtliga dessa fallbedömer regeringen att allt utrymme inomde tre årens takbelopp kommer att hautnyttjats av respektive lärosäte vidutgången av /96.Förslag om att all basårsutbildningskall anordnas inom komvux och inte inomhögskolan framförs ånyo av imotion 1996/97:Ub478 yrkande 1.Utskottet har behandlat samma förslagvid de två senaste riksmötena. I sittsenaste yttrande i frågan(1995/96:UbU6y) anförde utskottet attdet har visat sig vara av stort värdeatt universitet och högskolor har kunnatanordna basår och vid antagningensamtidigt anta de sökande till dennaturvetenskapliga eller tekniskahögskoleutbildning som de önskar genomgåefter basåret. Utskottet avstyrkteyrkandet, och följdeutskottets förslag (bet. 1995/96:FiU10,rskr. Med hänvisning till dettaavstyrks det nu aktuella yrkandet.Utskottet tar nu upp någramotionsyrkanden som rörhögskoleutbildningens kvalitet.Med anknytning till regeringens förslagom utbyggnad under perioden 1997-1999påtalas i två motioner risken förlärarbrist vid universitet ochhögskolor. anför imotionerna 1996/97:Ub7 yrkande 5 och1996/97:Ub459 yrkande 1 att regeringensbedömning av nuläget ochframtidsutsikterna är alltföroptimistisk. De önskar en närmare analysav hur rekryteringen av nya lärare skallgå till och befarar att annars alltfärre lärare kommer att få ta hand omallt fler studenter, vilket försvårardet pedagogiska utvecklingsarbetet.Kristdemokraterna hävdar i motion1996/97:Ub512 yrkande 16 att bristen pålångsiktighet i regeringenshögskoleutbyggnad har gjort det svårareatt rekrytera och behålla kompetentalärare och att situationen är värst vidde mindre och medelstora högskolorna.Enligt motionärerna borde lärarnauppmuntras att genomgå olika former avpedagogiska kurser och undervisning gesstörre meritvärde än vad som är fallet idag.Utskottet anser att regeringen tydligthar visat att den uppmärksammar detsistnämnda. Som framgår av propositionen(avsnitt 5.3.1) avser regeringen att geHögskoleverket i uppdrag att utvärderalärosätenas insatser beträffande detpedagogiska utvecklingsarbetet samtlärarnas fortbildning ochvidareutbildning i pedagogik och ijämställdhetsfrågor. Vikten av att denpedagogiska skickligheten vidtjänstgöring inom grundutbildningentillmäts större betydelse än hittillsvid tillsättningen av lärartjänster harbetonats i direktiven (dir. 1996:3) tillUtredningen (U 1996:01) om en förändradtjänsteorganisation för lärare vidstatliga universitet och högskolor.Regeringen har aviserat en propositionunder på grundval avutredningens kommande förslag. Denutbyggnad av högskolan som föreståravser permanenta platser, vilket börvara gynnsamt för lärarrekryteringen.Utskottet ansluter sig till regeringensbedömning att en ökande examination avdoktorer kan förväntas inom de närmasteåren, vilket likaså bör ha gynnsaminverkan på lärarrekryteringen. Det ärockså viktigt, som regeringen påpekar,att universitet och högskolor tar tillvara möjligheterna att tilllärartjänster rekrytera här i landetbosatta personer med utländsk akademiskutbildning samt möjligheterna attrekrytera lärare från andra länder inomEU.Med hänvisning till det anfördaföreslår utskottet att avslårmotionerna 1996/97:Ub7 yrkande 5,1996/97:Ub459 yrkande 1 och 1996/97:Ub512 yrkande 16.Enligt motion 1996/97:Ub483 (fp) yrkande2 bör kvalitetspremien återinföras iresurstilldelningssystemet. Motionärernaerinrar om att kvalitetspremien var enkomponent i det resursfördelningssystemsom den borgerliga regeringen införde.De anser att någon form avkvalitetspremie bör ingå iresursfördelningssystemet för att säkraen kvalitetsutveckling. I samband medatt nu fått i uppdrag attse över resursfördelningssystemet börenligt motionärerna ett nytt övervägandeske, så att kvalitetspremien blir en delav resursfördelningssystemet.Utskottet anser att bör avslåyrkandet. Bakgrunden till yrkandet äratt (prop.1993/94:177, bet. UbU12, rskr. 399)godkände av den dåvarande regeringenföreslagna principer för utformningen avkvalitetsdelen iresurstilldelningssystemet, ett beslutsom därefter ändrades vid påföljanderiksmöte (prop. 1994/95:100 bil. 9, bet.UbU15, rskr. Vid det sistnämndatillfället underströk utskottet viktenav ett systematiskt arbete medkvalitetsfrågorna inom den grundläggandehögskoleutbildningen. Omsorgen omverksamhetens kvalitet måste beaktasinte bara när det gäller att utformasärskilda program utan också ivardagsarbetet, anförde utskottet, sominte ansåg att denna verksamhet skullefrämjas genom en ordning därkvalitetsarbete bedöms och belönas ianslutning till det nationellaresurstilldelningssystemet. Utskottetgör fortfarande samma bedömning. görs omfattande insatserför att främja kvalitet inomhögskoleutbildningen. Verket granskarsystematiskt lärosätenas program förkvalitetsutveckling och publicerar sinabedömningar. Utskottet delar regeringensuppfattning att det pedagogiskautvecklingsarbete som bedrivs inomhögskolan är den viktigaste delen avkvalitetsarbetet. Som nämnts i detföregående avser regeringen att geHögskoleverket i uppdrag att utvärderalärosätenas pedagogiskautvecklingsarbete samt lärarnasfortbildning och vidareutbildning ipedagogik och i jämställdhetsfrågor.Lärosätena bör också enligt regeringen isina årsredovisningar uppmärksamma dessafrågor och därvid även visa på vilketsätt studenterna involveras i detpedagogiska reformarbetet. Det finnsenligt utskottets mening inte anledningför att uttala sig för någonutvidgning av det uppdrag som regeringenredan givit till attfölja upp vissa delar avresurstilldelningssystemet för dengrundläggande högskoleutbildningen(prop. avsnitt 5.12.2).En löpande utvärdering av den högreutbildningens kvalitet föreslås i motion1996/97:Ub505 (s) yrkande 1. Syftet äratt på bästa sätt kunna möta framtidautbildningsbehov. Motionärerna tar uppdet faktum att underden senaste treårsperioden har redovisatbetydligt fler helårsprestationer än vadsom kan ersättas inom för periodenbeslutade takbelopp. Man skulle kunnabefara att en så kraftig överprestationskulle gå ut över kvaliteten, men så ärinte fallet, anför motionärerna ochhänvisar till granskningvåren 1996 av nämnda högskolaskvalitetsarbete.Utskottet anser - mot bakgrund av detomfattande arbete medkvalitetsbedömningar som bedrivs avHögskoleverket - att någottillkännagivande till regeringen ienlighet med motionsyrkandet intebehövs, varför yrkandet avstyrks.Utskottet utgår från att resultaten avkvalitetsbedömningarna beaktas vidregeringens beredning av förslag omutveckling i olika avseenden av dengrundläggande högskoleutbildningen.10. LärarutbildningRegeringen föreslår vissa förändringar ilärarutbildningarna. Som underlag tillsitt ställningstagande har regeringenhaft bl.a. förslag från arbetsgruppenför översyn av lärarutbildningen(U1995:B). Arbetsgruppens förslag harredovisats i rapporten iförändring (Ds 1996:16). Rapporten harremissbehandlats.Lärarutbildningarnasforskningsanknytning ochkompetensutveckling av lärarutbildareRegeringen framhåller att det finns ettstort behov av att förstärkalärarutbildningarnas vetenskapliga basoch att kontakter måste skapas mellanolika forskningsområden, skolan ochlärarutbildningen. föreslårregeringen att avsättsför forskning inom lärarutbildningensområde. Planeringsförutsättningen börenligt propositionen vara en fortsattsatsning om ytterligare 8 miljonerkronor respektive 9miljoner kronor budgetåret 1999.Regeringen föreslår vidare attsärskilda medel avsätts förkompetensutveckling av lärarutbildare isyfte att förstärka högskolansmöjligheter att utveckla kompetensen förlärarutbildning och att bygga uppforskningsmedverkan på angelägnaforskningsområden. föreslåsatt avsätts för dettaändamål. Planeringsförutsättningen börenligt propositionen vara en fortsattsatsning för med 10miljoner kronor och för budgetåret 1999med 5 miljoner kronor.Utskottet delar regeringens uppfattningom vikten av forskning inomlärarutbildningarna. Det är mycketangeläget att en process inleds som delsleder till att forskningsresurser byggsupp direkt vidlärarutbildningsinstitutioner, delsstimulerar forskning för skolans ochlärarutbildningens behov, t.ex.ämnesdidaktisk forskning ellertvärvetenskaplig didaktisk forskning,vid ämnesinstitutioner som medverkar ilärarutbildningen. Utskottet delar ocksåregeringens uppfattning att det ärnödvändigt med ökade kontakter mellanskolan och forskningen. Det är angelägetatt lärare i skolan och förskolan gesmöjlighet att delta i forskning som ettled i skolans utvecklingsarbete. En ökadforskning är även av betydelse för atthöja andelen lärare och lärarutbildaremed forskarutbildning samt för att höjakvaliteten på lärarstuderandesexamensarbeten. Utskottet anser det varaav stor vikt att särskilda medel avsättsför kompetensutveckling avlärarutbildare. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag att resurser avsättsför forskning inom lärarutbildningarnasamt för kompetensutveckling avlärarutbildare.Regionala utvecklingscentrumDet finns ett behov av regionala forumdär utbildningsväsendets intressentermöts och kan utveckla ett samarbete iden omgivande regionen, anserregeringen. Ett regionaltutvecklingscentrum skulle kunna bli ettsjälvklart forum för högskola, skola ochförskola i gemensamma frågor omgrundutbildning, kompetensutveckling,fortbildning, vidareutbildning,forskning, osv. Regeringen pekar på attdet finns goda erfarenheterav regionalt samarbete mellan högskolaoch skola att bygga vidare på.Regeringen förutsätter att högskolornautvecklar samarbetsmodeller tillsammansmed förskolor, skolor och kommuner.I motion 1996/97:Ub484 (fp) yrkande 4framförs behovet av att högskolornassamarbete vid regionalautvecklingscentrum även inbegriper detregionala näringslivet. Det är ettviktigt steg att regeringen nu förordaratt regionala utvecklingscentrum skallstimuleras, där högskola, skola ochförskola möts. En annan nödvändighet föratt högskolan skall kunna utbilda lärareför framtida krav är ett ökat samarbetemed näringslivet. Omvärldens behov är alldeles för lite styrande, heterdet i motionen.Utskottet vill med anledning avyrkandet anföra följande.Syftet med verksamheten vid regionalautvecklingscentrum skall enligtpropositionen vara att stärka depraktiska och teoretiska delarna ilärarutbildningen, skapa forum förerfarenhetsutbyte och stärkamöjligheterna till fortbildning ochvidareutbildning. Formerna för regionalacentrum skall kunna variera och anpassasefter de skilda förutsättningar somfinns inom olika regioner. Det ärsåledes inte fråga om att alla regionalacentrum skall vara uppbyggda på sammasätt och arbeta enligt samma modell.Utskottet anser att även andraintressenter inom utbildningsväsendet änhögskola, skola och förskola skall kunnasamverka inom ramen för regionalautvecklingscentrum, förutsatt attberörda parter anser att det finns ettsådant behov.Utskottet vill i sammanhanget hänvisatill vad regeringen föreslagit ibudgetpropositionen om högskolans s.k.tredje uppgift vid sidan av högskolansuppgifter i fråga om utbildning ochforskning. Högskolan skall enligtpropositionen i ökad utsträckningsamverka med det omgivande samhället ochinformera om sin verksamhet. Utskottetbehandlar denna fråga under avsnitt 7.Högskolans tredje uppgift.Med hänvisning till vad utskottetanfört bör motion 1996/97:Ub484 yrkande4 avslås.Förslag om ytterligare förändringar ilärarutbildningenI ett stor antal motioner aktualiserasfrågor om behov av ytterligareförändringar i lärarutbildningarna.Enligt motion 1996/97:Ub458 (m) yrkande12 behövs en översyn avlärarutbildningen. I samband med denförnyelse som pågår avlärarutbildningarna saknar motionärernakopplingen till verkligheten i skolorna.Inrättande av försöksskolor vidlärarutbildningarna bör utredas (yrkande4). I yrkande 1 i motionen framhållsvikten av att ny kompetens tillförsskolan genom olika ingångar tillläraryrket och utbildningar av olikakaraktär. Enligt yrkande 2 börantagningskraven för läraryrket skärpas.Lärarutbildningarna bör ha någon form avanlags- eller lämplighetstest vidantagningen. I motion 1996/97:Ub211 (m)yrkande 8 redovisas liknandetankegångar. Utbildningarna vidflertalet lärarhögskolor kopplas intetillräckligt vare sig till berördhögskola i övrigt eller till deförväntningar som finns ute i skolorna.Motionärerna förutsätter att framtidenslärare ges en kvalificeradledarskapsutbildning där bl.a. förmåganatt samarbeta har en betydelsefull roll.I motion 1996/97:Ub233 (c) yrkandena 13och 14 förordas en mer sammanhållenlärarutbildning med en förstärkning avbåde forskningsanknytning ochyrkespraktik. Pedagogik, metodik ochdidaktik måste återfå positionen som densammanhållande kompetensen i allalärarutbildningar. Motionärerna betonarockså vikten av att läraryrket ges enmer professionell definition och status.Läraryrkets specifika kompetenskravmåste definieras och tydliggöras ilärarutbildningen. Enligt motion1996/97:Ub250 (fp) yrkande 1 bör en nyöversyn av lärarutbildningen ävenbehandla lärarnas karriärmöjligheter.Frågor om forskning inomlärarutbildningarna tas upp i motion1996/97:Ub484 (fp) yrkandena 1-3.Motionärerna framhåller behovet av attfullfölja satsningen på lärarnasvetenskapliga kompetens och attförstärka lärarutbildningensvetenskapliga bas. Det är därförpositivt att lärarutbildningarna nu fårett eget forskningsansvar. Forskningenbör fokuseras på didaktik för attutveckla de blivande lärarnas reflektionöver kunskap och lärande. Det är vidarenödvändigt med ökade kontakter mellanskola och forskning.Enligt motion 1996/97:Ub459 (v) yrkande4 bör varje högskola få i uppdrag attinrätta ett sammanhållande organ medtotalansvar för lärarutbildningen ochutvärderingen av denna.En förlängning av den praktisk-pedagogiska utbildningen från 40 till 60poäng föreslås i motionerna1996/97:Ub484 (fp) yrkande 5 och1996/97:Ub459 (v) yrkande 3. I den förstnämnda motionen framhålls den storabetydelse som praktiken i skolklassernahar. I den andra motionen pekarmotionärerna på att lärarnas vidgadeprofessionella ansvar för skolansutveckling har lett till krav påforskningsanknytning och på en bredareoch djupare didaktisk kompetens.Utbildningen av förskollärare berörs imotion 1996/97:Ub514 (mp) yrkandena 4och 5. Motionärerna anser att åtgärderbör vidtas inom förskollärarutbildningenmed anledning av förskolans växandeansvar för förberedande träning ochundervisning i nära anknytning tillgrundskolepedagogiken. Vidare bör ökadekunskaper i metodik och organisation vidföräldraaktiva förskolor ges inomförskollärarutbildningen.I motionerna 1996/97:Ub422 (s) och1996/97:Ub453 (s) framhålls behovet aven ny gemensam lärarutbildning förförskollärare, fritidspedagoger ochgrundskollärare. I den först nämndamotionen lämnas förslag till en nyutbildning i två steg. Utbildningenskall inledas med en gemensambasutbildning. Steg två i utbildningenskall vara en specialutbildning medinriktning mot den speciella kompetensenför förskollärare, fritidspedagog ellergrundskollärare. Nuvarande utbildningför årskurserna 1-7 respektive 4-9föreslås upphöra.En särskild vuxenlärarexamen om 60poäng bör enligt motion 1996/97:Ub459(v) yrkande 5 inrättas för att möta detframtida behovet av utbildade lärareinom grundvux, komvux och folkhögskola.I motion 1996/97:Ub251 (kd) yrkande 8framhålls att gymnasielärarutbildningenbör utvecklas för att täcka behovet avlärare för samtliga program och kurserinom den reformerade gymnasieskolan.Frågan om en jämnare könsfördelninginom lärarutbildningarna behandlas i tremotioner. I motion 1996/97:Ub458 (m)yrkande 9 framhålls att vi har en i detnärmaste enkönad lärarkår. Läraryrketoch därmed lärarutbildningen måste blimer attraktiv för manliga studenter.Även i motion 1996/97:Ub484 (fp) yrkande6 konstateras att kvinnorna dominerar ilärarutbildningarna. Enligt motionärernagörs det ingenting avvaraktig betydelse för att rekrytera mäntill lärarutbildningarna. Enligt motion1996/97:A821 (kd) yrkande 17 måsterekryteringen till lärarutbildningenmålmedvetet inriktas på en jämnkönsfördelning.Utbildning om jämställdhetsfrågor ilärarutbildningarna ochlärarfortbildning berörs i fleramotioner. I motion 1996/97:Ub458 (m)yrkande 10 framhålls att lärare måste hakunskaper om de skillnader som finnsmellan pojkar och flickor vad gällert.ex.